Avis juridique important

|

31985D0141

85/141/EØF: Rådets afgørelse af 11. februar 1985 om vedtagelse af arbejdsprogrammet for 1985 for Det europæiske strategiske forsknings- og udviklingsprogram vedrørende Informationsteknologi: ESPRIT

EF-Tidende nr. L 055 af 23/02/1985 s. 0001 - 0101

++++  RAADETS AFGOERELSE  af 11 . februar 1985  om vedtagelse af arbejdsprogrammet for 1985 for Det europaeiske strategiske forsknings - og udviklingsprogram vedroerende Informationsteknologi : ESPRIT   ( 85/141/EOEF )  RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab ,  under henvisning til Raadets afgoerelse 84/130/EOEF af 28 . februar 1984 om fastlaeggelse af et europaeisk forsknings - og udviklingsprogram inden for informationsteknologi ( ESPRIT ) ( 1 ) , saerlig artikel 3 , stk . 2 ,  under henvisning til forslag til arbejdsprogram , forelagt af Kommissionen , og  ud fra foelgende betragtninger :  Under droeftelser tilrettelagt af Kommissionen har industrielle og akademiske kredse fremsat udtalelser om indholdet af de projekter , der skal igangsaettes , og om prioriteringen heraf ;  det udvalg , der er omhandlet i artikel 4 i afgoerelse 84/130/EOEF , er blevet hoert ;  de identificerede projekter falder klart inden for de omraader , der er anfoert i det tekniske bilag til afgoerelsen om fastlaeggelse af ESPRIT-programmet ;  de faktiske behov i forbindelse med Faellesskabets bidrag til nye projekter , som ikke overskrider den graense , der er omhandlet i artikel 6 , stk . 2 , tredje led , i afgoerelse 84/130/EOEF , er blevet omhyggeligt analyseret med det resultat , at en vis fleksibilitet har vist sig paakraevet -  TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE :  Artikel 1  Arbejdsprogrammet for ESPRIT , saaledes som det fremgaar af bilaget , vedtages herved for 1985 .  Artikel 2  Det tilstraebes , at 25 % af Faellesskabets samlede bidrag til nye projekter tildeles nye projekter , som ikke overskrider den graense , der er omhandlet i artikel 6 , stk . 2 , tredje led , i afgoerelse 84/130/EOEF .  Artikel 3  Denne afgoerelse traeder i kraft den 1 . januar 1985 .  Udfaerdiget i Bruxelles , den 11 . februar 1985 .  Paa Raadets vegne  G . GORIA  Formand  ( 1 ) EFT nr . L 67 af 9 . 3 . 1984 , s . 54 .  BILAG  ESPRIT-ARBEJDSPROGRAM FOR 1985  INDHOLDSFORTEGNELSE   * Side *  0 . INDLEDNING - RESSOURCEFORDELING * 3 *  1 . DELPROGRAM 1 : * AVANCERET MIKROELEKTRONIK * 8 *  F og U-omraade * 1.1 MOS-teknologi under 1 mm * 9 *   * 1.2 Bipolaer teknologi under 1 mm * 11 *   * 1.3 Datamatstottet konstruktion ( CAD ) * 12 *   * 1.4 Integrerede kredsloeb af compound halvledere * 16 *   * 1.5 Optoelektronik * 18 *   * 1.6 Avancerede displayteknologier * 19 *   * 1.7 ( Nummeret benyttes ikke ) * 20 *   * 1.8 Generelle forskningsemner - B-projekter * 20 *   * 1.9 Projekter til stoette for mere end ét mikroelektronikomraade * 21 *  2 . DELPROGRAM 2 : * PROGRAMMELTEKNOLOGI * 23 *  F og U-omraade * 2.1 Teorier , metoder og vaerktojer * 26 *   * 2.2 Forvaltningsmaessige og industrielle aspekter * 33 *   * 2.3 Faelles miljoe * 37 *   * 2.4 Evaluerings - og demonstrationsprojekter * 41 *  3 . DELPROGRAM 3 : * AVANCERET INFORMATIONSBEHANDLING  ( AIP ) * 42 *  F og U-omraade * 3.1 Videnteknik * 42 *   * 3.2 Eksterne graenseflader * 50 *   * 3.3 Lagring af information og viden * 53 *   * 3.4 Datamatarkitekturer * 57 *   * 3.5 Konstruktions - og systemaspekter * 61 *   * 3.6 Fokuseringsprojekter * 63 *  4 . DELPROGRAM 4 : * KONTORSYSTEMER * 64 *  F og U-omraade * 4.1 Laeren om kontorsystemer og ergonomi * 66 *   * 4.2 Avancerede terminalarbejdspladser * 69 *   * 4.3 Kommunikationssystemer * 78 *   * 4.4 Avancerede lagrings - og genfindingssystemer * 83 *   * 4.5 Integrerede kontorsystemer * 86 *  5 . DELPROGRAM 5 : * DATAMATINTEGRERET FABRIKATION * 88 *  F og U-omraade * 5.0 Fremstillingsvirksomheders strategi og organisation * 88 *   * 5.1 Integreret systemarkitektur * 89 *   * 5.2 Datamatstoettet konstruktion og produktudvikling  ( CAD/CAE ) * 90 *   * 5.3 Datamatstoettet fabrikation ( CAM ) * 92 *   * 5.4 Fleksible fabrikationssystemer * 94 *   * 5.5 Delsystemer og komponenter * 97 *   * 5.6 CIM-systemanvendelser * 99 *  INDLEDNING - RESSOURCEFORDELING  Dette kapitel er en integrerende del af 1985-arbejdsprogrammet for ESPRIT og er noedvendig for den rette fortolkning af dette program  0.1 . BAGGRUND  Det europaeiske oekonomiske Faellesskab har sat det europaeiske strategiske program for forskning og udvikling vedroerende informationsteknologi  ( ESPRIT ) i gang . Sigtet med ESPRIT-programmet er at fremme praekonkurencemaessig faelles forskning og udvikling inden for informationsmaessig og faelles forskning og udvikling inden for informationsteknologi gennem samarbejdsprojekter i Det europaeiske Faellesskab , som delvis finansieres af Faellesskabet . Der er inden for ESPRIT et forvaltningsprogram , det aarlige arbejdsprogram , saaledes at der bedre kan goeres rede for ESPRIT-programmet og det bedre kan kontrolleres . Hvert aar ajourfoerer Kommissionen i samraad med ESPRIT's forvaltningsudvalg dette dokument , hvorefter det forelaegges Raadet til godkendelse .  Dette er det andet arbejdsprogram , og det omfatter perioden 1985-1989 .  0.2 . FORMAL  1985-arbejdsprogrammet for ESPRIT har til formaal :   - at beskrive projektomraader og deres indbyrdes sammenhaeng , herunder beskrivelser af arbejde , der er i gang i 1984   - at tjene som rettesnor for potentielle forslagsstillere ved at anfoere maalet for og indholdet af det nye arbejde , der skal saettes i gang i 1985   - at danne ramme for vurdering og revision af igangvaerende projekter , saaledes at deres forloeb kan bedoemmes dels for sig , dels i forhold til hinanden   - at fungere som referencedokument i forbindelse med koordinering af aktiviteter under ESPRIT og andre programmer paa faellesskabsplan og nationalt plan , samt at tjene som referencedatamat ved en eventuel sammenligning mellem ESPRIT og teknologiske udviklingsprogrammer udenfor Faellesskabet .  0.3 . DISPOSITION  Efter indledningskapitlet foelger 5 hovedkapitler , der hver svarer til et af ESPRITs tekniske delprogrammer .  Opdelingen af ESPRIT-F og U i 5 delprogrammer er stort set foraarsaget af , at Faellesskabet skal kunne administrere opgaven . I praksis er der sammenhaeng mellem de tekniske delprogrammer , og i arbejdsprogrammet er de vaesentlige afhaengighedsforhold anfoert .  Hvert delprogram opdeles i et antal F og U-omraader , og disse opdeles igen i F og U-emner og -projekter .  Hvert F og U-emne er detaljeret beskrevet med angivelse af , hvorledes arbejdet fra tidligere aar  ( i dette tilfaelde 1983/1984 ) forventes viderefoert , hvilket arbejde der forventes paabegyndt i 1984 , og hvilket arbejde der skal saettes i gang i 1985 og de foelgende aar .  0.4 . ESPRIT-GRUNDIDEEN  Grundideen med ESPRIT er at skabe det teknologiske grundlag , som saetter Faellesskabet i stand til at udnytte de muligheder , der ligger i den nye informationsteknologi , at fremme samarbejde og at bane vejen for fremkomst af europaeiske standarder .  ESPRIT er det faellesskabsprogram , der er udformet specielt med henblik paa praekonkurrencemaessig F og U , hvor samarbejde paa faellesskabsplan tjener et virkeligt formaal . Samarbejdet skal tilvejebringe den noedvendige kritiske masse , samle den noedvendige ekspertise , der ellers er spredt over Faellesskabet , eller skabe muligheder for at udvide markeder . Ved at skabe rammerne for samtidig at benytte flere tekniske indfaldsvinkler foerer ESPRIT endvidere til samarbejde mellem firmaer indbyrdes og mellem firmaer og universiteter .  Det , at ESPRIT er praekonkurrencemaessigt , kraever omraader , hvor der er markedsmuligheder at udnytte om 5-10 aar , og dermed befinder ESPRIT sig mellem paa den ene side grundforskning og paa den anden side anvendt forskning og industrielt udviklingsarbejde . Foerstnaevnte retter sig normalt ikke efter industriens prioritering , og sidstnaevnte opfylder afgraensede kortsigtede behov .  Ved udvaelgelsen og defineringen af de IT-omraader , ESPRIT burde omfatte , har to faktorer vaeret af betydning :   ( i ) tilstraekkelig beherskelse af basisteknologi ,   ( ii ) faciliteter , som kan tilpasse aendringer i markedsbehov , hvorved kendskabet til markeder kan gives stoerre indflydelse paa udviklingen af teknologi .  Der er fem omraader eller delprogrammer , der har strategisk betydning for Faellesskabet .  DELPROGRAM 1 - AVANCERET MIKRO-ELEKTRONIK  Hovedindsatsen bestaar i udvikling af teknologi til metaloxidkomponenter og bipolaere komponenter baseret paa silicium samt galliumarsenidkomponenter . Til bestemte anvendelsesformaal har de hver deres saerlige fortrin . CAD , CAM og andre fremstillingsmetoder skal ogsaa fremmes .  Kommunikationen med de oevrige delprogrammer vil sikre hurtig definering af de noedvendige VLSI-demonstrationskredsloeb .  DELPROGRAM 2 - PROGRAMMELTEKNOLOGI  Da programmeludvikling er en del af konstruktionsproceduren for systemer , vil besiddelse af effektive , omkostningseffektive metoder til fremstilling af paalideligt programmel af hoej kvalitet foere til hurtigere indfoerelse af nye produkter og omkostningsreduktion .  Delprogrammet skal beskaeftige sig med teorier , metoder og vaerktoejer , der giver programmelproduktionen et sundt teknisk grundlag , projektstyring og industrielle aspekter for at indsaette disse i forretnings - og industrisammenhaeng , et faelles , integreret programmelfremstillingsmiljoe og demonstration af nye programmelproduktionsmetoders effektivitet .  DELPROGRAM 3 - AVANCERET INFORMATIONSBEHANDLING  Under dette delprogram soeges der midler til forbedring af datamatsystemers ydeevne og effektivitet ved at udnytte fremskridt inden for 4 noegleomraader :  Med dette delprogram skal der tilvejebringes midler til en forbedring af datamatsystemers ydeevne gennem fremskridt inden for 4 noegleomraader , dvs . videnteknik , herunder udvikling af teknikker for erhvervelse , repraesentation og haandtering af viden ; eksterne graenseflader , dvs . genkendelse , forstaaelse og syntese af signaler ; informations - og videnlagring , der omfatter udviklingen inden for data - og videnbaser , teknikker for tilgang til disse baser samt avancerede lagerenheders fysiske egenskaber ; datamatarkitektur , dvs . udvikling af nye datamatarkitekturer og de hermed forbundne programmeringsmiljoeer med saerlig vaegt paa anvendelse af samtidighedsprincippet ( concurrency ) .  DELPROGRAM 4 - KONTORSYSTEMER  Udviklingen af kontorsystemer staar bl.a . overfor udfordringer som at opnaa forstaaelse af og give stoette til kontormedarbejderes opgaver i stedet for blot at levere en teknologisk ajourfoering af traditionelle kontorfunktioner , at opnaa forbedringer af graensefladerne mellem menneske og system , saa der bliver mulighed for , at kontorsystemerne kan udnyttes af et bredt spektrum af kontormedarbejdere , samt at udvikle systemorienterede angrebsvinkler paa kontorproblemer .  Delprogrammet bestaar af 5 omraader :  Laere * om kontorsystemer og ergonomi  Avancerede arbejdspladser  Kommunikationssystemer  Avancerede systemer til lagring og genfinding  Integrerede kontorsystemer .  DELPROGRAM 5 - DATAMATINTEGRERET FABRIKATION  De to hovedformaal med CIM-delprogrammet er for det foerste at skabe et miljoe i Faellesskabet , hvori " multivendor " automatiserede produktionssystemer kan implementeres saaledes , at det resulterende integrerede system har et minimum af funktionel overlapning og et maksimum af tilslutningsmuligheder , og for det andet at stoette individuelt arbejde inden for udvalgte delsystemer , graenseflader og vaerktoejer , hvis udvikling eller forbedring menes at have strategisk vaerdi for Faellesskabets industri , og hvis konstruktionsmaal er i overensstemmelse med miljoeets generelle arkitektur .  Arbejdet inden for delprogrammet vedroerer alle krav , der stilles inden for produktion , lige fra planlaegnings - og konstruktionsstadiet til tidstro produktionskontrol . Det omfatter datamatstoettet konstruktion ( CAD ) , datamatstoettet produktudvikling  ( CAE ) , datamatstoettet fabrikation , fleksible maskinbearbejdnings - og montagesystemer , robotteknik , afproevning og kvalitetskontrol .  0.5 . PROGRAMUDFOERELSE OG INFRASTRUKTUR  Kommissionen vil lede og foelge udfoerelsen af programmet .  Kommissionen vil soerge for , at den noedvendige infrastruktur for at kunne udfoere programmet er til stede . En del af infrastrukturen er det saakaldte Information Exchange System ( IES ) . En anden del er opsamling af informationer samt spredning af de under ESPRIT-programmet opnaaede resultat og rapporter . En tredje del drejer sig om forholdet mellem F og U-arbejdet samt standardiseringsaktiviteter .  Informationsudvekslingssystemet ( IES ) tjener som redskab i forvaltningen af ESPRIT . IES er et IT-baseret datakommunikationssystem til udveksling af oplysninger mellem de forskellige deltagere i ESPRIT-projekterne , deres egen ledelse og planlaegningsorganer samt de faellesskabsinstitutioner og nationale administrationer , der er involveret i program - eller projektforvaltning .  Mange af ESPRIT's projekter vil danne det videnskabelige og tekniske grundlag for senere standardiseringsaktiviteter . Paa den anden side vil visse demonstrationer af standardiseringsbestraebelserne kraeve en yderligere indsats ; den slags arbejde vil blive betragtet som en del af infrastrukturen . Det arbejde , som skal udfoeres inden for standardisering , vil blive udfoert i henhold til de retningslinjer , som er vedtaget i den etablerede standardiseringspolitik og vil ikke gennemfoere arbejde , som ogsaa udfoeres af andre organisationer eller programmer .  Indsamling af informationer samt udspredelse af de opnaaede resultater under ESPRIT-programmet er i sig selv en vigtig del af ESPRIT-programmet . Maalet er en hurtig udspredelse af forskningsresultater fra ESPRIT-programmet til faellesmarkedets industri , og at soerge for den bedste mulige basis for planlaegning og styring af ESPRIT-programmet , samt for projektdeltagerne . Til dette formaal planlaegger man at bruge klassiske mekanismer som publikationer , arbejdsmoeder samt de nye kommunikationsmedier som foreksempel IES .  0.6 . TELEKOMMUNIKATION  Da de foerste ESPRIT-planer blev skitseret , erkendte man , at telekommunikation udgoer en vigtig del af informationsteknologien . Paa det tidspunkt blev emnet imidlertid ikke medtaget for sig .  I september 1983 udarbejdede Kommissionen en meddelelse til Raadet , hvori det paavistes , at telekommunikationens betydning for den oekonomiske udvikling i Faellesskabet er voksende , og der blev fremlagt et handlingsprogram for dette omraade . Kommissionen blev dernaest anmodet om at udarbejde detaljerede forsalg for de 6 handlingsretningslinjer , der var fastlagt i handlingsprogrammet .  I den foreslaaede anden handlingsretningslinje erkendes det , at F og U-samarbejde har saerlig betydning som forloeber for alle andre aktioner , idet der i den praekonkurrencemaessige fase fordres F og U-samarbejdsdeling af samme art , som under ESPRIT . Foelgelig igangsatte Kommissionen i forening med en raekke stoerre europaeiske firmaer og den nationale teletjenestes laboratorier et planlaegningsarbejde inden for telekommunikation  ( PET ) . Maalet var at naa frem til en egentlig vurderning af de fordele , der kunne vaere ved at gribe fastlaeggelse af det tekniske grundlag for udstrakt indfoerelse af integreret bredbaandskommunikation ( IBC ) i Faellesskabet inden 1995 an fra et faellesskabssynspunkt .  Dette foerte til fastlaeggelse af et stoerre langsigtet F og U-program inden for telekommunikation ,  " F og U i avanceret kommunikationsteknologi i Europa ( RACE ) " . I udkastet til arbejdsprogrammet for RACE anfoeres det , at der i dette program maa tages hensyn til det arbejde , der gennemfoeres under ESPRIT .  0.7 . PROJEKTTYPER  I hele 1985 arbejdsprogrammet for ESPRIT skelnes der mellem A - og B-projekter . De defineres saaledes :  A-projekter er projekter , der er beskrevet hver for sig i arbejdsplanen med angivelse af delmaal . De kraever saedvanligvis anselige ressourcer , saavel menneskelige som finansielle , og en stor veldefineret og stabil infrastruktur .  B-projekter falder ind under " forskningsemner " , som er retningsgivende men ikke udgoer nogen udtoemmende liste . De kraever saedvanligvis faerre ressourcer og kan ikke i samme grad goeres til genstand for maalrettet forvaltning og regelmaessig revision som de stoerre projekter .  0.8 . PROGRAMMETS AKTUELLE SITUATION  Dette arbejdsprogram omfatter arbejde , hvorom der skal indgives forslag i 1985 . Det omfatter ligeledes arbejde , der er igang i 1984 , eller som sandsynligvis starter inden indkaldelsen af forslag i 1985 . Handlingsforloebet har vaeret som foelger : Den 30 . december 1983 blev der offentliggjort en forhaandsmeddelelse om deltagelse i ESPRIT-hovedprogrammet . Ministerraadet godkendte den 28 . februar 1984 programmet for en foerste femaarsperioder 1984-arbejdsprogrammet blev offentliggjort i De Europaeiske Faellesskabers Tidende .  Den foerste indkaldelse af forslag til hovedprogrammet fandt sted den 21 . marts 1984 . Der blev modtaget henved 450 forslag , som blev evalueret i loebet af maj og juni 1984 . Der blev i juli 1984 udarbejdet en indstillingsliste med henblik paa detailforhandlinger og endelig godkendelse . Yderligere forventes en stor del af det arbejde , der er udfoert under den tidligere pilotfase , at blive viderefoert under hovedprogrammet . En direkte foelge heraf er , at der i 1985-arbejdsprogrammet indgaar beskrivelser af igangvaerende projekter .  Der forventes at blive indkaldt yderligere forslag primo 1985 , og paa dette tidspunkt vil ca . 120 projekter allerede vaere i gang .  Med henblik paa deltagelse i IES-udvikling og -tjenester blev der den 14 . juli 1984 offentliggjort en indkaldelse af forslag ; den resulterede i 25 svar , som er blevet evalueret .  0.9 . ARBEJDSPROGRAMMETS OMFANG OG TILSIGTEDE REAKTIONER  1985-arbejdsprogrammet omhandler perioden 1985-1989 , og det er tilstraekkeligt til , at det daekker de laengste projekters varighed . Informationsteknologien er imidlertid under hastig udvikling , og derfor er det hoejst taenkeligt , at F og U-maalsaetningerne maa aendres i forbindelse med den aarlige revision . Som foelge heraf er dette arbejdsprograms delmaal sidst i perioden mindre praecise .  Saadanne delmaal er imidlertid noedvendige som ramme og holdepunkter for evaluering , behoerig forvaltning og yderligere afpudsning . De fremtraeder i arbejdsprogrammet som det i dag bedste skoen over , hvorledes projektets overordnede maalsaetninger kan naas . De er indikatorer og kontrolpunkter , som konkrete projektforslag vil blive bedoemt i forhold til . Delmaalene maa dog ikke betragtes som juridisk bindende , forstaaet paa den maade , at forslag , hvis endelige maal er fuldt ud acceptable , ikke behoever at afvises , blot fordi de er udformet paa basis af andre delmaal , end de her foreslaaede .  Inden for hver af de enkelte delomraader under ESPRIT er der programmer , der eventuelt afhaenger af faerdigheder , teknikker eller teknologier , der er under udvikling i en eller flere af de andre emneomraader .  I saerlige tilfaelde kan dette medfoere , at specifikker resultater kan traede i stedet for og overfloediggoere demonstrationsmodeller paa andre omraader .  Under hvert F og U-emne fremgaar det af arbejdsprogrammet , paa hvilke omraader der forventes forslag til A - og B-projekter . For at lette overskueligheden afviger beskrivelserne af igangvaerende arbejde i typografisk henseende . Disse beskrivelser er anbragt under det mest passende emne , men man maa vaere klar over , at projekter , der er formuleret i overensstemmelse med tidligere arbejdsprogrammer , i visse tilfaelde gaar paa tvaers af de i dag benyttede emnegraenser . Der er visse omraader , hvor nye projektforslag ikke forventes .  1985-arbejdsprogrammet indeholder om disse projekter de paa tidspunktet for udarbejdelsen tilgaengelige oplysninger . Det boer dog bemaerkes , at Kommissionen endnu ikke har afsluttet de endelige forhandlinger om hele dette arbejde , og der vil muligvis i nogle tilfaelde vise sig behov for visse aendringer .  Projekter af A-type udgoer en del af en eksplicit plan , der betragtes som noedvendig for et heldigt udfald af ESPRIT . Dette betyder , at alle A-projekter tilsammen inden for et givet omraade skal tage sigte paa at opfylde de samlede maal , der er sat for det paagaeldende omraade i arbejdsprogrammet . Den vurderings - og udvaelgelsesproces , der gaelder for nye A-forslag , er udformet med henblik paa opnaaelse af en saadan daekning .  Eftersom B-projekter falder ind under forskningsemner , behoever man ikke noedvendigvis kun indsende forslag vedroerende eksplicitte punkter . Forslag vedroerende andre beslaegtede emner vil ligeledes komme i betragtning paa samme maade som B-forslag , der stoetter det arbejde , der er beskrevet under A-overskrifterne ,  ( normalt ) ogsaa vil komme i betragtning . Selv om der for B-forslag ikke gaelder slet saa strenge regler med hensyn til emne og opnaaede resultater , saa skal forslagene dog have en staerkt industriel orientering of munde ud i resultater , der kan udnyttes af industrien .  Hvad angaar emner eller underinddelinger heraf , der allerede omfattes af A-arbejde , og hvortil der ikke indkaldes forslag til A-arbejde i aar , saa skal det bemaerkes , at andre forslag af stoerre omfang vedroerende samme omraade kan komme i betragtning igen , dersom det igangvaerende arbejde af den ene eller anden aarsag ikke skulle blive viderefoert som forventet .  A-projekter eller B-emner for hvilke der ikke modtages forslag , eller for hvilke forslagene ikke er tilfredsstillende , samt omraader , hvorpaa arbejdet standses af den ene eller anden aarsag , vil komme i betragtning igen med hensyn til optagelse paa det foelgende aars arbejdsprogram .  0.10 . BUDGETMULIGHEDER  Allokeringen af budgettet mellem de 5 delprogrammer bliver afhaengig af det arbejde , der paaregnes i 1985-arbejdsprogrammet , saaledes som det aendres ifoelge de modtagne forslag og forslag , som der senere underskrives kontrakt om . Den oenskede overordnede afvejning mellem delprogrammerne kan imidlertid benyttes som retningsgivende forhaandsallokering . Da forslagene i 1984 inden for programmelteknologi  ( delprogram 2 ) laa vaesentligt under forventningerne , kan dette til en vis grad opvejes ved at allokere stoerre ressourcer hertil i 1985 .  Det samlede arbejdsprograms fordeling af ressourcer paa delprogrammer er ligeledes genstand for aendringer i lyset af yderligere teknologisk udvikling i verden . I saerdeleshed maa det paa baggrund af industriens reaktion paa indkaldelser af forslag vaere muligt at overfoere ressourcer mellem de forskellige delprogrammer - opdelingen af ESPRIT i 5 omraader er jo dog foretaget af forvaltningsmaessige hensyn og ligger ikke i selve arbejdets art . Det maa fremhaeves , at alle delprogrammerne er knyttet meget staerkt sammen indbyrdes .  Den heraf foelgende omtrentlige fordeling af den indsats , der skal ydes stoette til over de naeste 5 aar , er foelgende , udtrykt i mandaar :  Delprogram * Programaar *   * 2 * 3 * 4 * 5 * 6 *  1 . Mikroelektronik * 400 * 440 * 430 * 430 * 440 *  2 . Programmelteknologi * 340 * 390 * 400 * 400 * 440 *  3 . AIP * 370 * 420 * 420 * 420 * 440 *  4 . Kontorsystemer * 320 * 360 * 340 * 320 * 360 *  5 . CIM * 200 * 230 * 230 * 200 * 240 *  I alt * 1 630 * 1 840 * 1 820 * 1 770 * 1 920 *  DELPROGRAM 1  AVANCERET MIKROELEKTRONIK  1 . Hovedindsatsen i dette delprogram gaar paa at udvikle de kompetencegivende noegleteknologier inden for silicium-MOS og -bipolaer samt GaAs med tilhoerende CAD . De har alle deres saerlige fortrin til bestemte IT-anvendelse , hvilket fremgaar af nedenstaaende skema .   * Hastighed * Effektforbrug * Udgangsbelastning * Pris pr . Funktion * Integreringsgrad * Markedsstoerrelse *  MOS * (***) * (*****) * (*) * (*****) * (*****) * (*****) *  Bipolar * (****) * (**) * (*****) * (***) * (***) * (***) *  GaAs * (*****) * (****) * (**) * (*) * (*) * (*) *  I forening med CAD , CAM og fremstillingsmetoder vil der med disse teknologier i 1988 vaere skabt en solid underbygget 1 mm-kapacitet i en raekke europaeiske industrier og have gjort betydelige fremskridt mod geometrier under 1 mm . Der vil endvidere forefindes de noedvendige CAD-faciliteter til konstruktion af de VLSI-kredsloeb , hvori disse teknologier benyttes .  2 . Kommunikationen med de oevrige delprogrammer maa forbedres , saaledes at de noedvendige VLSI-demonstrationskredsloeb hurtigt kan defineres , og konstruktion og fremstilling heraf finansieres under disse delprogrammer .  3 . Tilgangen af videnskabeligt og teknisk personale , der har saerlige faerdigheder inden for procesteknologi for og konstruktion af mikro-elektronik , maa oeges .  4 . Der er soerget for rimelig stoette til mere langsigtet arbejde bl.a . inden for optoelektronik .  5 . Ud over det arbejde , der er sat i gang under 1984-arbejdsplanen , er der behov for saerlig opmaerksomhed paa kritiske omraader af teknologi og metoder . Disse er omhandlet i det nye omraade 1.9 og omfatter indkapsling , toeraetsning , resistteknologi , ledere , isolatorer og epitaxi .  Paa F og U-omraade 1.1 og 1.2 er programmerne for MOS - og bipolaerprocesser medtaget til orientering , selv om de nu bliver behandlet under de anfoerte projekter . Disse programmer blev udformet som store sammenhaengende projekter og ikke som adskilte projekter for geometrier paa 1 mm og under 1 mm . Dette er gjort af hensyn til effektiviteten , da hvert teknologiniveau bygger paa viden fra de foregaaende niveauer . Mange aspekter af en given proces kraever stadig forbedring , f.eks . oxidkvaliteten i MOS , for at opfylde de krav , hver forbedring i form at stoerre kredsloebskompleksitet og hoej ydeevne stiller . Denne kontinuitet i indsatsen ville gaa tabt , hvis der var tale om adskilte projekter for 1 mm og under 1 mm .  En ny side af strategien er , at der er konstateret et behov for stoerre sammenhaengende projekter , der er koncentreret om specifikke aspekter af teknologien , og som i visse tilfaelde stoetter hovedprogrammerne . Det er saerdeles oenskeligt at faa udstyrsleverandoerer involveret . Disse projekter er beskrevet under omraade 1.9 .  Den betydning CAD til VLSI har for ESPRIT's heldige udfald , kan ikke fremhaeves staerkt nok . Med god teknologi og fremragende CAD vil den staerkt innovative europaeiske industri med held kunne konkurrere paa verdensmarkederne .  I gang er allerede i alt 13 CAD-projekter omfattende ca . 650 mandaar mellem 1983 og 1987 , som stoettes i henhold til Raadets forordning 3744/81 vedroerende mikroelektronik og ESPRIT's pilotfase . Integration af resultaterne af dette arbejde og udvidelse af det til at omfatte konstruktion af kredsloeb med flere millioner komponenter til en lang raekke anvendelsesformaal er en vigtig opgave .  Efter noeje gennemgang af det igangvaerende arbejde er der konstateret et behov for et betydeligt fremstoed inden for CAD , og det er indfoejet i arbejdsprogrammet under omraade 1.3 .  Der findes langt flere organisationer med direkte interesse og kompetence paa dette omraade , end det er tilfaeldet inden for VLSI-teknologi . Det her foreslaaede projekt maa planlaegges med tilstraekkelig fleksibilitet til , at der tages hensyn til de involverede komplekse tekniske og organisatoriske spoergsmaal . ESPRIT's informationsudvekslingsystem vil vaere en vaerdifuld hjaelp hertil .  Datastyring af VLSI-fremstilling opfattes som en vigtig bestanddel af programmet og ikke blot et middel til at effektivisere fremstillingen . Formindskelsen af geometridimensioner og lagtykkelser stiller stadig stoerre krav til processtyring i en situation , hvor slutkomponentens parametre afhaenger af et stoerre antal variable . Minimering af menneskelig haandtering og en indsats mod kilderne til udbyttebegraensende kontaminering er altafgoerende . Paa et givet kontamineringsniveau falder udbyttet hastigt med aftagende geometridimensioner . MOS - og bipolaerprojekterne under 1 mm-niveauet vil involvere datamatstoettet fremstilling , naar det er muligt . Disse vil endvidere kunne indgaa som relevante B-projekter .  F og U-omraade 1.1 . : MOS-teknologi under 1 mm  ( A-projekter )  Beskrivelse  Kravet er at udvikle alle de enkelte procestrin , saasom litografi , aetsning , dotering osv . med henblik paa at naa geometrier under 1 mm i MOS . Maalet er en proces , hvormed der kan fremstilles flere millioner komponenter pr . logik - og lagerchip . Det paaregnes , at der under ca . 0,7 mm vil blive benyttet andre vaerktoejer end optisk litografi . Proces - og komponentmodellering vil ogsaa blive benyttet . For at kunne naa disse maal maa de kritiske teknikker udvikles . De er faelles for omraade 1.1 og 1.2 og er omhandlet i 1.9 .  Forudsaetninger   - Erfaring med nyeste processer .   - Aktiviteter inden for avancerede procestrin .   - Raadighed over CAD/CAT-vaerktoejer , der er i brug .  Program ( - ) og delmaal (*) :  Aar 1 :   - Valg af proces ( CMOS eller blandet C - og NMOS ) og af konstruktionsmetodologi .   - Valg af udstyr til optisk litografi .   - Fastlaeggelse af procestrin .  Aar 2 :   - Optimering af de enkelte procestrin .   - Fastlaeggelse af foreloebige konstruktionsregler .   - Karakterisering af procestrin .   - Igangsaetning af forskning i nye processer og strukturer til teknologi under 1 m .   * 18 . maaned : Konstruktion og evaluering af forsoegschip med mere end 1 000 transistorer og baseret paa 1 mm-konstruktionsregler med stigning ( leder plus mellemrum ) paa 3 mm .  Aar 3 :   - Demonstration af gennemfoerlighed med en chip med en halv million komponenter og geometrier paa 1 mm . Maalet er at naa et kvalifikationstal paa 0,05 pj og en forsinkelse paa 1 ns .   - Evaluering af nye trin ( gatemateriale , isolation , indbyrdes forbindelse osv . ) .   - Evaluering af behandlingsudstyr med geometrier under 1 mm .   * 36 . maaned : Foerste eksempler paa kredsloeb med 0,5 mio transistorer , 1 mm-konstruktionsregler og data for kvalifikationstal og forsinkelse .  Aar 4 :   - Valg af litografiudstyr til dimensioner under 1 mm .   - Rutediagram for en 0,7 mm-proces med konstruktionsregler .   * 48 . maaned : Statistiske oplysninger om skivens homogenitet og udbyttet ved 1 mm-konstruktionsregler ; proevekredsloeb med mere end 1 000 transistorer med 0,7 mm konstruktionsregler og stigning paa 2 mm .  Aar 5 :   - Evaluering af 0,5 mm-processen .   - Demonstration af processens gennemfoerlighed .   - Konstruktion af en chip med mere end 1 million komponenter med et kvalifikationstal paa 0,05 pj og en portforsinkelse paa 1 ns .   * 60 . maaned : Foerste eksempler paa kredsloeb med mere end 1 million transistorer , 0,7 mm-konstruktionsregler og data for kvalifikationstal og forsinkelse .  Aktiviteter , der afhaenger af 1.1  VLSI-mikroelektronik til informationsteknologi .  1.1.1 . " SOI-materialer og -processer med henblik paa 3D-integration " ( Ref . 245 : A/84 )  Maalet med dette forsknings samarbejde er at undersoege og udvikle de nye siliciumteknologier , der er noedvendige til tredimensional integration . Denne 3D-fremgangsmaade vil aabne mulighed for integration med stoerre taethed , hoejere arbejdshastighed og multifunktionel signalbehandling . Tre teknologiske hovedfaser vil blive undersoegt :  a ) dyrkning af aktive SOI-lag , der har de noedvendige elektroniske egenskaber til virkliggoerelse af hoejkvalitetskomponenter og kredsloeb ,  b ) anbringelse af to aktive lag oven paa hinanden paa en saadan maade , at forringelse af allerede dannede komponenter undgaas ,  c ) etlags-SOI-proces til fremstilling af enkeltkomponenter og forbindelse af disse indbyrdes ; udvikling af en fuldstaendig proces , * omfattende to aktive lag .  1.1.2 . " CMOS-teknologi under 1 mm " ( Ref . 554 : A/84 )  Projektet tager sigte paa udvikling af de noedvendige byggesten til en 0,5 mm CMOS-proces , der foerst og fremmest skal benyttes til fremstiling af hurtige digital kredsloeb . For at give programmet de bedste muligheder for et heldigt udfald er der afgraenset og tilrettelagt to hovedfaser , hvoraf den foerste omfatter et mellemtrin paa 1 mm-niveau , og den anden den endelige 0,5 mm CMOS-familie . Naar projektet er afsluttet , vil konsortiets IC-firmaer i deres pilotanlaeg have byggestenene til en CMOS-proces , hvormed der kan fremstilles IC med geometrier paa 0,5 mm .  1.1.3 . " Fysisk-kemisk karakterisering af ciliciumoxynitrider i relation til deres elektroniske egenskaber " ( Ref . 369 : B/84 )  Maalet med projektet er foerst at fastslaa sammenhaengen mellem siliciumoxynitridfilms fysisk-kemiske og elektriske egenskaber og dernaest sammenhaengen mellem fysisk-kemiske egenskaber og dyrkningsparametre . Denne forskning gennemfoeres som foelge af , at siliciumoxynitrider formentlig vil finde anvendelse inden for IC-teknologi , f.eks . i MNOS-baserede ikke-flygtige lagre og i MOS-enheder med geometrier under 1 mm .  Der forventes ikke flere A-forslag paa omraade 1.1 . Der oenskes B-forslag til stoette for ovenstaaende projekter inden for de i afsnit 1.9 omhandlede omraader .  F og U-omraader 1.2 . : Bipolaer teknologi under 1 mm  ( A-projekt )  Beskrivelse  Den overordnende maalsaetning er at udvikle specifikke procestrin til bipolaer teknologi under 1 mm , hvilke foerer til en fuldstaendig procesfoelge for meget hoejtydende integrerede kredse .  For at naa denne maalsaetning er foelgende udvikling noedvendig :   - samlede kredsloebskoncepter , som maa udvikle sig sammen med teknologien   - en vertikal komponentstruktur , der er egnet til litografi under 1 mm   - en egnet flerlagsforbindelsesteknologi   - en passende kontrakt - og flerlagsforbindelsesteknologi   - tilstraekkelig hoej bortledning , hoejt benantal , elektrisk afstemte tilledninger , indkapslinger   - proces - og komponentmodellering .  Endvidere er projektomraadet i hoej grad afhaengigt af , at de i omraade 1.9 omhandlede kritiske teknikker bliver disponible .  Forudsaetninger   - Erfaringer med VLSI og ananceret siliciumbehandling ; raadighed over CAD/CAT-vaerktoejer .  Aktiviteter , der afhaenger af 1.2 .  Hurtig VLSI-mikroelektronik til informationsteknologi .  Program ( - ) og delmaal (*)  Aar 1 :   - 1 mm-teknologi : igangsaetning af aktiviteter vedroerende procestrin , kredsloebsstrukturer og modellering . Evaluering og valg af kritisk udstyr .   - Foerste valg af proces - og kredsloebsstrukturer   * 12 . maaned : Indledende procesudformning ; evaluering og valg af kritisk udstyr .  Aar 2 :   - Foreloebig optimering af procestrin   - Fastlaeggelse af 1 mm-konstruktionsregler   - Paabegyndelse af konstruktion af demonstrationschips   - Paabegyndelse af forskning vedroerende nye processer og stukturer til teknologi under 1 mm   * 24 . maaned : Fastlaeggelse af 1 mm-konstruktionsregler .  Aar 3 :   - Demonstration af gennemfoerligheden af 1 mm-processer til chips med 10/20k porte og en portforsinkelse paa 100 ps   - Paabegyndelse af arbejde paa 2 mm-stigning i flere lag , samtidig med at pilotprojekter viderefoeres   - Fortsaettelse af forskning i teknologi under 1 mm   - Foreloebige konstruktionsregler fra 0,7 mm-strukturer   * 36 . maaned : Demonstration af gennemfoerligheden af 1 mm-processer til chips med 10/20k porte og en portforsinkelse paa 100 ps .  Aar 4 :   - Paabegyndelse af konstruktion af 0,7 mm-demonstrationschip   - Optimering af procestring der 1 mm - Valg at kritisk udstyr   - Forbedring af udbyttet ved 1 mm-demonstrationskomponenter   * 48 . maaned : Fastlaeggelse af indledende konstruktionsregler for 0,7 mm-strukturer .  Aar 5 :   - Demonstration af gennemfoerligheden paa 0,7 mm-processer til chips med 20/50k porte og en portforsinkelse paa 50 ps .   * 60 . maaned : Foerste eksempel af chips med 20/50k porte i 0,7 mm foreligger .  1.2.1 . " Bipolaer teknologi under 1 mm - I "  ( Ref . 243 : A/84 )  Den overordnede maalsaetning for dette program er udvikling af specifikke procestrin til bipolaer teknologi under 1 mm , som foerer til et fuldstaendig saet af fremstillingsprocesser for meget hoejtydende integrerede kredse . Ved slutningen af en femaarsperiode vil gennemfoerligheden af processer til strukturer under 1 mm blive demonstreret paa en stor testchip .  1.2.2 . " Bipolaer teknologi under 1 mm - II "  ( Ref . 281 : A/84 )  Projektet tager sigte paa udvikling af bipolaer teknologi til hoejhastighedsdatabehandlingsprodukter ( portforsinkelse under 100ps , produkt af effekt og forsinkelse mindre end 0,1 pJ samt konstruktionsregler under 1 mm ) . For at virkeliggoere dette maa der udvikles specifikke processer til komponentisolation , tynde spitaxiallag , E-B-strukturer , Schottky-dioder , at polykrystallinsk silicium modstande , flerlagsmetallisering i mere end 4 lag , hensigtsmaessige indkapslings - og efterproevningsteknikker . Gennemfoerlighed , ydeevne , udbytte og paalidelighed vil blive demonstreret med specifikke testarrangementer , isaer et portnetvaerk med 10 kporte pr . chip . Portforsinkelsen paa mindre end 100 ps vil gradvis blive naaet i 3 trin , nemlig 200 , 100 og mindre end 100 ps .  Der forventes ikke ydeligere A-forslag paa omraade 1.2 .  Der oenskes B-forslag til stoette for ovennaevnte projekter inden for de i afsnit 1.9 omhandlede omraader .  F og U-omraade 1.3 . : Datamatstoettet konstruktion  ( CAD )  OVERORDNEDE MAALSAETNINGER  a ) at udvikle avancerede CAD-teknikker med henblik paa at styre kredsloebenes stadig stigende kompleksitet  b ) at skabe kapacitet for konstruktion af komplekse VLSI , som er tilgaengelig for hele EF's IT-verden .  Det overordnede maal er inden for faelles rammer at udvikle at integreret saet portable vaerktoejer , der kan haandtere VLSI-kredsloeb med op til flere millioner komponenter .  Dette skal :   - tilvejebringe en brugervenlig facilitet med kort svartid , som let kan tilpasses aendringer i teknologi   - give konstruktoerer mulighed for hurtig ekspedition af valable og afproevelige konstruktioner samt tilhoerende afproevningsinformation   - vaere let at tilpasse til aendringer i teknologi   - tilvejebringe faciliteter for optimering af kredsloeb med hensyn til paalidelighed og ydeeven   - omfatte cellebaseret konstruktion og biblioteker af adaptable moduler   - bygge videre paa relevante resultater af CAD-projekter , der henhoerer under forordning ( EOEF ) 3744/81 .  Strategi  a ) Der skal goeres et reelt forsoeg paa at tilskynde til , at der opstaar en overordnet CAD-infrastruktur , saaledes at hovedparten af de vaerktoejer , der udvikles under igangvaerende programmer , kan kombineres med fremtidige vaerktoejer til en integreret alment tilgaengelig vaerktoejsfacilitet .  b ) Saa vidt muligt komplekse demonstrationschips kommer til at udgoere kernen i hvert af projektests faser .  c ) Modellering af komponenter og processer betragtes ikke som en del af CAD-projekterne men hoerer ind under de projekter , der omhandler udvikling af nye VLSI-processer ( jf . omraade 1.1 og 1.2 ) ; kompatibilitet med CAD er imidlertid paakraevet .  d ) Udviklingssamarbejde mellem laereanstalter , virksomhedsgrupper og forskningsinstitutioner skal fremmes med henblik paa at overfoere viden og stille CAD til raadighed for videre kredse .  e ) Der vil blive soerget for vekselvirkning med , stoette til og udnyttelse af resultaterne af andre ESPRIT-aktiviteter .  f ) Der vil blive lagt vaegt paa anvendelse af videnteknik paa CAD .  g ) Der skal , hvor det er hensigtsmaessigt , indgaa dedikeret CAD - materiel .  Stoerre projekter , der skal saettes i gang  Der er et umiddelbart behov for arbejde paa fire noegleprojektomraader . Der sigtes paa at udvikle vaerktoejer og teknikker samtidig med , at der tages betydelige skridt mod vedtagelse af en faelles ramme .  Der er vaesentlige vanskeligheder som foelge af behovet for at indarbejde resultaterne af igangvaerende Euro-projekter , der i de fleste tilfaelde er vanskelige at kvantificere . Dette spoergsmaal vil blive behandlet under integrationsprojektet , hver der ligeledes laegges retningslinjer for fremtidige projekter . Der skal for nye projekter defineres saa detaljerede kvantificerede maal og begraensninger , at de kan goeres til genstand for en fuldstaendig vurdering .  Et femte omraade omfatter mindre B-projekter af spekulativ og usaedvanlig karakter .  Der er behov for omfattende arbejde paa CAD-omraadet , og mange projekter fortjener europaeisk stoette . Paa grund af de begraensede disponible ressourcer er nedenstaaende projekter omhyggeligt udvalgt som havende stoerst sandsynlighed for at faa varig indvirkning paa effektiviteten i Europa paa lang sigt .  Forudsaetninger   - Viden om konstruktionsprocessen   - Adgang til resultater og vaerktoejer , der er fremkommet under 3744-projekter og ESPRIT-pilotprojekter   - Erfaring i algoritmer ved VLSI-konstruktion   - Teknologier og demonstrationschips af stoerrelsesordenen 1/2 til 10 millioner transistorer .  1.3.1 . CAD-integrationsprojekt ( A-projekt )  Der er behov for , at en bredt og repraesentativt sammensat gruppe af DA-vaerktoejsudviklere ( DA : Design Automation ) moedes og sammen anbefaler mekanismer og rammer for bedre integration af mere almen adgang til europaeiske CAD-vaerktoejer .  Der vil under projektet regelmaessigt fremkomme undersoegelsesrapporter , og resultaterne af projektet vil blive sat i relation til specifikt stoette programmeringsarbejde med henblik paa dels at stoette integrering og sammenkaedning af eksisterende og eurostoettede vaerktoejer , dels at opstille de noedvendige standarder for fremtidigt arbejde .  I undersoegelserne maa der tages hensyn til udviklingen inden for informationsteknologi og Da-systemarkitektur paa verdensplan .  Fase 1  Aar 1 :  Problemer ved sammenkobling af bestaaende eurovaerktoejer , integreringsteknikker , indvirkningen fra net og distribuerede data .  Aar 2 :  Anbefaling af data - og portabilitetsstandarder , indvirkningen af saerlige retningslinjer vedroerende DA-materiel for DA-vaerktoejsudviklere  Milepaele :  a ) Integrering af vaerktoejer og systemer , som i oejeblikket er under udvikling , til et foerstegenerationssystem .  b ) Definering af rammer for standarder for fremtidigt arbejde .   * Paa dette tidspunkt skal der foretages en grundig vurdering af resultater of udestaaende arbejde .  Fase 2  Aar 3 og aar 4 :  Udvidelse bestaaende i indarbejdelse af nyudvikling inden for DA-materiel , kunstig intelligens og databaseteknologi .  Aar 5 :  Afslutning af integreringen af andengenerationssystemer og revision af eksisterende standarder .  Milepaele :  a ) Integrering af avancerede vaerktoejer til et andendgenerationssystem .  b ) Nyvurdering af eksisterende standarder og eventuelt revision heraf .  1.3.2 . Brugergraensefladeprojekt ( A-projekt )  Maalet er at goere CAD-vaerktoejer mere effektive i brug og mere konsekvente set fra brugernes synspunkt . Arbejdet bestaar i en kombination af en vidtspaendende undersoegelse og tilpasning af nogle igangvaerende programmer til praksis .  Aar 1 :  Fremhaevelse af brugergraensefladeaspekterne ved de igangvaerende CAD-systemprojekter gennem hele konstruktionsprocessen  Vigtige karakteristika :   - brugervenlighed   - kort svartid   - portabilitet   - konsekvens  Aar 2 :  Undersoegelse af kommunikationsforbindelserne mellem intelligente terminalarbejdspladser og de centrale beregningsenheder   - transmissionshastighed   - transmissionsprotokol   - fordeling af data og processen mellem terminalarbejdspladser og datamater  Aar 3 og 4 :  Undersoegelse af menneske/maskinegraensefladen i forbindelse med CAD - nye ind - og udlaeseteknikker , f.eks . i form af tale ( se ogsaa andre ESPRIT omraader )  1.3.3 . Problemer ved meget hoej integration ( A-projekt )  Maalet er at udvikle nye algoritmer og arkitekturer , der er egnede til VLSI-kredsloeb med millioner af transistorer . Det foerste trin er at opnaa formel erkendelse af graenserne for de algoritmer , der i dag anvendes paa forskellige niveauer i konstruktionsprocessen .  Man ved , at 90 % af de omfattede problemer inden for CAD kraever nye loesninger , og det er givet , at det i fremtiden er inden for algoritmer , der skal tages nye fremgangsmaader i brug .  Deltagerne skal kombinere faelles undersoegelser og kvantificeret vurdering med praktisk arbejde med specifikke vaerktoejer , hvor der benyttes ekspertsystemer og saerligt materiel , som kan vaere til stoette for en raekke DA-problemer .  Aar 1 :  Fastlaeggelse af kriterier for evaluering af ydeevne , isaer for saa vidt angaar   - layout-genereringsvaerktoejer   - floor planning-vaerktoejer   - vaerktoejer til funktionel konstruktion  Aar 2 :  Eksperimenter med eksisterende vaerktoejer , AI-systemer og saerligt materiel , som tilvejebringer   - graenser i tidrumkompleksitet   - patologiske tilstande  Definering af et demonstrationssystem , hvori der skal udfoeres kooperative algoritmiske opgaver med AI-teknikker , og alt noedvendigt formaalsbestemte materiel .  Aar 3 og 4 :  Implementering af systemet og demonstration paa et  " vanskeligt " og omfattende problem .  1.3.3.1 . " Beskrivelsessprog til VLSI " ( Ref . 42 . A/83 )  Dette projekt skal frembringe to nye hierakiske beskrivelsessprog til IC-konstruktion til beskrivelse af kredsloebsnet og -layout . Det overordnede maal er at skabe en VLSI-CAD-infrastruktur , som bidrager til en radikal foroegelse af konstruktoerens produktivitet , og som aabner mulighed for ydeligere udvikling .  1.3.3.2 . " Avancerede algoritmer , arkitekturer og layout-teknikker til VLSI-dedikeret signalbehandling "  ( Ref . 97 : A/83 )  Dette projekt omhandler udvikling af CAD-vaerktoejer og avancerede teknikker til konstruktion af CMOS-kredsloeb til chips til digital signalbehandling ved hjaelp af seriel , blandet seriel-parallel eller parallel arkitektur .  1.3.3.3 . " Ultrahoejt integreret system ( ULSI ) med hoej udbytte og hoej paalidelighed , opnaaet gennem rekonfigurabilitet " ( Ref . 244 : B/84 )  ULSI med hoej paalidelighed kan fremstilles ved at indbygge redundans i en chip , saaledes at fejbehaeftede celler eller elementer kan tolereres . Denne arealforoegelse kan imidlertid medfoere et fald i udbyttet . Redundans foreslaas indfoert med henblik paa at opnaa udbytteforoegelse ved hjaelp af rekonfigurering i forbindelse med fremstillingen og at forbedre fejltolerancen ved hjaelp af on-line rekonfigurering . Til gennemfoerelse af projektet kraeves der ekspertise inden for siliciumudnyttelsesanalyse , herunder fejlmekanismer og deres fordeling , arkitekturstrategier for opdeling , implementering af redundans og bevarelse af afproevelighed , siliciumkonstruktionsmetodologier , der er forbedret , saa de opfylder ovennaevnte krav , samt specifikke fremstillingsteknikker , som underbygger den noedvendige fysiske omstrukturering og tager hoejde for de saerlige krav i forbindelse med afproevning og indkapsling . Projektet afsluttes med en demonstrationschip , og der vil blive anvendt den nyeste CMOS-teknologi med passende flerlagsforbindelser .  Der indkaldes yderligere forslag til A-projekter .  1.3.4 . Vaerktoejer til hoejniveaukonstruktion  ( A-projekt )  Kravet er udvikling af et saet integrerede konstruktionsvaerktoejer til hoejniveaukonstruktion  ( specificering , syntese og verifikation ) med hoej grad af teknologisk uafhaengighed . Der straebes efter konstruktioner med af * nkring 10 millioner komponenter pr . chips , som eventuelt kan indholde saavel lager som logik . Vaerktoejerne skal vaere til hjaelp for konstruktoeren ved opdelingen af et system i delsystemer og ved afgoerelsen af , om funktioner skal implementeres i materiel eller programmel . Implementeringsdetaljer saasom afproevelighed og layout skal vaere omfattet . Problemerne ved blandede analoge/digitale konstruktioner boer ligeledes tages op .  Aar 1 : Konstruktion af det samlede saet af vaerktoejer  Aar 2 : Paabegyndelse af implementeringen af saettet af vaerktoejer  Aar 3 : Faerdiggoerelse af implementeringen af saettet af vaerktoejer  Aar 4 : Afproevning og demonstration af saettet af vaerktoejer paa delsystemer paa multiple chips med logik - , lager - og analogfunktioner .  1.3.4.1 . " CAD-konstruktionssystemer paa hoejt niveau til interaktiv layout og konstruktion " ( Ref . 10 : A/83 )  Dette projekt har til formaal at definere og demonstrere CAD-systemet til konstruktion og layout af VLSI-kredsloeb fra den foerste specifikation til maskerne . Kredsloebskompleksiteten kan vaere paa op til 1 million transistorer . Det overordnede maal er reducerede konstruktionstider .  Der indkaldes yderligere forslag til A-projekter .  1.3.5 . Helt nye specifikke konstruktionsvaerktoejer  ( B-projekt )  Der vil blive ydet stoette til en raekke smaa , meget innovative projekter . Raekken af mulige emner , der vedroerer konstruktion af VLSI-kredsloeb , er meget lang .  Der vil blive givet forrang til projekter , der omhandler konstruktionsproblemer paa foelgende omraader :   - VLSI-kredsloeb med meget hoej hastighed ( f.eks . 50 picosekunder )   - Integration paa skiveniveau   - Fejltolerance med henblik paa hoejt udbytte   - Parallelle arkitekturer ( f.eks . systoliske arrays )   - Specifikke teknologier ( f.eks . GaAs )   - Formaalsbestemte materiel til CAD .  1.3.6 . Konstruktion og karakterisering af celler  ( A-projekt )  Maalsaetningen er at frembringe celler , der kan benyttes til at evaluere de si * ciumteknologier og CAD-vaerktoejer , der udvikles under ESPRIT i forbindelse med arbejdende kredsloeb . Det er ikke hensigten at tilvejebringe et udtoemmende cellebibliotek , men at udvikle en gennemproevet metodologi til hurtig konstruktion og karakterisering af celler . Yderst vigtige uddata er oplysninger om modellering af enheder fra de forskningsprojekter , der vedroerer processer .  Der er tale om tre kategorier af celler :  1 . Primitive celler  2 . Parametriserede celler  3 . Faste celler  for baade analoge og digitale funktioner .  For hver celle skal der foreligge beskrivelser paa layout - og funktionsniveau samt elektrisk niveau med fuldstaendige oplysninger til simulering og parameteruddragning . Hensigten er at tilvejebringe et mindsteudvalg af celler for hver teknologi . Hver celle vil blive fuldstaendig simuleret og karakteriseret .  Aar 1 :  Udvaelgelse af foreloebige standarder og udvikling af grundliggende metodologi til cellekonstruktion .  Aar 2 :  Udvikling af bibliotek af primitive celler og teknikker til parametrisering .  Aar 3 :  Konstruktion af parametriserede og faste celler .  Aar 4 :  Karakterisering og demonstration i repraesentative kredsloeb .  Anmaerkning : Under projektets forloeb vil relevante standarder blive implementeret , saa snart de foreligger .  F og U-omraade 1.4 . : Integrerede kredsloeb af compound halvledere  Beskrivelse  Integrerede digitale kredsloeb i III-V compound halvledermaterialer har med hensyn til hastighed og/eller produktet af hastighed effektiorbrug en potentiel fordel frem for siliciumkredsloeb paa grund af stoerre elektronmobilitet . Teknologien er mange aar bag efter siliciumteknologien , og der er behov for betydelig forskning i materialer og proceser . Da markedet for hoejhastighedskredsloeb med lavt effektforbrug er voksende , er der mange problemer at tage op .  Teknologien omfatter dels GaAs/GaAlAs-heterojunction strukturer , der benytter transistorer med hoej elektronmobilitet ( HEMT ) eller bipolaere heterojunction transistorer ( HJBT ) . Der kraeves grundforskning i materialefremstilling , ionimplantation og IC-procesteknologier .  Anmaerkning : For at naa dette programs maal kraeves der meget anselige ressourcer , der ikke med sikkerhed er til raadighed inden for rammerne af ESPRIT . Paa den anden side er disse maalsaetninger et minimum for fastholdelse af konkurrenceevnen . Man maa derfor acceptere supplerende finansieringskilder og/eller mindre ambitioese programmer .  Forudsaetninger   - Adgang til passende substratmaterialer   - CAD-faciliteter   - Passende laboratorium og erfarent personale   - muligheder for ionimplantation   - og/eller molekylstraaleepitaxi ( MBE )   - og/eller epitaxialdyrkning ved hjaelp af metalorganisk kemisk paadampning ( MOCVD ) .  Program ( - ) og delmaal (*) :  Aar 1 :   - Hovedvaegt paa udvikling af proces til fremstilling af GaAs paa 2-skiver med geometrier paa uner 1 mm med saerlig vaegt paa reproducerbarhed og udnytte .   - Optimering af materialedyrkning og fremstilling af eksperimentelle HEMT og HJBT i GaAs/GaAlAs-systemet .   * 12 . maaned : demonstration af gennemfoerligheden af MESFET-baserede kredsloeb med 1 000 porte og en portforsinkelse ( tpd ) paa mindre end 100 ps .   - Demonstration af basiskredsloeb med HJBT og/eller HEMT ( som ikke er ringoscillatorer ) .  Aar 2 :   - Fortsaettelse af arbejdet med hovedvaegten paa proces til fremstilling af GaAs-IC med geometrier paa under 1 mm med saerlig vaegt paa reproducerbarhed og udnytte . Skabelse af muligheder for 3 " -proces .   - Viderefoerelse af forskning i optimering af HEMT - og/eller HJBT-IC .   * 24 . maaned : demonstration af mindst 1k lager  ( tilgangstid paa under 1 ns og effektafgifvelse paa hoejst 500 mW ) og/eller kredsloeb med tilsvarende kompleksitet .   - Demonstration af gennemfoerligheden af HEMT - kredsloeb med 100 og/eller HJBT .  Aar 3 :   - Udbytte - og paalidelighedsforbedring af grundlaeggende GaAs-IC-processer .   - Forbedring af de grundlaeggende trin i en GaAs/GaAlAs-IC-proces , der er baseret paa HEMT eller bipolaere transistorer .   - Bestemmelse af anvendeligheden af HJBT/HEMT til digitale IC til en hurtig 8-bit processor .   * 36 . maaned :  vurdering af udbyttet af et demonstrationskredsloeb paa 1 k eller med tilsvarende kompleksitet paa mindst 10 skiver .  Demonstration af gennemfoerligheden af 1k HEMT-lager og/eller et sammenligneligt HJBT-kredsloeb .  Sammenligning af forskellige teknologier ( om muligt med samme kredsloeb i hver teknologi ) . Beslutning og udvaelgelse af en af disse .  Aar 4 :   - Forbedring og konsolidering af de udvalgte processer .   - Fremstilling af eksperimentelle IC og forbedring af udbyttet .   - Udvikling af kredsloeb til en hurtig 8-bit processor .   * 48 . maaned : Demonstration af 16k lager ( eller tilsvarende ) i den valgte teknologi .  Aar 5 :   - Foroegelse af kompleksiteten .   - Konstruktion og fremstilling af andre komplekse state-of-the-art IC .   * 60 . maaned : demonstration af stort kredsloeb med en kompleksitet paa 10-20 k porte , en portforsinkelse paa mindre end 50 ps og et kvalifikationstal paa under 100 fJ . Dette demonstrationskredsloeb kan f . eks . vaere et 16 k lager med en tilgangstid paa nogle faa nanosekunder , eller det kan defineres i loebet af aar 3 , saaledes at behov paa andre ESPRIT-omraader  ( specielt hoejhastighedsdatabus ) eller inden for telekommunikationsindustrien ( f . eks . signalbehandlingskredsloeb ) tilgodeses .  1.4.1 . " Compound halvledermaterialer og integrerede kredsloeb heraf - I " ( Ref . 232 : A/84 )  Dette programs overordnede maal er at tilvejebringe teknologier til digitale integrerede kredsloeb i galliumarsenid , hvori der som aktive kredsloebselementer anvendes GaAs-MESFET , transistorer med hoej elektronmobilitet ( HEMT/TEGFET ) og heterojunction bipolaere transistorer ( HJBT ) . Disse kredsloeb vil faa en saadan konfiguration , at GaAs' fordele med hensyn til hastighed og effektforbrug frem for silicium demonstreres paa passende vis .  1.4.2 . " Compound halvledermaterialer og integrerede kredsloeb heraf - II " ( Ref . 522 : A/84 )  Forskningsprogrammets generelle maalsaetning er udvikling af avancerede aspekter af procesteknologi til digitale integrerede GaAs-kredsloeb og tilknyttet ekspertise med henblik paa fremstilling af hurtige hoejtydende digitale kredsloeb . Fremstilling af hele IC anses ikke for praekonkurrencemaessig . Der vil blive udviklet digitale demonstrations-IC , saaledes at de forskellige logikkredsloebsteknologiers ydeevne kan evalueres .  1.4.3 . " CAD-metoder til analoge monolitiske GaAs-IC "  ( Ref . 255 : B/84 )  Forskningsprogrammets hovedvaegt ligger paa udvikling af et komplet CAD-bibliotek med teoretiske modeller og eksperimelle data vedroerende de passive elementer og aktive komponenter , der er noedvendige til konstruktion af analoge GaAs-IC . Arbejdet indledes med udledning af fysiske modeller og aekvivalente kredsloeb for forskellige MESFET-typer og passive elementer efter saavel koncentrerede som distribuerede metoder . Det foelgende trin bestaar i CAD af grupper af passive og aktive komponenter med henblik paa integreret implementering af elementaere funktioner . Ud over kredsloebsanalyse vil der her blive simuleret kobling mellem tilstoedende elementer og varmefordeling . I den foelgende fase vil der med saerlige analyseprogrammer blive set paa analoge IC , defineret som funktionelle blokke paa hoejt niveau . Dette endelige CAD-program omfatter evaluering af sammenpakningseffekten og fejlfoelsomhedsanalyse . Interaktiv optimering vil finde sted i en brugerorienteret flytbar pakke . Projektet indledes med undersoegelse med C - og X-baand og udvides senere til 18 GHz . CAD-systemets anvendelighed vil blive underbygget med forskellige demonstrations-IC i GaAs , herunder enheder med geometrier under 1 mm .  Der indkaldes yderligere forslag til A og B-projekter .  F og U-omraade 1.5 . : Optoelektronik  Beskrivelse  Behovet for elektroniske komponenter til telekommunikationstransmission , forbindelser i og mellem datamater , ultrabredbaandsbilledbehandling og kobling vil vaere stigende . Kommende generationer af monomodekommunikationssystemer vil kunne anvende kohaerent detektering og flerkanalsboelgelaengdemultipleksering og vaere fasemodulerede . Dette vil give hoejere ydeevne og vaere kompatibelt med integreret optisk logik . Der vil ogsaa blive mulighed for behandling , kombinering og routing ved meget hoeje hastigheder . I halvlederform vil der ogsaa vaere kompatibilitet med III-V-integrerede kredsloeb , hvilket giver en hurtig elektrisk graenseflade .  Anmaerkning : Til at naa dette programs maal kraeves meget anselige ressourcer , der ikke med sikkerhed er til raadighed inden for rammerne af ESPRIT . Paa den anden side er disse maalsaetninger et minimum for fastholdelse af konkurrenceevnen . Man maa derfor acceptere supplerende finansieringskilder og/eller mindre ambitioese programmer .  Forudsaetninger   - Adgang til passende substratmaterialer   - Passende laboratorium og erfarent personale   - Muligheder for epitaxialdyrkning .  Dette program tager ikke sigte paa optikbaserede datamater men paa at tilvejebringe komponenter og delsystemer til transmission med hoej bit-hastighed . De to veje er :  a ) Integrerede elektroniske og optiske komponenter paa samme chip :  Program ( - ) og delmaal (*) :  Aar 1 :   - Optimering af materialedyrkning og lagstrukturer   - Integrering af en fotodetektor med en forforstaerkerkomponent   - Arbejde paa laser drivers i InP-baserede materialer   - Arbejde med udvikling af en InP-baseret IC-teknologi , der er kompatibel med den tilsvarende optoelektronik .   * 12 . maaned : demonstration af en monolitisk fotodetektor med intern forstaerkning .  Aar 2 :   - Sammenligning ( baade eksperimentelt og ved modellering ) af hybrid og monolitisk integration til modtagermodul .   - Viderfoerelse af udvikling af InP-baseret IC-teknologi   - Udvikling af isolerings - og forbindelsesteknikker paa InP-baserede materialer .   * 24 . maaned : demonstration af en monopolitisk integreret modtager med en baandbredde paa mindst 2,5 GHz .  Aar 3 :   - Samenligning af hybrid og monolitisk integration af sendermodul   - Fremstilling af en integreret sender   * 36 . maaned : demonstration af en integreret sender med en baandbredde paa over 2,5 GHz .  Efter aar 3 maa der ved yderligere optimering af modtager , sender og muligvis regeneratorer ( relaeenheder ) tages hensyn til udviklingen i telekommunikationsindustriens andre ESPRIT omraader .  b ) Boelgelaengdemultipleksering med integreret optik :  Program ( - ) og delmaal (*) :  Aar 1 :   - Optimering af epitaxialdyrkning til lasere , dektorer og boelgeledere   - Evaluering af rastre fremstillet ved hjaelp af elektronstraale og holografi   - Demonstration af DFB-laser ( Distributed Feedback ) .   * 12 . maaned : demonstration af DFB-laser med en taerskelstroem paa under 50 mA ; demonstration af en fotodektektor med boelgelederfoedning ; tabsfattig monolitisk * boelg * der ( mindre end 1 dB/cm ) .  Aar 2 :   - Optimering af DFB-laser til direkte modulation med hoej frekvens   - Fremstilling af 2 BH-lasere ( buried heterostructure ) med forskellig boelgelaengde paa samme chip .   * 24 . maaned : demonstration af modulatorer med en baandbredde paa 2 GHz i halvledere .  Aar 3 :   - Monolitisk integration af 2 DFB-lasere , der udsender to forskellige boelgelaengder   - Optimering af eksterne modulatorer paa halvledermaterialer   - Fremstilling af demultiplekserende detektorer   * 36 . maaned : demonstration af en integreret sender ned en baandbredde paa over 2,5 GHz .  Aar 4 :   - Integration af 2 DFB-lasere med en optisk multiplekser   - Forbedring af demultiplekserende fotodiode .   * 48 . maaned :  demonstration af integreret WDM-sender - og -modtagermoduler .  Paa dette tidspunkt er der behov for impulser fra andre ESPRIT-omraader og telekommunikationsindustrien med henblik paa implementering af en demonstrationsforbindelse med meget hoej bithastighed ( mange G-bit ) .  1.5.1 . " Integrerede optoelektroniske enheder til fiberoptiske transmissionssystemer med meget hoej bithastighed " ( Ref . 263 : A/84 )  Forskningsprogrammets generelle maalsaetning er at bibringe en betydelig foroegelse af datahastigheden i informationstransmissionssystemer ved hjaelp af hoejtydende enheder og en raekke forskellige multiplekseringsteknikker , hovedsagelig under anvendelse af forskellige boelgelaengder . I de foerste tre aar vil aktiviteten vaere centreret om at naa frem til og udnytte diskrete single modefunktioner , der er egnede til senere hybrid og monolitisk integration . Der vil i aar 3 og 4 blive arbejdet paa fuld hybrid integration . Arbejdet med disse materialer vil blive sat ind paa reproducerbar dyrkning af udstrakte heterostrukturer af hoej kvalitet og homogenitet , som er egnede til lasere med lav taerskelstroemtaethed , velkontrolleret boelgelaengde , til fotodetektorer med lav residual doteringsgrad samt til tabsfattige boelgeledere .  1.5.2 . " Teknologi til InP-baserede integrerede optoelektroniske kredsloeb " ( Ref . 546 : A/84 )  Dette program sigter mod udvikling af den teknologi , der er noedvendig til fremstilling af elektronikkomponenter i en saadan form , at de kan integreres med de optiske enheder . En raekke enheder vil blive undersoegt og sammenlignet med henblik paa anvendelse til en raekke funktioner . Som foelge af betydningen af drift ved stoerre boelgelaengde vil alt arbejde finde sted med InP-baserede halvlederforbindelser . Programmet har den meget betydningsfulde potentielle vaerdi , at de undersoegte materialer forventes at vaere saerdeles hoejtydende i konventionelle elektroniske kredsloeb . Programmet kan saaledes foere til saavel bedre elektroniske funktioner som sofistikerede optoelektroniske kredsloeb .  1.5.3 . " Optisk sammenkobling af VLSI og IC med hoej bithastighed " ( Ref . 380 : B/84 )  Dette teoretiske forskningsprogram gennemfoeres med henblik paa undersoegelse af anvendelse af optisk sammenkobling , saaledes at pakkernes benantal og den elektromagnetiske interferens i VLSI og hurtig integrerede kredsloeb samt i enheder bestaaende af disse komponenter kan nedbringes . Hele programmet straekker sig over 4 aar . I det foerste aar skal der udfoeres konstruktions - og undersoegelsesarbejde . Aktivitetsniveauet bliver hoejere i det andet og tredje aar , hvori hovedparten af forsoegsarbejdet skal finde sted . Demonstrationsenheder faerdiggoeres , konstruktion og ydeevne prognoser afsluttes , og specifikke anvendelser undersoeges i det sidste aar .  1.5.4 . " Molekylaer teknik til optoelektronik "  ( Ref . 443 : B/84 )  Projektet tager sigte paa udvikling af nye organiske elektrooptiske og ikke-linaere optiske materialer . Der er et stigende behov for saadanne materialer paa de hastigt ekspanderende omraader , integreret optik og optisk kommunikation . Projektets maal er at frembringe helt nye materialer til fremstilling af enheder , hvori der benyttes lineaere elektrooptiske effekter , frekvensblandeeffekter af anden orden og tredjeordenseffekter .  Der forventes yderligere A-forslag ( og B-forslag ) .  F og U-omraade 1.6 . : Avancerede displayteknologier  Inden for mange produktomraader , som f.eks . terminalarbejdspladser , elektronisk kontorudstyr osv . , er der behov for nye avancerede displaysystemer til afloesning for de konventionelle katodestraaleroer . Saadanne displaysystemer maa noedvendigvis have store dimensioner ( A 4 eller stoerre ) og en middel til hoej oploesningsevne . Farver er ogsaa oenskelige/noedvendige .  Man er for tiden igang med at gennemgaa mange forskellige fremgangsmaader . Multiplekserings - , fejlminimerings - , og materialeproblemer osv . , er blevet stoerre med den voksende displaystoerrelse og oploesningsevne . Det er noedvendigt , at det helt klart konstateres , hvad de specifikke problemstillinger er , og at der laegges en optimal teknologisk strategi , saaledes at Europa kan goere sig gaeldende paa dette omraade .  Et saadant tiltag maa vaere taet knyttet sammen med medlemsstaternes arbejde inden for dette omraade .  Der foreslaas et teknologidefinitionsprojekt , hvori fremtraedende praktiserende forskere i EF kan kombinere deres viden og deres erfaring . Varigheden skal vaere 12-18 maaneder og skal bane vejen for et stoerre samordnet EF-tiltag inden for dette omraade . De forventede resultater af et saadant projekt skal fremgaa af en rapport , der skal afsluttes mellem maaned 12 og 14 . Anbefalingerne i denne rapport skal underbygges af en eller flere demonstrationsmodeller , der skal vaere faerdige inden maaned 18 .  1.6.1 . " Materialer og teknologi til TFT med hoej mobilitet til LC-display bus drivers " ( Ref . 491 : B/84 )  Nuvaerende praksis er , at de perifere styrekredsloeb til flydende krystaldisplays med aktiv matrix bestaar af eksterne IC-chips . Dette projekt har til formaal at udvikle tyndfilmmaterialer og -teknologi til soejle - og raekkebus drivers til erstatning for de eksterne IC-chips . Hovedopgaven bliver at udvikle en lavtemperaturproces til paalaegning af den tynde film af halvledermateriale , som er kompatibel med de glassubstrater , der anvendes til LC-display'et . Det materiale , der foerst og fremmest foreslaas , er polykrystaleinsk silicium , der paalaegges ved en gloedeudladningsproces med hoej effekt . Endvidere vil elementaere tyndfilmtransistorkredsloeb  ( TFT-kredsloeb ) , der er egnede som bus driver skrifteregistre , blive udviklet og undersoegt , og driver prototyper af kort laengde skal kombineres med LC-matrixdisplay og afproeves .  Der indkaldes B-forslag paa omraade 1.6 .  1.7 . ( nummeret benyttes ikke )  F og U-omraade 1.8 . : Generelle forskningsemner - B-projekter Dette omraade omfatter B-projekter inden for forskningsemner , der ikke falder ind under mikroelektronikomraader 1.1 til 1.6 . Disse emner skal selvfoelgelig have relevans for maalsaetningerne i mikroelektronikdelprogrammet og have stor vaerdi i sig selv .  Anmaerkning : Da dette forskningsomraade i sit sigte er uhyre vidtspaendende , vil der ikke her blive givet noget detaljeret program . De enkelte B-forslag forventes dog at indeholde noeje maalelige aarlige maal , som fremskridtene kan sammenholdes med .  1.8.1 . " Undersoegelse af alle aspekter af sammenkobling af integrerede kredsloeb med hoejt benantal "  ( Ref . 199-544 : B/83-84 )  Dette projekt sigter mod foelgende maal :  1 . Udvikling af alternative metoder til forbindelse af det integrerede kredsloeb med dets sammenkoblingsmedium .  2 . Udvikling af store sammenkoblinger med hoej taethed ved hjaelp af flerlagspolymerteknikker .  3 . Udvikling af rimeligt store sammenkoblinger med ultrahoej taethed baseret paa en kombination af tykfilmdielektrika og additive metoder til elektroplettering af basismetal .  Maalet er , at alle sammenkoblingssystemer skal kunne virkeliggoeres med kun 2 lag , hvorved omkostningerne kan saenkes , som foelge af mindre haandtering og billige materialer . Alle projektets dele er udformet paa en saadan maade , at der drages optimal nytte af indkapslinger , der udvikles under det modsvarende program 1.9.1 .  1.8.2 . " Plasmapaalaegningsteknologi til magnetiske tyndfilmlagermedier " ( Ref . 334 : B/84 )  Projektet har til formaal at udvikle paalaegningsteknologi , hvor tyndfilmmediernes fremragende tekniske egenskaber kombineres med den hoeje p * laegningshastighed , der kraeves til industriel produktion . Projektets maal er en vaesentlig foroegelse af tyndfilmnaalaegningshastigheden .  Der indkaldes yderligere B-forskningsforslag . De kan f . eks . omhandle foelgende emner :   - avancerede teknikker til fysisk analyse   - sensorer og transducere   - nye teknologier og teknikker til avanceret informationslagring   - nye uorganiske og organiske materialer   - avancerede indkapslingsteknik til VLSI , f.eks . hermetiske chips , plast osv .  F og U-omraade 1.9 . : Projekter til stoette for mere end et mikroelektronikomraade  Beskrivelse  Dette omraade omfatter alle de projekter ( A og B ) , som stoetter mere end et af hovedomraaderne 1.1-1.6 . Saadanne projekter kan ikke henfoeres under et bestemt omraade , men til forskel fra omraade 1.8 har de direkte forbindelse med delprogrammets hovedindsats .  Endvidere bestaar dette omraade i en betydelig indsats for udvikling af den teknologi og de teknikker , hvormed man dels kan bidrage til virkeliggoerelse af hovedmaalsaetningerne for omraade 1.1-1.6 , dels se laengere frem end disse projekters tidlige faser og frem mod det endelige maal , som er geometrier under 1 mm .  1.9.1 . " Avanceret indbyrdes forbindelse ved VLSI "  ( Ref . 14 : B/83 )  Dette projekt vedroerer problemet med forbindelser paa selve siliciumchiplen . Geometrier i flere lag og under 1 mm vil blive behandlet , ligesom den relevante materialeteknologi og andre hertil knyttede problemer . Paalidelighed , levetidsafproevning og udbytteprogrammer udgoer en integrerende del af projektet . ( Forbindelser uden for siliciumchippen er emnet for projekt 1.8.1 ) .  1.9.2 . " Automatisk konstruktionsvalidering af integrerede kredsloeb ved hjaelp af elektronstraale "  ( Ref . 271 : B/84 )  Projektet soeger at udvikle en metodologi til automatisk diagnosticering af konstruktionsfejl i VLSI-enheder , som er baseret paa den observationsmulighed , et elektronstraalesystem frembyder , tilslutning til CAD-miljoeet , moenstergenkendelse , hvorved elektronstraalen automatisk bringes i position , global metodologi , muligvis baseret paa definition af diagnosticeringsstrategien ved hjaelp af ekspertsystemer , samt nye kredsloeb , som kan forbedre EBT's ydeevne . For at naa dette overordnede maal vil der blive taget fat paa omraader som datastyring af elektronstraalesystemet , graenseflade til CAD-programmel , identifikation af kredsloebselementer , metodologi til konstruktionsfejldiagnostik , testmoenstergenerering til elektronstraalefejlfinding , konstruktion , som muliggoer elektronstraaleafproevning , samt udvikling af elektronstraaleudstyr .  1.9.3 . " Vurdering af MBE-siliciumlag " ( Ref . 305 : B/84 )  Dette projekt falder i tre dele :  1 . Dyrkning af siliciumlag ved hjaelp af molekylstraaleepitaxi ( MBE ) .  2 . Fortsaettelse af maaling af procesparametre in situ .  3 . Implementering og udvikling af teknikker til karakterisering af MBE-lag . Disse oplysninger vil dernaest blive brugt til at optimere dyrkningsbetingelserne .  Det er planen at gennemfoere separat udviklingsarbejde paa fire specifikke teknikker . Den resterende del af programmet omfatter anvendelse af eksisterende teknikker samt fortolkning af de saaledes fremkomne resultater i deres helhed .  1.9.4 . " Silicon-on-insulator-systemer kombineret med lav temperatur " ( Ref . 370 : B/84 )  Der vil i projektet blive benyttet og kombineret en raekke teknikker , saaledes at der kan opnaas enkeltkrystallag med tykkelser paa mellem 0,5 mm og 50 mm af hoej kvalitet til en raekke forskellige anvendelsesformaal . Sidstnaevnte vedroerer saavel silicon-on-insulator ( SOI ) som SOS ( silicon-on-sapphire ) til hoejtydende integrerede kredsloeb og ligeledes tilvejebringelse af alternativer til de i oejeblikket anvendte besvaerlige processer til dielektrisk isolation ( DI ) .  1.9.5 . " En hoejtydende CMOS bipolaer proces til VLSI-kredsloeb " ( Ref . 412 : A/84 )  Dette projekt tager sigte paa udvikling af en VLSI-teknologi , hvormed man paa en enkelt chip kan kombinere MOS-kredsloebsteknik med den i dag hoejst opnaaelige taethed med bipolaer kredsloebsteknik af tilsvarende taethed , men som er bedre egnet til saerlige formaal , isaer som graenseflade til eksternt udstyr . Projektets hovedindsats ligger paa den teknologiske side , nemlig udvikling af metoder , hvormed der i kompatible procestrin kan fremstilles baade bipolaere transistorer og MOS-transistorer i dimensioner af samme stoerrelsesorden som dem , der i dag kan opnaas med teknologi , der udelukkende er baseret paa MOS . Parallelt med dette teknologiske arbejde skal der udvikles konstruktionsmetoder for netop den paaregnede kredsloebstype samt foretage en undersoegelse , hvormed det for forskellige typers anvendelser kan fastslaas , hvorledes delsystemer mest hensigtsmaessigt fordeles paa de to kredsloebsteknologier .  1.9.6 . " Forbedring af IC-udbyttet og -ydeevne ved hjaelp af Design Centering " ( Ref . 456 : B/84 )  Under dette projekt skal den nye metode . Design Centring , anvendes til optimering af integrerede kredsloebs ydeevne . Et allerede eksisterende program til Design Centering og et program til forbedring af kredsloebenes ydeevne vil blive forbedret og tilpasset de saerlige problemer , der optraeder ved konstruktion af VLSI-kredsloeb . De programdele , der skal udvikles , boer omfatte skemaindlaesning , udlaesning af relevante resultater og forbedring af soegestrategien , saaledes at CPU-tiden kan nedbringes ved eventuelt at oege lagerkravene . Programmet boer vaere let haandterligt og vil til sidst blive afproevet med forskellige IC , som firmaerne leverer .  1.9.7 . " Substrater til VLSI i CMOS-teknologi "  ( Ref . 509 : B/84 )  Del 1 : Etablering af en proces til intrinsisk gettering  ( IG ) for skiver med middelhoej oxygenkoncentration . Processen boer vaere uafhaengig af , om substratet er af p - eller n-type , og boer resultere i   - en hovedmasse med hoej defekttaethed   - et blotlagt defektfrit omraade .  Et saadant omraade med en tykkelse paa 10-20 mm er konstateret at vaere et optimalt kompromis mellem flere faktorer ( laekstroem samt ufoelsomhed over for latch up og soft error ) .  Del 2 : Karakterisering af epi-skiver med en diameter paa 4 og 6 tommer . Epi-lagets tykkelse boer ligge i omraadet 5-10 mm for staerkt doterede substrater af baade p - og n-typer . Dette tykkelsesinterval er passende til CMOS paa mindre end 1 mm . Endelig skal IG - og epi-processerne til sin tid passe sammen , saaledes at der faas intrinsiskgetterede epi-skiver med lav laekstroem til CMOS-enheder paa under 1 mm , der ikke er foelsomme for soft error .  1.9.8 . " Kvantehalvlederenheder " ( Ref . 514 : B/84 )  Det er planen at  1 . undersoege opbygninger af enheder , hvor ladningsbaererne holdes inden for og mellem lag via elektriske felter , der paatrykkes ved hjaelp af omraader dannet ved implantation eller diffusion , eller via portstrukturer med saerlig konfiguration ( f.eks . sammenflettede ledere med stigning under 1 mm og  2 . at stoette dette program med teoretiske undersoegelser dels af grundlaeggende halvlederfysik , dels af elektroniske og optoelektroniske effekter i helt nye strukturer .  1.9.9 . " Bestemmelse af doteringsprofil i strukturer under 1 mm " ( Ref . 519 : B/84 )  Sigtet med dette projekt er at virkeliggoere mulighederne for noejagtig bestemmelse af ikke dybtgaaende doteringsprofiler , som de benyttes i komponenter paa under 1 mm . Med henblik herpaa foreslaas det at udvikle en elektrisk teknik , baseret paa " spreading resistance " , samtidig med at denne teknik sammenlignes med to andre ikke-elektriske metoder , dvs . massespektrometri af sekundaere ioner ( SIMS ) og Rutherford Back Scattering  ( RBS ) . I projektet bliver hovedvaegten lagt paa udvikling og anvendelse af teknikken baseret paa  " spreadnings resistance " , medens de oevrige teknikker foerst og fremmest benyttes til sammenligning . Data , der giver stoerre viden om diffusionskinetik , bliver et vigtigt spin-off fra denne fremgangsmaade . Arbejdet vil endvidere blive koncentreret om bestemmelse af bor - , phosphor - , arsen - , og antimonprofiler og vil ligeledes indenbaere brug og vurdering af helt nye haerdningsmetoder , saasom strip heater og varmebehandling med blitzlys .  1.9.10 . " Hoejoploesningsplasmaetsning inden for halvlederteknologigrundbegreber , fremgangsmaade og udstyr " ( Ref . 574 : B/84 )  Det er inden for elektronikindustrien almindeligt anerkendt , at plasmaetsning kommer til at spille en afgoerende rolle for teknologi under 1 mm baade i silicium - og III/V-halvledersystemer . Der mangler dog endnu megen viden om den implicerede komplekse kemi og fysik , som kan skaffes ved hjaelp af egnede diagnostiske metoder . Foer dette er sket , kan plasmaetsningens potentiel ikke udnyttes fuldt ud . Programmet som helhed er noedvendigvis interaktivt og foerer centre for ekspertise inden for plasmakemi og -fysik , instrumentfabrikanter og en leverandoer af kemikalier til elektronikindustrien sammen . Tilsammen besidder de en enestaaende kombination af viden og faciliteter , som vil sikre , at dette bredt baserede program foerer til et positivt resultat .  For at naa programmets maal kraeves der en raekke omfattende projekter .  Med saerlig henblik paa at naa frem til bearbejdning ved geometrier paa 0,5 mm og derunder udpeges nedenstaaende projektomraader , og forslag herunder skal vaere i overensstemmelse med program 1.1 og 1.2 :  a ) 0,5 mm-litografi med produktionskapacitet og tilknyttet resistudvikling , som boer vaere kompatibel med toeraetsningsprocesser  b ) anisotrop aetsning af skiver paa op til 150 mm med geometrier paa 0,5 mm ( RIE , RIBE osv . )  c ) procesteknikker , der aabner mulighed for redundans , til integrerede kredsloeb med meget store dimensioner  d ) modellering af processer og enheder , herunder eksperimentel verifikation .   - halvledermaterialer   - resistteknologi   - bearbejdning med plasma og reaktive ioner   - ionimplantation   - fotostoettet paalaegningsteknologi   - hurtig varmebehandling af lag ( elektronstraale , laser , varmepuls osv . )   - metallisering ( silicidledere , nye materialer og nye bearbejdningsmetoder )   - organiske isolatorer   - hojhastighedsafproevning paa skiven   - avancerede indkapslingsteknikker   - hoejhastighedsmaterialer osv .   - modellering af komponenter og processer   - automatisk fremstilling og kontrol .  Mulige B-emner , der stoetter omraade 1.4 og 1.5 , er :   - dyrkning af store InP - og GaAs-énkrystaller   - modellering af optiske elementer   - komponentmodellering for GaAs   - CAD , der er specifik for integrerede III/V-kredsloeb   - grundlaeggende teknologiske processer til   - materialevurdering   - ionimplantation og varmebehandling   - toraetsningsteknikker   - dielektrika og isolatorer   - paalidelighed   - specifikt udstyr .  Derudover maa der tilskyndes til et vidstpaendende program af B-projekter , som soeger at stoette nye og lovende teknikker over hele mikroelektronikomraadet , som det er defineret ved de anfoerte hovedprojektomraader   - litografi ( foto - , elektronstraale - , roentgenstraale - , laser - , ionstraale - osv . )   - forskellige aktive elementer paa halvledermaterialer med hoej mobilitet   - komponentpaalidelighed og fejlmekanismer   - nye compound-halvledermaterialier , nye halvledere og nye ( f.eks . stablede ) enheder , der benytter sig heraf   - nye displaymetoder ( vedroerende flade skaerme , se afsnit 1.6 ) .  DELPROGRAM 2 :  PROGRAMMELTEKNOLOGI  1 . Indledning  1985-udgaven af arbejdsprogrammet for ESPRIT-delprogrammet for programmelteknologi er ikke blot en tilpasning af 1984-udgaven til den oejeblikkelige teknologiske udvikling . Den skal ogsaa ses som et forsoeg paa at forbedre arbejdsprogrammet som et redskab til projektevaluering og -udvaelgelses og som den vigtigste tekniske vejledning for potentielle forslagsstillere .  2 . Maal og begrundelse  Programmelteknologi betragtes som en af de vigtigste kompetentgivende teknologier inden for IT-industrien . Programmeludvikling er en del af konstruktionsproceduren for systemer og forventes at tegne sig for en stadig stoerre andel af det samlede systemarbejde . Derfor vil besiddelse af hoejeffektive , billige metoder til fremstilling af paalideligt programmel af hoejkvalitet foere til hurtigere indfoerelse af nye produkter og reduktion af de samlede livscyklusomkostninger . Europa maa have fri adgang til de bedste metoder og vaerktoejer samt vaere mindst paa lige fod med resten af verden med hensyn til udnyttelsen af disse .  Paa nuvaerende tidspunkt er Europa teknisk set formentlig paa hoejde med USA og Japan , men stoerstedelen af ekspertisen er samlet paa isolerede ekspertcentre og traenger til koordinering og yderligere udbredelse .  Det samlede maal for delprogrammet for programmelteknologi er at naa et trin , hvor udviklingen af informationssystemer ( dvs . produkter bestaaende af materiel - og programmelloesninger ) har karakter af en industriel konstruktionsproces og i vid udstraekning er datamatstoettet . Der taenkes i princippet paa informationssystemer inden for samtlige anvendelsesomraader . Isaer boer distribuerede systemer ( f.eks . distribuerede databaser ) samt tidstro og indlejrede systemer naevnes .  En vaesentlig hindring for indfoerelsen af bestaaende og fremtidige metoder synes at vaere den mangel paa viden , der bestaar paa mellemlederplan i industrien , om fordelene ved disse metoder og de investeringer , der er noedvendige for at indfoere metoderne  ( personaleuddannelse , organisatoriske aendringer osv . ) . Dette forstaerkes yderligere af behovet for i forbindelse med nye industriprojekter at foere en politik , der er forbundet med mindst mulig risiko .  Der er derfor blevet overvejet en ny kategori projekter inden for programmelteknologi . Disse indebaerer industriel anvendelse ( ikke udvikling ) af programmelteknologiens nuvaerende tekniske stadie . Disse projekter kan starte omgaaende . En vigtig del af projektforslagene inden for denne kategori skal vaere analyse og udbredelse af teknologiens effektivitet . Hovedaktiviteten er at vurdere programmelteknologi snarere end at udvikle den ( dvs . case studies vedroerende anvendelse ) . En raekke projekter af denne art er blevet beskrevet under F og U-omraade 2.1 , 2.2 og 2.3 ; der indkaldes yderligere forslag i afsnit 2.4 .  3 . Beskrivelse af delprogrammet  I overensstemmelse med den vedtagne opdeling af programmeludviklingen i tre noegleomraader ( se ligeledes arbejdsplanen for 1984 ) er der tre hovedomraader for F og U i dette delprogram .  Teorier , metoder og vaerktoejer ( 2.1 )  Aktiviteterne paa dette omraade er rettet mod overgangen til en ingenioermaessig metode med hensyn til systemer og programmel . Der forventes et forloeb , hvor velfunderede videnskabeligt baserede metoder gradvis indfoeres til erstatning af i oejeblikket anvendte ad hoc-teknikker . Der vil desuden blive arbejdet med mere avancerede metoder til konstruktion af informationssystemer .  Forvaltning og industrielle aspekter ( 2.2 )  Projekter paa dette omraade skal konsolidere forstaaelsen af , samt de effektive midler til stoette for , de forvaltningsmaessige og industrielle aspekter af programmelprojekter . Disse aspekter omfatter de bredere emner vedroerende programmelproduktets livscyklus , som det fremtraeder i programmel - og informationssystemindustrien . De omfatter ligeledes emner vedroerende styring af programmelprojekter .  Faelles miljoe ( 2.3 )  Projekterne paa dette omraade skal udvikle et faelles miljoe , der skal anvendes :   - som et primitivt miljoe for programmeludvikling   - som grundlag for udviklingen af et komplet integreret miljoe for programmelteknik .  Andre projekter skal danne grundlaget for de mere avancerede miljoeer i fremtiden .  Et fjerde afsnit i delprogrammet er rettet mod behovet for demonstrations - og evalueringsprojekter .  Projekter under delprogrammet for programmelteknologi skal gennem samarbejde mellem forskningsinstitutter , programmelproducenter og brugere i industrien stille den europaeiske IT-industri bedst muligt i konkurrencemaessig henseende .  Aktiviteterne for forbedring af programmelteknologigrundlaget gennemloeber et kredsloeb , der kan opdeles i foelgende tre faser , hvorunder hver samarbejdspartner yder bidrag af forskellig stoerrelse :   - Teoretisk og empirisk forskning  Maalet med projekter i denne fase er at skaffe stoerre viden om programmelprocessens art i oekonomisk sammenhaeng samt om den bagvedliggende matematiske teori og datamatikteori . Det vil ved hjaelp af prototyper og pilotanvendelser blive bekraeftet , at forskningen kan anvendes i industrien .   - Udvikling af kompetencegivende teknologi  Projekter i denne fase vedroerer udvikling af industrielt acceptabel teknologi ( typisk metoder og vaerktoejer ) , hvor foroegelsen i teoretisk viden udnyttes . Denne fase kraever den bredeste samarbejdsform og de stoerste ressourcer , hvilket igen kraever vedtagelse af faelles vaerktoejsarkitektur , saaledes at vaerktoejerne alt efter de lokale krav goeres udbredt anvendelige og samarbejdende .   - Industriel anvendelse  Denne fase bestaar i industriel anvendelse af den teknologi , der er fremkommet under anden fase . Samarbejde i denne fase er typisk paakraevet for at holde oeje med indfoerelsen af teknologien , dens indvirkning paa programmelprocessens art og foelgerne for fremtidigt teoretisk og empirisk arbejde . Dermed er kredsloebet sluttet .  Projekter under dette delprogram skal have visse traek , der svarer til en eller flere af ovennaevnte faser , og boer derfor vurderes i forhold til passende kriterier , som der for hver fase er eksempler paa nedenfor .   - Teoretisk og empirisk forskning  Nyhedskarakter , hoejnelse af teknologiens stade , frembringelse af stoerre viden om programmelprocessen , potentiel indvirkning paa programmellets rentabilitet osv .   - Udvikling af kompetencegivende teknologi  Acceptabel i industrien , reel indvirkning paa programmellets rentabilitet , kompatibel med praksis i industrien , bred anvendelighed , tilpasningsvenlig , overensstemmelse med standarder , mulighed for integration med andre vaerktoejer under udvikling osv .   - Industriel anvendelse  Indvirkning paa fremtidig forskning , vaerktoejsstandarder , uddannelse og den generelle maade , hvorpaa den relevante industrisektors teknologigrundlag aendres , udbredelse af generaliserbare resultater osv .  Med henblik paa at maksimere den industrielle fordel ved udviklingen og indfoerelsen af teknologi omfatter ESPRIT-delprogrammet for programmelteknologi ikke kun opbakning af radikalt nye metoder i form af forskning , som det kan tage adskillige aar at faerdigudvikle . Det soeger ligeledes at fremme samarbejde om udvikling af en industrielt acceptabel teknologi , som udnytter den bestaaende viden , efterhaanden som den modnes . Med den begraensning , at det skal forblive praekonkurrencemaessigt , soeger det desuden at fremme dens indfoerelse i industrien og vurderer dens virkning paa brugerne i industrien .  4 . Det nuvaerende arbejde og nye projekter for 85  Den i oejeblikket anerkendte opfattelse er , at industrialiseringen af programmeludviklingen vil ske gennem indfoerelse af integrerede projektstoettemiljoeer , dvs . samlinger af datamatbaserede vaerktoejer og metoder , der er beregnet til at fungere sammen o * stoette alle tekniske og forvaltningsmaessige aspekter af programmelprocessen . Det nuvaerende ESPRIT-arbejde danner et udmaerket grundlag for vaerktoejerne og miljoeerne , men kraever yderligere stoetteprojekter til at supplere med detaljer og daekker risikofyldte omraader yderligere . Der kraeves desuden nyt arbejde paa foelgende omraader :   - Systemprojekter ( integration af konstruktionscyklerne for materiel og programmel ) .   - Alternative og supplerende metoder til programmeludvikling , f.eks . udvikling af prototype og anvendelse af kunstig intelligensteknikker .   - Programmelmetoder og -vaerktoejer til smaat , staerkt kritisk programmel .   - Metrik til programmel og programmelfremstillingsprocessen .   - Samspillet mellem menneske og maskine .   - Programmelteknik til brede anvendelsesomraader saasom CIM og AIB .   - Evalueringsprojekter til vurdering af de reelle problemer og de reelle fordele ved indfoerelsen af den nye teknologi .  Arbejdsprogrammet omfatter ligeledes arbejde vedroerende metoder og vaerktoejer med relation til Ada samt vedroerende miljoeer , der er egnede til udvikling , vedligehold og evaluering af distribuerede databaser , med henblik paa at supplere det arbejde , der nu paaregnes igangsat til udvidelse af Faellesskabets fleraarige program paa databehandlingsomraadet .  Arbejdsplanen indeholder ogsaa projekter indenfor ADA og databaser , som en slags fortsat base af bestraebelserne fra det fleraarige program fra edb .  F og U-omraade 2.1 : Teorier , metoder og vaerktoejer  Beskrivelse  Aktiviteterne paa dette omraade er foerst og fremmest rettet mod overgangen til en ingenioermaessig indstilling til systemer og programmel inden for rammerne af den nuvaerende livscyklusopfattelse . Der forventes en situation , hvor velfunderede videnskabeligt baserede metoder gradvis indfoeres til erstatning for i oejeblikket anvendte ad hoc-teknikker .  Industrielt og akademisk samarbejde er af saerlig betydning paa dette omraade , eftersom akademiske forskere i Europa har frembragt et betydningsfuldt teoretisk grundlag , som kan danne udgangspunkt for forbedrede system - og programmelkonstruktionsmetoder .  Et af disse udgangspunkter er arbejdet vedroerende formel beskrivelse . Eftersom de foelger veldefinerede matematiske regler , giver formelle beskrivelser mulighed for utvetydig , kort og klar specifficering af et programmelprodukt uden at begraense implementeringen og danner et godt grundlag for saadanne vigtige punkter som funktionel analyse , verifikationer , simulering , uddannelse , automatisk implementering og afproevning .  Vaegten ligger paa udviklingen af forbedrede metoder til systemkonstruktion . Disse metoder skal saa underbygges af integrerede stoettevaerktoejer . Det antages her , at den generelle udviklingsmetode , som vaerktoejerne stoetter , vil benytte adskillige repraesentationsniveauer med trinvis voksende verifikation og validering . Hvor der er mulighed for det , kan vaerktoejerne tilvejebringes ved omarbejdning eller forbedring af bestaaende programmer snarere end ved fuldstaendig nyudvikling .  I denne forbindelse er det vigtigt at skelne mellem kort - og langsigtede anliggender :   - Paa kort sigt er det vigtigt at arbejde henimod forening og integration af de bestaaende modeller og vaerktoejer inden for programmelfremstilling . Paa dette omraade vil arbejdet forhaabenlig reducere den taerskel , som stadig hindrer selv programmelkonstruktorer i at anvende disse vaerktoejer .   - Paa laengere sigt maa man understrege hensigten med systemet som helhed og navnlig forene de traditionelt adskilte processer programmelfremstilling og materieludvikling . Der kan saaledes drages fordel af den oegede fleksibilitet , der er opstaaet som foelge af den udflydende overgang fra materiel til programmel . ( Der kan her henvises til den mulighed , som de nuvaerende minidatamater giver for paa grundlag af de faktiske behov at afgoere , om regning med flydende komma skal udfoeres af programmel eller material ) .  For saa vidt angaar de nuvaerende fase-orienterede modeller for systemudviklingsprocessen , er forening og forbedring af vaerktoejer i overensstemmelse med de enkelte faser og disses raekkefoelge et mere kortsigtet problem , mens muligheden for at definere nye faser og/eller en ny raekkefoelge for disse er af mere langsigtet karakter .  Alle aktiviteter skulle i betydelig grad bidrage til at reducere livscyklusomkostningerne , saerlig inden for afproevning og vedligehold , gennem tidligere fejlfinding og -afhjaelpning samt udvikling af mere paalidelige og kvalitetsmaessigt bedre systemer . Der er ligeledes en staerk samhoerighed med de styringsaktiviteter , der er beskrevet i omraade 2.2 . Styringsmetoderne skal tage hensyn til forbedrede system - og programmeludviklingsmetoder , og paa samme maade skal systemudviklingsmetoderne tage hensyn til styringsbehovene .  De paagaeldende underomraader er foerst og fremmest  " Systemorienterede metoder " ( 2.1.1 ) , hvor vaegten laegges paa problemer vedroerende udvikling af komplette systemer ( materiel og programmel ) , derefter  " Forbedring af nuvaerende programmeludviklingsmetoder "  ( 2.1.2 ) , efterfulgt af " Avancerede programmeludviklingsmetoder " ( 2.1.3 ) og endelig  " Afproevning og demonstration af kvalitet , paalidelighed og konformitet " ( 2.1.4 ) .  2.1.1 . Systemorienterede metoder  Der er udvalgt tre hovedemner paa dette omraade :   - Materiel/programmel-synergi .   - Kravteknik .   - Konstruktion af sikre systemer .  2.1.1.1 . Materiel/programmel-synergi ( Type A )  Maal/program  a ) At udvikle faelles teknikker , metoder og vaerktoejer til hele ( materiel og programmel ) systemudviklingsprocessen , f.eks . konstruktionssprog .  b ) At udvikle en integreret metoder til modellering af det samlede system ( programmelopfoersel , materiellets ydeevne , systemudnyttelse ) . Denne dynamiske modellering skal foere til omkostningseffektivitet og tilstraekkelighed for systemet som helhed , idet der svarer til historiske data ; de systemkarakteristika , der skal overholdes , er kompakthed , svartid , reproducerbarhed , robusthed , fleksibilitet .  c ) At muliggoere automatiseret omsaetning af formelle specifikationer til silicium/programmel .  d ) At udvikle afproevnings - og evalueringsstrategier med hensyn til saadanne systemers oegede kompleksitet , f.eks . i betragtning af at fejl og svigt mindsker funktionaliteten gennem systemets livscyklus .  Begrundelse/baggrund  Der er behov for en integreret metode inden for konstruktion af systemer med det formaal at blive i stand til at udfoere hver komponent i det bedst egnede " materiale " . Dette skulle give stoerre konstruktionsmaessig fleksibilitet og mulighed for lettere teknologisk forbedring gennem produktets levetid .  Teknisk fremgangsmaade  Integrering af programmelmetoder og -formalismer med dem , der bestaar inden for materielkonstruktion . Analyse af virkningen af ikke-funktionelle krav paa systemkonstruktionsmetoder ( udformning efter maalkarakteristika ) saasom fejltolerance .  Delmaal  Aar 3 Foerste modeller og prototype vaerktoejer  Aar 4 Tast og evaluerings strategier  Aar 5 Automatisk omdannelse af formelle specifikationer  Aar 6 Demonstrationsmodel .  Gensidig afhaengighed i forholdet til andre omraader  Andre projekter i 2.1 , CAD til VLSI ( 1.3 ) , datamatarkitektur ( 3.4 ) .  2.1.1.2 . Kravteknik ( Type A )  Maal/program  Begrundelse/baggrund  Dette er et problem af fundamental betydning for at al IT-produktudvikling . En manglende effektiv kravformulering er grunden til mange forskydninger i projektets tidsplan og omkostningsoverskridelser .  Teknisk fremgangsmaade  Samspil med kunde/bruger af systemet er vigtig i denne forbindelse . Derfor vil der maaske blive behov for en raekke forskellige metoder som f.eks . naturlig sprogbehandling , AV-tilbagespil ( animering ) foruden de formelle metoder , der er centrale for loesningen .  Delmaal  Aar 2 Eksperimenter med eksisterende systemer , opstilling af formel ramme  Aar 3 Foerste metoder og prototypevaerktoejer  Aar 5 Endelige metoder og faerdiggoerelse af tilsvarende stoettevaerktoejer .  Andre omraader  AIB ( naturligt sprog , kognitiv psykologi ) .  I betragtning af afhaengigheden af det brede anvendelsessomraade forventes der ivaerksat mere end et projekt .  2.1.1.3 . Offentligt tilgaengelige teknikker til systemintegritet  Maal/program  At udvikle metoder og teknikker til konstruktion og implementering af systemer , der skal sikres mod konstaterede kraenkelser , f.eks . fordi de vedroerer foelsomme data , eller fordi ressourceanvendelsen skal kontrolleres strengt af regnskabsmaessige hensyn . Et vigtigt krav er , at metoderne og teknikkerne vitterligt skal tilvejebringe integritetsegenskaberne .  Teknikkerne skal kunne anvendes i et distribueret net , hvortil brugerne har adgang paa forskellige niveauer .  Begrundelse/baggrund  Teknikker , der er baseret paa ikke-offentlige , beskyttede metoder vil naeppe vaere samfundsmaessigt acceptable paa mange omraader ( offentlig telekommunikation , sundhedsvaesen , bankvaesen osv . ) . En af hovedaarsagerne til , at de maaske er uacceptable , er vanskeligheden ved at vurdere det faktiske sikkerhedsniveau , de repraesenterer . Derfor er der behov for teknikker , der ikke er afhaengige af , at de ikke er offentlige .  Teknisk fremgangsmaade  Der boer anvendes formelle metoder , saaledes at det bliver muligt at garantere eller paavise systemets kraevede integritetsegenskaber . Specifikke karakteristika , der skal maales med demonstration for oeje , skal kvantificeres .  Andre omraader  Forbindelser til programmel/materiel-synergi  ( 2.1.1.1 ) og programmelkvalitet og paalidelighedsmetrik  ( 2.1.4 . ) .  Der indkaldes forslag til B-projekter , som kan starte i 1986 .  2.1.1.4 . Andre B-forskningsemner  Inden for systemorienterede metoder er der ligeledes planlagt en raekke mindre B-projekter foruden de ovenfor naevnte stoerre A - og B-projekter . Et vigtigt projekt kunne vaere undersoegelse af tekniske midler til effektiv sikring af ejendomsret vedroerende programmel ( forebyggelse af programmelpirateri ) .  2.1.2 . Forbedring af nuvaerende programmeludviklingsmetoder  Maalet med dette delomraade er at forene og forbedre metoder og vaerktoejer i overensstemmelse med bestaaende formalismer i den hensigt at tilskynde til at anvende dem i stoerre maalestok . Endvidere boer der udvikles teknikker og vaerktoejer til effektivisering af programmelproduktionen som en direkte hjaelp til at fjerne det saakaldte applikationsefterslaeb .  I forbindelse med , hvorledes udvidelsen af Faellesskabets fleraarige program paa databehandlingsomraadet i dag er orienteret , henledes opmaerksomheden dels paa metoder og programmeringsvaerktoejer med relation til Ada , dels paa teknikker vedroerende distribuerede databaser . Arbejde inden for disse emner vil supplere det rent udviklingsorienterede arbejde , der kan ydes stoette til under dette program .  2.1.2.1 . " Rigoroes metode vedroerende industriprogrammel ( RAISE ) " ( Ref . 315 : A/84 )  Maalet med projektet er at skabe et komplet systemudviklingsmiljoe baseret paa en forbedret udgave af VDM-metoden . De nuvaerende mangler ved VDM vil blive afhjulpet , der vil blive bygget en raekke vaerktoejer  ( foerst i prototypeform , derefter i produktionsklar form ) , der vil blive gennemfoert adskillige industrielle anvendelser samt blive produceret undervisnings - og informationsmateriale .  2.1.2.2 . " Personlig arbejdsplads til trinvis voksende grafisk specifikation og formel implementering af ikke-sekventielle systemer ( GRASPIN ) "  ( Ref . 125 : A/83 )  Maalet med projektet er en personlig programmeludviklingsarbejdsplads til trinvis voksende grafisk specifikation og trinvis formel implementering af ikke-sekventielle systemer . Arbejdspladsen skal omfatte et vaerktoejssaet til stoette for teknikker til specificering og dokumentation , afproevning og verifikation samt kodesimulering . GRASPIN er baseret paa velkonstrueret sammensmeltning af to almindeligt anerkendte komplementaere metoder : Petri-net specifikationer paa hoejt niveau af parallelle aktiviteter og aksiomatisk-algebraiske specifikationer af abstrakte datatyper . Der skal i stort omfang goeres brug af grafik og begreber som f.eks . fokuseringsteknikker , flervinduekoncepter og samtidig behandling af forskellige kontekster .  2.1.2.3 . Komponentbaseret konstruktion af programmelsystemer ( A )  Maal  At udvikle teknikker og vaerktoejer til konstruktion af programmel paa grundlag af genanvendelige programmelkomponenter .  Begrundelse/baggrund  Det forventes , at en effektiv genanvendelse af komponenter vil resultere i en raekke drastiske forbedringer i programmelproduktiviteten vedroerende brugerprogrammel .  Teknisk fremgangsmaade  Databaser og videnbaser til lagring/genfinding af komponentbeskrivelser : genfindingsprocessen skal integreres i konstruktionscyklen , og dette er endnu et af de stoerre F og U-emner .  Delmaal  Aar 3 Prototype paa database til lagring/genfinding af komponentbeskrivelser  Aar 4 og 5 Indarbejdelse af resultater fra AIP-delprogrammet og formelle teknikker  Frembringelse af mere avancerede genfindingsmekanismer , idet komponentbeskrivelserne goeres mere komplekse  Aar 6 Endelig integration af teknikker og genfindingsmekanismer .  Andre omraader  PCTE ( 2.3.1.1 ) , SPMMS ( 2.2.1.2 ) , formelle specifikationsteknikker til beskrivelse af komponenter , videnbaserede systemer .  2.1.2.4 . Programmelfremstilling ved hjaelp af successive prototyper ( A )  Maal  At udlede metoder , teknikker og vaerktoejer til udvikling af programmel fra en foerste prototype af et komplet system til et implementeret produkt gennem en raekke mellemliggende " prototyper " . Maalet er hurtigere udvikling end ved den " klassiske livssyklus-metode " .  Begrundelse/baggrund  Naar der foreligger en foerste prototype , som opfylder alle krav , er det oenskeligt at kunne omsaette den systematisk til et realistisk produkt .  Teknisk fremgangsmaade  Eventuelt :   - successiv udskiftning af komponenter med komponenter ; der passer bedre til ydeevne/paalidelighed osv ;   - omsaetningsteknikker ;   - simuleringsteknikker ;   - ikke-imperative sprog .  Delmaal  Aar 3 Fastlaeggelse af metodologi  Udvaelgelse af mere lovende fremgangsmaader  Aar 5 Udvikling af relevante vaerktoejer og udfoerelse af demonstrationskonstruktioner .  Andre omraader  2.1.1.2 ( kravteknik ) og 2.1.2.3 ( komponentbaseret systemkonstruktion ) .  2.1.2.5 . " Programudvikling ved specificering og omsaetning " ( Ref . 390 : B/84 )  Maalene for dette projekt er at udvikle en streng metodologi for programudvikling via omsaetning fra formel specifikation . Omsaetningsreglerne har vist sig at vaere korrekte " en gang for alle " , og disses anvendelse , med programmelstoette , skulle garantere udviklingen af programmer , der er korrekte i forhold til specifikationerne . Anvendelsen af Ada som standardsprog og specifikationer , der benytter annotationer i Anna , eller et Anna-lignende sprog , vil sikre portabilitet mellem APSE'er . Med henblik paa at stoette brugen af disse vaerktoejer paa en arbejdsplads vil der blive udviklet en samling yderligere vaerktoejer .  2.1.2.6 . " Programmelmiljoe til konstruktion af aabne distribuerede systemer ( SEDOS ) " ( Ref . 410 : B/84 )  Dette treaarige projekt er baseret paa de formelle beskrivelsesteknikker , der i oejeblikket er under udvikling inden for rammerne af OSI . Maalet er at tilvejebringe pragmatiske og stabile teknikker til formel beskrivelse , anvendelser af disse teknikker paa standarder , verifikationsteknikker samt et saet ( prototype ) vaerktoejer til stoette for specifikation , verifikation , simulering , implementering og afproevning af OSI-protokoller og tjenester i saerdeleshed og aabne distribuerede systemer i almindelighed .  2.1.2.7 . Andre B-forskningsemner  Der indkaldes forslag med henblik paa at udvikle metoder , vaerktoejer og miljoeaspekter omkring eksisterende formalismer , som ikke behandles af andre eksisterende projekter paa omraader 2.1.2 . De skal principielt anvende PCTE ( 2.3.1.1 ) som infrastruktur .  B-projekter under denne overskrift er projekter , der er beregnet til at undersoege og udnytte specifikke formalismer ; formalismen er i sig selv det centrale punkt . Arbejdspladsen aabner ligeledes mulighed for subsidiaert at laegge vaegten paa foelgende afsnit :   - afsnit 2.2.4 , der behandler de ledelsesmaessige virkninger af anvendelsen af formalismen ;   - afsnit 2.3.3.1 , hvor maalet er at skabe et interaktivt programmeringsmiljoe ud fra en karakterisering af formalismen .  2.1.3 . Avancerede programmeludviklingsmetoder  Maalet er at undersoege muligheden for at integrere strenghed i " programmelkonstruktion " og fleksibiliteten i den eksperimentelle " engangs " -stil i programmeludvikling , eksemplificeret ved videnbehandling ; maalet er ligeledes at tilvejebringe faciliteter for hurtig indarbejdning af den fremtidige udvikling i forskellige sprogklasser .  Der foregaar i oejeblikket arbejde under denne overskrift ( se 2.1.3.1 nedenfor ) paa grundlag af formelle metoder ; andre projekter kan baseres paa ( i ) udnyttelse af ekspertsystem-metoder eller ( ii ) ikke-imperative sprog .  2.1.3.1 . " En integreret formel metode til udvikling af industriprogrammel ( METEOR ) " ( Ref . 432 : A/84 )  Det grundlaeggende maal for dette projekt er anvendelse af formelle metoder paa udviklingsprocessen for industriprogrammel . Paa det nuvaerende stade er teknikken endnu ikke klar til direkte industriel udnyttelse , og der er brug for forskning i integrering af formelle , men ikke tilstraekkeligt gennerelle metoder i en sammenhaengende og generel metode . Projektet sigter navnlig mod integrering af det objekt-baserede sprogparadigme , den algebraiske metode til programmelspecifikation , den relationelle metode og saakaldte formelle heuristik . Industriel overtagelse , navnlig med hensyn til konstruktion af tidstro distribuerede systemer , sker gennem den planlagte konstruktion af prototypemiljoeer .  2.1.3.2 . " Undersoegelse af opnaaelig ydeevne med staerkt sideloebende fortolkninger af funktionelle programmer ( Ref . 302 : B/84 )  Formaalet med dette projekt er at undersoege praestationsvirkningerne af de staerkt sideloebende materielle arkitekturer , som er ved at blive tilgaengelige , for anvendelsen af funktionel programmering paa anvendelsesudviklingen . Projektet skal analysere store funktionelle programmer , der er udviklet i industri - og forskningsforetagender , og undersoege staerkt sideloebende materielarkitekturer . Maalet er at forstaa , hvorledes den funktionelle metode skal anvendes med henblik paa fuldt ud at udnytte mulighederne i staerkt sideloebende materielarkitektur .  2.1.3.3 . " Et avanceret stoettemiljoe til metode-baseret udvikling af pakkeprogrammel " ( Ref . 510 : B/84 )  Dette projekt skal tjene til udvikling af teknikker til formel definition af metoder , der anvendes i udviklingen af programmel . Projektet er centreret om en hovedopfattelse , nemlig at bygningen af et stoettemiljoe boer goeres parametrisk gennem metoder , der er udtrykt i et udviklingssprog . Der vil blive tilstraebt forstaaelse og formel modellering af : - programmelkonstruktionsprocessen   - anvendelsesomraaderne   - maalsystemerne  og derefter vil der ske definition , implementering og udvikling af et prototypemiljoe til programmeludvikling baseret paa formelt definerede metoder .  2.1.3.4 . Fremstilling af programmelsystemer baseret paa ekspertsystemer  Maal  At foretage en detaljeret undersoegelse af det mulige bidrag fra et udvidet ekspertsystem paa grundlag af den indsamlede , bestaaende know-how om systemudvikling , erhvervelse af viden om systemudvikling og prototypeudvikling ved direkte udledning fra specifikationerne . Paavisning af anvendeligheden af denne metode f.eks . til stoette for brugervejledningen til en del af systemudviklingsprocessen .  Begrundelse baggrund  En metode-baseret brugervejledning , der tager hensyn til fuldstaendigheden og konsekvensen i faserne i systemudviklingsprocessen , vil goere brugerne mindre bebyrdet med rutinepraeget og ikkeproduktivt arbejde . Desuden vil anvendelsen af produktionsregler medfoere en drastisk reduktion i overfoeldig information og arbejde .  Afhaengighed af AIP  Til at begynde med forventes B-forslag . Dette emne forventes at blive genstand for A-projektarbejde senere hen i programmet .  2.1.3.5 . Udvikling af systemprogrammel , der anvender ikke-imperative sprog . ( Type A )  Maal  a ) At konstruere konkrete formalismer og sprog baseret paa ikke-proceduremaessige og ikke-imperative metoder , saaledes som de findes i de funktionelle , applikative , logiske og algebraiske programmeringsformer .  b ) At skabe stoettesystemer og systemer til hurtig prototypeudvikling , der integrerer de forskellige abstrakte begreber til beskrivelse af distribuerede systemer ( temporal logik , datastroem-sprog , beregninger af kommunikationssystemer ) .  Begrundelse baggrund  Inden for systemprogrammering , navnlig sidelobende processer og net osv . , giver den * oende ikke-determinisme ikke mulighed for validering blot ved afproevning . Der er staerkt behov for stoette for formelle vaerktoejer til specificering , konstruktion og verifikation med henblik paa at oege modulariteten , paalideligheden og vedligeholdsmulighederne samt reducere produktionsomkostningerne . Den seneste forskning paa dette omraade viser , at ikkeproceduremaessige og ikke-imperative sprog , saadan som de findes i funktionelle , applikative , logiske og algebraiske programmeringsformer , kan yde et betydeligt bidrag paa disse omraader .  Delmaal  Aar 2 og 3 Konstruktion og validering af formalismer  Aar 4 Frembringelse af foerste stoettesystem  Aar 6 Skabelse af endeligt stoettesystem .  Andre omraader  Tilknytning til prototypeprojekter ( 2.1.2 ) , avancerede miljoer ( 2.3.3 ) og vaert/maal-emner ( 2.3.2 ) .  Der forventes A-forslag paa dette omraade . Forskning inden for modularitet i forbindelse med funktionel og logisk programmering befinder sig paa et tidligt stadium . Udvikling af teorier vedroerende modularitet paa dette omraade er af stor betydning og kan blive genstand for " B " -forslag .  2.1.3.6 . Interaktiv formel programudvikling  I oejeblikket er der en betydelig kloeft mellem den formelle og strukturerede form for programudvikling , som den anbefales af " programmelkonstruktions " -kredse , og den forsoegsvise engangsform , der typisk anbefales af Al-kredse . Der indkaldes B-projekter , som undersoeger muligheden for at traekke paa begge former med henblik paa at udvikle en metode , der rummer foerstnaevntes strenghed og sidenaevntes fleksibilitet . De vigtigste emner omfatter " scoping " svarende til den paagaeldende opgave , skrivning  ( strong typing , polymorf typing , typeloese sprog ) , dynamisk modifikation samt graenseflade med baade materiel og bruger . Forskellen mellem kravene til de to former maa undersoeges omhyggeligt .  2.1.3.7 . Andre B-forskningsemner  Blandt mulige emner for arbejde af B-typen kan foelgende fremhaeves :   - undersoegelse af konvergensen mellem programmeringssprog og databasemanipuleringssprog   - nye fremgangsmaader til generering af systemprogrammel ud fra ( formelle ) beskrivelser .  2.1.4 . Afproevning og demonstration af kvalitet , paalidelighed og konformitet  Dette emne vedroerer stort set de egenskaber , hvorved et programmelprodukts kvalitet kan karakteriseres og kvantificeres samt de midler , hvorved et programmelprodukts kvalitet og paalidelighed kan vurderes og beregnes . Det er yderligere rettet mod de maader , hvorpaa disse og andre egenskaber kan afproeves og demonstreres .  Der kan overvejes to overordnede fremgangsmaader vedroerende sikring af kvalitet og paalidelighed , nemlig streng kontrol med udviklingsprocessen samt maaling og korrektion ; i hvert enkelt tilfaelde er maalet at tilvejebringe teknikker og vaerktoejer , der kan stoette garantikontrollen baade foer og efter produktionen .  Dataindsamling og -analyse skal behandles hovedsagelig ud fra et kortsigtet aspekt ( overvaagning af udviklingen , analyse af fejlrapporter osv . i forbindelse med de enkelte projekter ) .  2.1.4.1 . " REQUEST : Europaeisk programmels paalidelighed og kvalitet " ( Ref . 300 : A/84 )  Maalet med dette projekt er at tilvejebringe de teknikker , vaerktoejer og procedurer , der er tilstraekkelige til af specificere , beregne , maale og garantere kvaliteten og paalideligheden af datamatprogrammel . Der er tale om foelgende arbejdsomraader :   - definition af begrebet " kvalitet " med hensyn til en lang raekke egenskaber , fastlaeggelse af metoder til maaling af kvalitet og undersoegelse af validitetskriterinerne for disse metrikker samt konstruktion af en kvantitativ model for forudsigelse af kvalitet ;   - definition af paalidelighed og fastlaeggelse af en model og vaerktoejer til at maale og forudsige paalidelighed , idet der tages hensyn til baade programmelsystemer som helhed og de saerlige behov hos systemer , hvor ekstrem paalidelighed er af afgoerende betydning ;   - definition og tilvejebringelse af en database til lagring af maalinger af kvalitet og paalidelighed samt specifikation af procedurer til dataindsamling og -analyse ;   - analyse af virkninge * af anvendelse af formelle metoder paa forudsigelse og demonstration af paalidelighed ;   - definition af en metodologi til certificering af programmelprodukter og udarbejdelse af kriterier for udstedelse af garantibeviser .  2.1.4.2 . Emner for B-forskning vedroerende produktmetrik  Der indkaldes B-forslag , som kan behandle de aspekter , der ikke daekkes af 2.1.4.1 , f.eks . forudsigelse af ydeevne .  Der skal bl.a . naas foelgende maal :   - omkostningseffektivitet   - kontrol , afskrivning , kalibrering   - efektivitet   - koerselstid for tidstro systemer   - noejagtighed   - fleksibilitet  gennem observation , analyse og modellering .  2.1.4.3 . IT-referenceafproevning og -demonstration  Maal  At udvikle teknikker , metoder og vaerktoejer , der muliggoer IT-referenceafproevning og -demonstration .  Dette maal er sammensat af flere dele :   - en forbedret specifikation med henblik paa at lette automatiseringen af mindst en del af afproevningsprocessen   - udvikling af specifikke teknikker , metoder og vaerktoejer til konformitetsafproevning , kvalitets - og ydeevneafproevning samt anvendelighedsafproevning .  Begrundelse baggrund  Paa baggrund af den oegede brug af programmel i staerkt kritiske anvendelser samt den gradvise anerkendelse af produktansvar for programmel er overensstemmelse med specifikationerne i stadig hoejere grad ved at blive et vigtigt maal , og med den stadig stigende handel med programmel vil kvalitet og ydeevne blive af afgoerende betydning for , om produkterne overlever paa markedet .  Teknisk fremgangsmaade  For det meste formel specifikation , bevisfoerelse for laeresaetninger , programgeneratorer samt visse AIP-teknikker ( ekspertsystemer ) osv .  Andre omraader  Resultaterne kan udnyttes inden for forskellige sektorer af ESPRIT-programmet .  Der forventes B-projekter paa dette omraade .  F og U-omraade 2.2 : Forvaltningsmaessige og industrielle aspekter  Dette omraade skal konsolidere forstaaelsen af , samt de effektive midler til stoette for , de forvaltningsmaessige og industrielle aspekter af programmelprojekter . Disse aspekter omfatter de bredere emner vedroerende programmelproduktets livscyklus , som den fremtraeder i programmel - og informationssystemindustrien . De omfatter ligeledes emner vedroerende programmelprojektstyring . I begge tilfaelde skal der tages fat paa forholdet mellem disse emner og de tekniske aspekter af programmelteknologiarbejdsplanen ( se 2.1 ) . Projekterne angives at udvikle loesninger paa den rette integrering af tekniske fremskridt inden for de brede rammer af den industrielle udvikling . Effektiv stoette til forvaltning behandles af projekter vedroerende informationskontrol og visibilitet , vaerktoejer , der giver informationer vedroerende forvaltningsaktiviteter , samt vaerktoejer , der udfoerer opgaver , der er noedvendige for forvaltningsaltovoteter . Inden for en integreret proces anses indsamling af data til brug for forvaltningsaktiviteter for vigtig , og der bestaar desuden forbindelser til produktmetriske aktiviteter i omraade 2.1.3 .  De under omraader , der drejer sig om , er " Stoette til programmelfremstilling og -vedligehold " ( 2.2.1 ) , som vedroerer stoettesystemaspekterne , " Udvikling af projektforvaltningsvaerktoejer " ( 2.2.3 ) samt  " Forvaltning af avanceret programmelproduktion "  ( 2.2.4 ) .  2.2.1 . Stoette til programmelfremstilling og -vedligehold  2.2.1.1 . Kortsigtede loesninger paa forvaltningsstoette  ( type A )  Maal  a ) At producere et system , der tilvejebringer integrerede forvaltningsmuligheder med programmelkonstruktionsvaerktoejer baseret paa tilgaengelig eller naesten faerdigudviklet teknologi .  b ) Gennem praktisk anvendelse af vurdere effektiviteten af et saadant forvaltningsstoettesystem som repraesenterende teknikkens nuvaerende eller umiddelbart forestaaende stade .  De forvaltningsmuligheder , der skal tilvejebrings af et saadant system , kan omfatte stoette til saadanne aktiviteter som f.eks . :   * planlaegning   * projektstyring   * vedligeholdsforvaltning   * kvalitetssikring   * forvaltningsdatabase   * projektmodeller .  Begrundelse/baggrund  Det vigtigste traek ved dette punkt i arbejdsplanen er tilvejebringelse af en integreret programmelforvaltningsmulighed , som skal evalueres ved hjaelp af industriprojekter . Udfaldet af en saadan evaluering betragtes som et vaesentligt resultat .  Vaegten ligger paa tilvejebringelse af et saadant system til stoete for behovene inden for programmelforvaltning uden at vaere afhaengig af endnu uafsluttet forskning .  Teknisk fremgangsmaade  Det forventes , at systemet vil blive tilvejebragt ved at kombinere bestaaende muligheder med eventuel ny produktion eller udvikling . Dette er vigtigt for at give tilstraekkelige muligheder for evaluering og demonstration . Midlerne til at demonstrere effektiviteten af de muligheder , som systemet rummer , skal anfoeres klart med henblik paa at overbevise mellemledere om fordelene ved at anvende et saadant miljoe .  Delmaal  Aar 3 Frembringelse af foerste system  Aar 5 Evaluering af fuldstaendigt system .  Andre omraader  Der bestaar intet staerkt afhaengighedsforhold til andre projekter i arbejdsplanen . Resultaterne vil imidlertid vaere relevante for andre aktiviteter paa omraader 2.2 .  2.2.1.2 . " Stoette til forvaltning af programmelfremstilling og -vedligehold ( SPMMS ) "  ( Ref . 282 : A/84 )  Maalet mod projektet er at konstruere og implementere et system , der stoetter alle forvaltningsaktiviteter i programmellets livscyklus . Et af de vigtigste krav , som systemet forventes at opfylde , er adaptabiliteten til forskellige forvaltningsmetoder . Ifoelge projektet skal dette maal naas gennem bygning af en grundlaeggende generisk SPMMS-kerne , som skal vaere let at bygge efter kundens oenske . Kundespecificering vil ske ved hjaelp af generiske moduler og eventuelt efter en regel-baseret motode .  2.2.1.3 . Stoette til programmelfremstilling paa specielle omraader ( type A )  Maal  Dette arbejde er rettet mod emner , der opstaar af de specifikke krav om stoette og vedligehold af informationsteknologi paa specielle omraader . Saadanne omraader omfatter :   * programmel , der indgaar som mikroprogrammer i f.eks . stoerre materielsystemer ;   * store programmelprodukter , f.eks . i forbrugerprodukter .  For disse omraader er maalene :  a ) at udvikle og anvende kvantitative forvaltningsmodeller for programmelfremstilling og -vedligehold ;  b ) at stoette de vigtigste funktioner ved forvaltning af programmelfremstilling og -vedligehold , nemlig planlaegning og styring af programmelprojekter og -produkter samt vedligeholdsforvaltning .  Anvendelsen paa disse omraader boer stoettes specifikt vedroerende saadanne aspekter som :   * sikring af hoej paalidelighed   * omfattende afproevningsfaciliteter   * klarlaeggelse af systemproblemer  ( materiel/programmel-fejlfinding ) i stedet for blot programmelproblemer   * muligheder for fleksibilitet vedroerende aendringer i de omgivende komponenter   * nem anvendelse for ikke-professionelle programoerer , f.eks . i mindre projekter for blandet materiel/programmel-udvikling   * vedligeholdspolitikker , navnlig paa high volume-markeder .  Teknisk fremgangsmaade  Projektet boer kunne faa visse retningslinjer fra PCTE - ( 2.2.1.1 ) og SPMMS ( 2.2.1.2 ) projekterne .  Delmaal  Aar 2 Udvikling af modeller  Aar 4 Frembringelse af foerste stoettesystem samt anvendelse og validering af modeller  Aar 6 Skabelse af endeligt stoettesystem .  2.2.2 . Industrialiseringsaspekter  Et vaesentlige handicap for anvendelsen af programmelteknologi i industrien er vanskeligheden ved at indfoere denne teknologi i den enkelte virksomheds bestaaende ledelsesmaessige og oekonomiske rammer . Der er kun sket meget lidt arbejde med hensyn til metoder og vaerktoejer , som med held tager hensyn til dette problem .  De anfoerte punkter daekker en lang raekke emner og overlapper andre omraader inden for det nuvaerende ESPRIT-program . Arbejdet hviler navnlig paa evalueringen af effektiviteten af programmelteknologimetoder . Skoent mange af de projekter , der finansieres under ESPRIT , skal vurderes , vil der gaa et betydeligt antal aar , for der foreligger resultater .  Det anses for noedvendigt at gennemfoere arbejde paa et tidligere tidspunkt med henblik paa at fastslaa mere konkret , hvilken erfaring der hidtil er indhoestet af virksomheder , der har indfoert programmelteknologi . Det anerkendes , at fortroligheden af saadanne data er et stort problem i forbindelse med denne undersoegelse . Forslagene boer anfoere , hvorledes saadanne problemer kan klares .  2.2.2.1 . Strategier vedroerende indfoerelse af programmelteknologi ( type A )  Begrundelse/baggrund  At indfoere et givet niveau af programmelteknologi i en virksomhed eller et projekt kraever omfattende planlaegning og i mange tilfaelde store investeringer i udstyr og uddannelse . De noedvendige foranstaltninger er ikke ordentligt afklaret inden for programmelteknologi . Der opstaar imidlertid lignende problemer med hensyn til indfoerelsen af andre former for teknologi i industrien . Det er vigtigt , at programmelteknologien ikke unoedvendigt foretager nye undersoegelser af problemer , for hvilke der allerede bestaar gennemproevede loesninger . Indfoerelsen af programmelteknologi-miljoeer vil imidlertid have stor indflydelse paa mange af en virksomheds aktiviteter . Det er noedvendigt , at de emner , der er forbundet med indfoerelsen af denne teknologi , er klart afgraensede , og at der er udviklet passende strategier og vaerktoejer .  Maal/program  a ) Udvikling af modeller af den fuldstaendige programmeludviklingsproces , idet der tages hensyn til alle perifere aktiviteter saasom forvaltning , personale , uddannelse og investering . Disse modeller skal saa vidt muligt samle eksisterende modeller fra andre discipliner  b ) Udvikling og vurdering af alternative strategier for indfoerelse af programmelteknologi i det kommercielle miljoeet . Alternativerne skal omfatte en central programmelfabrik , decentraliserede specialenheder , arbejdsplads-baserede strategier , herunder trinvis vaekst ud fra et lille antal enheder .  c ) Produktion af case studies , som stoetter modellen i flere forskellige industrier .  d ) Udvikling af teknikker og i paakommende tilfaelde vaerktoejer til at bistaa industrien med indfoerelse af programmelteknologi .  Det foreslaas , at der ivaerksaettes to A-projekter , som daekker forskellige omraader af industrien , sammen med et antal B-projekter , som navnlig daekker undermodeller og er rettet mod maal c ) og d ) .  A-projekterne boer fuldfoere opgave a ) og b ) inden for to aar . Pkt . c ) og d ) boer vaere afsluttet inden aar 4 . Der vil paa alle trin blive gennemgoert B-projekter som stoette .  Teknisk fremgangsmaade  Det kraever en lang raekke faerdigheder og teknikker at gennemfoere disse opgaver . Der skal saa vidt muligt afvikles kvantitative modeller og eventuelt indfoeres formelle metoder .  Delmaal  Aar 2 og 3 Udvikling af modeller  Vurdering af strategier  Aar 3 Frembringelse af foerste teknikker og vaerktoejer  Aar 4 og 5 Faerdiggoerelse af case studies  Skabelse af endelige teknikker og vaerktoejer .  Andre omraader  Der bestaar visse forbindelser til aktivitet 4.1.1  " Kontorsystem-analyse " inden for kontorsystemer .  2.2.2.2 . Evaluering af de problemer , der optraeder med hensyn til indfoerelse af programmelteknologi  Maal/program   - At indsamle data om og drage konklusioner af erfaringerne hos virksomheder , der arbejder med en lang raekke forskellige anvendelsesomraader , og som har indfoert , forsoegt at indfoere eller er ved at infoere programmelteknologi .   - Maalene er specifikt :   * at forsoege at fastslaa , hvorfor specifikke projekter fejlede eller lykkedes ;   * at anbefale et saet krav , som er noedvendige for at sikre et vellykket programmelsystemudviklingsprojekt . Der maa antages , at disse ligger ud over normalt accepteret god praksis for projektforvaltning ;   * at forsoege at drage generelle konklusioner vedroerende vellykkede strategier , som har vaeret anvendt af virksomheder ;   * at anbefale metoder , der kan vaere til hjaelp ved vurderingen af fremtidige projekter .  Da det er vigtigt , at der paa et tidligt tidspunkt opnaas resultater paa dette omraade , henstilles det , at der inden to aar udarbejdes en komplet oversigt over bestaaende erfaringer . Nye projekter skal vaere fuldfoert inden 3 aar .  Teknisk fremgangsmaade  Det vil blive noedvendigt at finde virksomheder , som er villige til at dele deres erfaringer . Det er mest sandsynligt , at de fleste informationer vil komme fra konsortier , der er dannet med henblik paa at indfoere en specifik teknologi i en gruppe af virksomheder . Der skal ogsaa overvejes et tilfredsstillende forslag til en oversigt over bestaaende erfaringer . Den specifikke teknologi skal ligge paa et niveau , der i oejeblikket er kommercielt tilgaengeligt , og ikke noedvendigvis " teknikkens stade " ; projektets primaere maal er at evaluere indfoerelsen af teknologien , ikke at indfoere den mest avancerede tilgaengelige teknologi . Imidlertid skal teknologien udvikle sig henimod et integreret stoettemiljoe eller en metodologi til anvendelse i fremtiden .  Det forventes , at der paa senere trin af ESPRIT vil blive brug for lignende projekter med henblik paa at evaluere overfoersel af miljoeer , der er produceret under ESPRIT-programmet .  Andre omraader  Der bestaar forbindelser til evalueringsaktiviteterne inden for andre programomraader .  Der forventes B-forslag .  2.2.3 . Udvikling af projektforvaltningsvaerktoejer  Maal/program  At udvikle specifikke vaerktoejer til programmelprojektforvaltning , i form af sammenkaedede saet af vaerktoejer til specifikke anvendelsesmaader . Vaerktoejerne skal supplere det arbejde , der udfoeres gennem SPMMS-projektet ( 2.2.1.2 ) og , hvor det er muligt , anvende de PCTE - ( 2.3.1.1 ) definerede graendeflader .  Begrundelse/baggrund  Mange af problemerne vedroerende programmelprojektforvaltning ligner problemerne i ethvert stort , komplekst arbejdskraevende projekt . Den iboende fleksibilitet i programmeludvikling og den relative mangel paa metoder til at maale udviklingen giver imidlertid en raekke saerlige problemer . Det er navnlig vigtigt , at der er et godt kendskab til de emner , der vedroerer forvaltningsprocessen . Dette viser et behov for et stoerre projekt til skabelse af et saet ( eller flere saet ) af sammenkaedede vaerktoejer til et eller flere anvendelsesomraader .  Teknisk fremgangsmaade  Vaerktoejerne skal udvikles under saerlig hensynstagen til menneske-maskine graendefladen . Det er navnlig vigtig , at konstruktionen af vaerktoejerne baseres paa et omfattende erfaringsgrundlag med hensyn til de virkelige problemer vedroerende programmelforvaltning samt industriel produktforvaltning for hele systemet .  Sammenhaeng med andre omraader  Skal vaere naert knyttet til SPMMS - ( 2.2.1.2 ) og PCTE - ( 2.3.1.1 ) projekterne .  Der kan forudses baade store og smaa B-projekter .  2.2.4 . Forvaltning af avanceret programmelfremstilling  Maal/program  Maalene for projekterne paa dette omraader er :  a ) at fastslaa virkningen paa forholdet mellem de tekniske aspekter af programmeludvikling og de forvaltningsmaessige aspekter : den nuvaerende maade at forvalte ressourcerne paa ( datamater , mennesker osv . ) , der tager hensyn til tids - og maengdemaessige begraensninger , vil blive aendret gennem anvendelsen af formelle metoder , teknikker i forbindelse med AIB eller specifik anvendelse af ikke-imperative sprog ;  b ) at vurdere risici og bistaa beslutningstagerne gennem programmelproduktets livscyklus ;  c ) at paavise og vurdere fordelene for programmelproduktets livscyklus ved anvendelsen af de avancerede teknikker ;  d ) at fastslaa og opfylde forvaltningsmaessige krav , som er resultatet af anvendelsen af de avancerede teknikker . Som eksempel kan anfoeres fastlaeggelse af passende metrik ;  e ) at opnaa praestationsforvaltning og ydeevnesforvaltning i det nye miljoe .  Begrundelse/baggrund  En vellykket indfoerelse af mere avancerede teknikker til udvikling af programmel - og informationssystemer forudsaetter , at forholdet mellem disse teknikker og de industrielle og forvaltningsmaessige krav fastslaas , og at der gennemfoeres passende integrationsaktiviteter .  Teknisk fremgangsmaade  Den fremgangsmaade , der skal anvendes , forudsaetter kendskab til programmelproduktets livscyklus , saaledes som det paavirkes af anvendelsen af avancerede teknikker , og navnlig omraader , der vedroerer programmelforvaltning . Dette kan ske gennem sammenligning med en industriel opfattelse af livscyklen som det sker med eksisterende ( dvs . ikke-avancerede ) programmelteknikker .  Sammenhaeng med andre omraader  Der vil vaere tale om gensidig afhaengighed mellem et projekt paa dette omraade og projekter til udvikling af avancerede programmelteknikker . Saadanne projekter behandles i omraade 2.1 i arbejdsplanen for programmelteknologi , herunder nogle , der allerede er i gang . Der kan ligeledes blive tale om aktiviteter vedroerende udviklingsteknikker inden for arbejdsprogrammet for avanceret informationsbehandling . Gensidig befrugtning mellem de begreber fra et projekt paa dette omraade og andre projekter inden for omraade 2.2 kan vaere fordelagtig .  Der indkaldes forholdsvis store B-forslag paa dette omraade , som hvert er koncentreret om en specifik teknik , navnlig dem , der udvikles af projekterne under 2.1 eller under AIP . Desuden kan der vaere tale om mindre B-projekter , hvori undersoeges specifikke forvaltningsmaessige aspekter af avancerede teknikker ( f.eks . omkostningsmodeller for AIP-baserede metoder ) . Projekterne skal indledes i 1986 .  F og U-omraade 2.3 : Faelles miljoe  Generel indledning  Inden for delprogrammet anvendes ordet " miljoe " til at daekke et bredt sperktrum . I den ene ende er der miljoeer , som er rettet mod skabelse af et samlet miljoe til stoette for en bestemt metodologi . Alle saadanne samlede miljoeer maa noedvendigvis daekke faelles emner saasom vaerktoejssammensaetning , objektforvaltning samt brugergraenseflade og ligeledes fremkomme med en raekke grundlaeggende metodeuafhaengige vaerktoejer saasom redigeringsteknikker , styring af dokumentformat , kompilatorer og grafikhaandtering . Disse faelles emner skal behandles af projekter , der skaber " faelles miljoeer " , som kan anvendes som grundlag for de samlede miljoeprojekter . Dette F og U-omraade vedroerer saadanne faelles emner .  Projekterne i delomraade 2.3.1 skal saaledes bidrage til udvikling af et faelles miljoe , der skal anvendes :   - som et primitivt miljoe for programmeludvikling ;   - som grundlag for udviklingen af et komplet integreret miljoe for programmelteknik .  Et omraade af stor betydning for europaeisk industri vedroerer udviklingen af iboende systemer . Dette forudsaetter anvendelse af saerlige miljoeer , som kan behandle vaert/maal-vekselvirkningen . Projekter paa delomraader 2.3.2 er rettet mod disse emner :  Projekter inden for 2.3.3 skal tilvejebringe grundlaget for de mere avancerede miljoeer i fremtiden .  Udviklingen henimod mere avancerede miljoeer skal tage hensyn til baade anvendelse af AIB-teknikker paa problemerne vedroerende programmelkonstruktionsmiljoeer og anvendelse af programmelkonstruktionsmiljoeer og anvendelse af programmelkonstruktionsteknikker paa problemerne vedroerende miljoeer , der er egnet til AIB - projektudviklinger . F.eks . kan det vaere noedvendigt med stoette til saerlige livscyklusmodeller af AIB-projekter .  Det kan forventes , at de mere avancerede miljoeer vil spille en aktiv , snarere end blot en passiv rolle med hensyn til at bistaa brugerne .  Det er oenskeligt , at der tilvejebringes passende graenseflader mellem disse miljoeer og det faelles udgangsmiljoe .  2.3.1 . Faelles vaerktoejsmiljoe  Eftersom multinational udvikling af programmel er et centralt traek i hele ESPRIT-programmet , er det faelles miljoe et vigtigt grundlag for mange projekter til fremme af standardisering af vaerktoejsgraenseflader , funktioner og vaerktoejs - portabilitet . Der vil ske en tidlig generel offentliggoerelse af alle graendefladedefinitioner , saaledes at en bred udnyttelse af miljoeet goeres lettere .  Det faelles miljoe vil bestaa af en infrastruktur , som tilvejebringer de grundlaeggende rammer og et saet vaerktoejer og komponenter , som vil vaere relevante paa alle punkter i miljoeet . Disse vaerktoejer og komponenter skal navnlig vaere til hjaelp ved udvikling af nye vaerktoejer og konvertering og forbedring af bestaaende vaerktoejer , og saaledes fremme udvidelse til et komplet , fleksibelt , integreret miljoe .  2.3.1.1 " Et grundlag for er portabelt faelles vaerktoejsmiljoe ( PCTE ) " ( Ref . 32 : A/83 )  Projektet vil tilvejebringe et faelles grundlag for programmelkonstrutionsmiljoeer , der skal stoette europaeiske samvirkende forskning og udvikling samt fremme en stoerre udbredelse og udnyttelse af kommende teknologier , metoder og vaerktoejer .  Projektet vil udnytte og fremme  " state-of-the-art " -teknologier navnlig paa omraaderne bruger-miljoe graenseflade og forvaltning af informationsbaser :   - Brugergraensefladen er et vinduesystem , som benytter avancerede vekselvirkningsfaciliteter  ( bit-map-skaerm , mus , menuer ) for at skaane baade brugeren og vaerktoejs-skriveren for kendskabe til detaljerede aspekter af vekselvirkningsprotokollen .   - Objektforvaltningssystemet ( OMS ) er informationsopbevaringsstedet for hele projektlivscyklen , OMS er et sandt distribueret DBMS , der implementerer en specialisering af datamodellen " Binary Entity Relationship Attribute " . Strukturelle og semantiske egenskaber ved informationsbasen kan beskrives trinvis via OMS-mekanismerne . OMS udgoer et middel til at integrere vaerktoejer og vaerktoejssaet inden for rammerne af et hierarki af programmelkonstruktionsmiljoeer ved at stoette flere niveauer af underskemaer .   - PCTE-distributionstjenester giver aaben adgang til procedurer og informationsemner gennem individuelle arbejdspladser og vaertsdatamater , der er forbundet i et lokalt net gennem ISO-OSI - standardkommunikationstjenester .  Paa grund af den store tilgaenglighed forventes UNIX for oejeblikket at spille rollen som " faelles udgangs miljoe " . PCTE implementerer en velegnet strategi til stoette for nem bevaegelse vaek fra UNIX ved at tilvejebringe en kompatibel emulation af " System calls " funktionsniveauet i UNIX System V .  2.3.1.2 . Faellesmiljoevaerktoejer og generelle tjenester  ( type A )  Maal  Dette projekt vedroerer konstrutionen af et integreret vaerktoejssaet , basseret paa PCTE , som er at interesse for de fleste , der professionelt arbejder med udvikling af programmel .  Det omfatter :  a ) Definition  b ) Anskaffelse og tilpasning af bestaaende vaerktoejer , der skal koere paa PCTE .  c ) Udvikling af nye vaerktoejer .  Eksempler paa vaerktoejer ( ikke udtoemmende )   * dokumenthaandtering   * post , meddelelser , kalender   * databaseforespoergsel   * dataleksikon   * grafikredigering   * flersprogsgraenseflade   * indsamling og analyse af statistik vedroerende vaerktoejsanvendelse .  Begrundelse/baggrund  Det endelige maal er at give europaeisk industri et avanceret miljoe , der kan anvendes til udvikling af paalidelige programmelprodukter . Det skal vaere baade umiddelbart acceptabelt ( dvs . mindst saa godt som bestaaende systemer og goere det nemt at gaa fra eksisterende metoder ) og afpasset efter dets senere udvikling . Desuden skal det yde stoette til spredt projektgrupper og fremme standardiserede metoder til vaerktoejskonstruktion og -vekselvirkning .  Dette projekt er noedvendigt for at tilvejebringe det vigtigste minimale faelles vaerktoejssae * basseret paa PCTE .  Vaerdien af dette projektomraade for IT-industrien i Europa er meget stor , da det muliggoer en konsekvent projektudvikling gennem stoette til grupper og emner inden for flere discipliner .  Teknisk fremgangsmaade  Projektet er hovedsagelig en konsolidering af bestaaende teknikker . Som saadan er fremgangsmaaden ligetil . Der er vigtigt , at de grundlaeggende faciliteter og sprog , der stoettes af PCTE , anvendes til udvikling og tilpasning af vaerktoejerne .  Delmaal  Aar 2 Definition af vaerktoejssaet  Aar 2 og 3 Erhvervelse og tilpasning af vaerktoejer  Aar 3 og 4 Udvikling af nye vaerktoejer .  Der forventes A-forslag i forbindelse med dette emne . En raekke mindre B-projekter paa dette omraade er en mulighed , forudsat at de forvaltes omhyggeligt af en " tilsynsforende " .  2.3.2 . Spoergsmaal vedroerende vaert/maal  I det integrerede systemomraade er den vaertsdatamat , der anvendes til systemudvikling , og den maaldatamat , som systemet koerer paa , almindeligvis ikke den samme . Denne deling mellem vaert og maal giver yderligere problemer , som projekterne paa dette omraade behandler .  Inden for udviklingen integrerede systemer staar man ofte over for det problem , at systemerne koerer paa saerlige materielkonfigurationer ( saerlig I/O-graenseflader , ingen pladelager osv . ) . Derfor kan det vaere vanskeligt eller endog umuligt at anvende et bestaaende driftsystem paa maalet .  Det boer vaere muligt at forbinde vaert og maal med henblik paa udvikling samt vedligehold . Dette kan rejse en raekke saerlige problemer i forbindelse med non-stop systemer , hvor det kan vaere noedvendigt at erstatte programmelkomponenter med nye " i flugten " .  For at klare disse problemer indfoeres begrebet maalmiljoe . Maalmiljoe fungerer som en ramme for driftsystem - og anvendelseskomponenter samt som graendeflade til vaerten .  Der forventes en raekke B-projekter omfattende bl.a . foelgende emner :  2.3.2.1 . Virkninger for vaerts - og maalearkitekturer :   - eksterne graendeflader   - non-stop overvejelser   - anvendelsesomraadets afhaengighed af andre omraader  2.3.2.2 . Forbindelsen vaert/maal :   - evaluering af protokolpraestation   - fjernstyret fejlfinding   - maalemulation   - maalfastholdelse   - non-stop overvejelser   - teknikker til aendring af tidsplan vedroerende synkroniseringspunkter   - afproevning af distribuerede maalsystemer .  2.3.2.3 . Forbindelser til programmeringssprog :   - forbindelser mellem maalkomponenter og sprogbegreber   - komponentstruktur  2.3.3 . Udvikling til mere avancerede miljoeer  Vaegten paa dette omraade ligger paa formulering af de krav til det faelles miljoe , som kommer fra avancerede metodologier , disses vaerktoejssaet og informationsstrukturer . Det paatraengende behov for et faelles vaerktoejsmiljoe har betydet , at det nuvaerende arbejde uundgaaeligt har taget en konservativ drejning . PCTE er udformet nedefra ud fra de faciliteter , det kan tilbyde , snarere end ovenfra ud fra de anvendelser , det vil blive benyttet til . For at undgaa dette i naeste generation skal projekter paa dette omraade undersoege forskellige emner , som har indvirkning paa arkitekturen i de mere avancerede fremtidige miljoe .  2.3.3.1 . " Skabelse af interaktive programmeringsmiljoeer " ( Ref . 384 : B/84 )  Hovedmaalet med projektet er at undersoege mulighederne for automatisk at skabe interaktive programmeringsmiljoeer ud fra sprogspecifikationer . Et saadant interaktivt miljoe vil blive skabt ud fra en komplet syntaktisk og semantisk karakterisering af det formelle sprog , der skal anvendes . Et prototype-system vil blive udformet og implementeret .  2.3.3.2 . Avanceret menneske-maskine interfacing  Maal  At undersoege , hvorledes fremskridt inden for menneske-maskine interfacing paavirker og eventuelt kan udnyttes i den professionelle programmeludvikling .  Teknisk fremgangsmaade Relevant teknologi , som kan bidrage til forbedret samspil mellem menneske og maskine paa dette omraade , kan omfatte :   - grafik   - ( pseudo ) naturlige sprog   - stemme - og billedbehandling   - AI-teknikker .  Andre omraader  Er beslaegtet med det arbejde med menneskelige faktorer ( ergonomi ) , som er beskrevet i 4  ( kontorsystemer ) .  Der forventes B-forslag .  2.3.3.3 . Et eksperimentelt interaktivt miljoe  Maal/program  Der er behov for hurtig udvikling af et eksperimentelt programmeringsmiljoe til stoette for en formel interaktiv form for programudvikling ( se 2.3.1.6 ) .  Miljoeet skal yde integreret stoette til eksisterende sprog fra mange forskellige klasser herunder dem , der er afpasset efter en formel udvikling ( saasom de funktionelle sprog med staerk polymorf skrivning ) , dem der er afpasset efter en eksperimentel interaktiv udvikling ( saasom LISP og PROLOG ) og de objektorienterede sprog ( saasom SMALLTALK ) samt vektorsprog , der er egnede til f.eks . omfattende videnskabelige anvendelsesformaal .  Begrundelse/baggrund  Dette arbejde kan eventuelt foere til det foerste miljoe for en " personlig videnarbejdsplads " . Som saadan er det en forloeber for de avancerede interaktive miljoeer , der forudses i AIP-delprogrammet ( 3.5 ) .  Teknisk fremgangsmaade  I betragtning af behovet for hurtig udvikling skal spoergsmaalet vedroerende genanvendelse af bestaaende teknikker overvejes alvorligt . Faciliteter til kommunikation og vindueforvaltning tilvejebringes af PCTE ( 2.3.1.1 ) , og en del af resultaterne fra 2.3.1.2 kan ligeledes integreres .  Andre omraader  2.1.3.6 , 2.3.1.2 og 3.5 .  Der forventes B-forslag .  2.3.3.4 . Fleksible miljoemodeller til stoette for avancerede metoder og vaerktoejer  Maal/program  At undersoege spektret af mulige fremtidige miljoefilosofier og -ordninger .  Emnerne kan omfatte :   - Foelger for anvendelsesomraadet   - Ensartetgraenseflade til applikationsforfattere   - Nye paradigmer for programmel-livscyklen   - Stoette til genanvendelse af komponenter   - Stoette til ikke-proceduremaessig viden   - Stoette til staerk parallelle maskiner   - Stoette til omfattende videnskabelige beregninger   - Stoette til udvikling , vedligehold og evaluering af distribuerede databaser   - Forvaltning af projekter   - Stoette til spredte projektgrupper   - Anvendelse af ikke-imperative sprog   - Aktive snarere end blot passive roller   - Krav til skermavaerktoejer/dataleksika , som de fremgaar af behovet for at integrere vaerktoejer paa det semantiske plan .  Andre omraader  2.1.3.6 .  Der indkaldes forslag til et eller flere B-projekter med henblik paa at undersoege disse emner , som kan have stor indvirkning paa strukturen i fremtidige miljoeer . Et eksempel er indvirkningen af programmelkonstruktionsmiljoeer paa systemer , som stoette AIB-udviklingen .  2.3.3.5 . Viden-rige miljoeer til stoette for programmelkonstruktion  Maal  At tilvejebringe en ramme for miljoeer , der spiller en aktiv , snarere end en passiv rolle .  Miljoeet skal tilvejebringe det forvaltningssystem for videnbasen , der er noedvendig for programmeludvikling .  Der skal udformes og implementeres teknikker og strukturer , som muliggoer en aktiv rolle .  Et eksempel paa en aktiv rolle er soegningen af programmelkomponenter . En bruger kan f.eks . have defineret sine behov formelt . Et aktivt system kan saa soege de tilgaengelige komponentbeskrivelser med henblik paa at finde nogen , der ligger taet paa dem , der er bruge for . Systemet kan derefter foreslaa brugeren et saet komponenter , som denne derpaa kan tilpasse sine specifikke krav .  Teknisk fremgangsmaade  Dette kan ske gennem fremskridt inden for konventionel databaseteknologi , f.eks . gennem anvendelse af AI-teknikker vedroerende videnrepraesentation , -manipulation og -konsekvens .  Der kan eventuelt anvendes yderligere teknikker , som f.eks . soegning og inferens .  Der indkaldes forslag til B-projekter til start i 1986 , og der bliver maaske mulighed for en raekke B-projekter , som foerer til et konsolideret A-projekt i de efterfoelgende aar .  F og U-omraade 2.4 : Evaluerings - og demonstrationsprojekter  Som tidligere naevnt bestaar der en betydningsfuld hindring for indfoerelse af nye metoder og vaerktoejer i industrien . Denne kan delvis overvindes gennem fremme af evaluerings - og demonstrationsprojekter . Adskillige af de i afsnit 2.1-2.3 omtalte projekter og forskningsemner , isaer 2.1.4 , 2.2.2 og 2.3 , har evaluerings - og/eller demonstrationsaspekter . Imidlertid menes det , at der maa tilskyndes til yderligere forslag , hvis stoerste betydning for ESPRIT-programmet vil vaere at bidrage til fremskaffelse af paalidelige oplysninger ( om muligt kvatitative ) om , hvorvidt programmelteknologiresultater i videste forstand kan anvendes i typiske industrisituationer . Disse projekter vil saaledes ogsaa bidrage til , at der fremkommer en empiri for programmelteknologi , som hidtil har manglet .  Det er ikke hensigten at indkalde kunstige projekter udelukkende for at demonstrere eller evaluere bestemt metode , men snarere at anvende virkelige projekter som middel til evaluering og demonstration . Den finansielle stoette skal saa daekke de ekstraomkostninger , der opstaar i forbindelse med denne evaluering og demonstration . Midlerne skal navnlig daekke uddannelses - og oplaeringsudgifter ved projektets begyndelse samt udarbejdelse af rapporter og kritiske bedoemmelser af metoder og vaerktoejer til gavn for ESPRIT som helhed . Accept af demonstrationsprojekter er betinget af fremlaeggelse af saadanne rapporter og bedoemmelser , som skal vaere fuldt tilgaengelige for alle interessede .  For at et evaluerings - eller demonstrationsprojekt skal faa nogen virkning , er det altafgoerende , at de resultater , der fremkommer til ESPRIT-programmet , har relevans for et betydeligt udsnit af industrien , baade med hensyn til anvendelsesomraade og arbejdsform . Det vil derfor vaere en afgoerende faktor , at projektet er repraesentativt for en gruppe af lignende projekter . Det er endvidere vigtigt , at resultaterne af saadanne demonstrationsprojekter betragtes som gyldige og endelige ; dette forudsaetter bl.a . , at udformningen og planlaegningen af saadanne demonstrationer skal vurderes ud fra den statistiske teori for  " udformning af eksperimenter " .  Under denne overskrift forventes projekter , som er beslaegtet med et hvilket som helst emne , der er anfoert i afsnit 2.1 * 2.3 .  DELPROGRAM 3  AVANCERET INFORMATIONSBEHANDLING ( AIP )  Avanceret informationsbehandling staar centralt inden for den fremtidige udvikling af informationsteknologien . Hovedformaalet er at finde midler , hvormed man kan forbedre datamatsystemernes effektivitet . Hvis der skal skabes fremskridt af betydning er der behov for arbejde paa foelgende fire noegleomraader :   ( i ) Videnteknik : vedroerer det materiale , et datamatsystem bearbejder . Dette omraade repraesenterer overgangen fra databehandling til informations - og videnbehandling .  Af special betydning er udviklingen af teknikker for erhvervelse , repraesentation og haandtering af viden .   ( ii ) Eksterne graenseflader : vedroerer den maade , hvorpaa datamatsystemet kommunikerer med omgivelserne . Dette omraade daekker genkendelse  * staaelse og syntese af signaler . Ved signaler for * aas ogsaa signaler udvekslet med mennesker .   ( iii ) Informations - og videnlagring : vedroerer den maade , hvorpaa datamatsystemet organiserer sit data - og videnlager . Dette omraade omfatter udviklingen inden for data - og videnbaser saavel som teknikker for tilgang til disse baser .   ( iv ) Datamatarkitektur : vedroerer de konfigurationer , der anvendes af datamatsystemet i forbindelse med dets databehandling . Dette omraade omfatter udvikling af nye datamatarkitekturer og de hermed forbundne programmeringsmiljoeer . Der vil blive lagt saerligt vaegt paa samtidighed  ( concurrency ) .  Alle 4 omraader er af meget stor betydning for udviklingen af AIP-systemer . De er derfor tildelt samme prioritet og noget naer de samme midler . Et givet AIP-system eller en given AIP-application bygger imidlertid ikke paa de fire omraaders teknik i samme grad . Med henblik paa udvikling og demonstrationen af komplette AIP-systemer har man indkredset to aktiviteter til :   ( v ) Konstruktion og system : dette omraade vedroerer standarder , specificerings - og vertifikationsteknikker , konstruktionsmetoder og generelle systemmetoder , der er relevante for andre aktiviteter inden for delprogrammerne under AIP .   ( vi ) Fokuseringsprojekter : formaalet med disse er , at de skal fungere som demonstrationsmodeller og vaere braendpunkt for de tvaerdisiciplinaere aspekter i arbejdet . Ideelt set boer disse omfatte alle ESPRIT-delprogrammer for at vise integrationen af emnerne i et totalt systemmiljoe .  I arbejdsprogrammet laegges saerlig vaegt paa implementeringen af praktiske systemer . Meget af det foreslaaede arbejde kommer til at bygge paa den allerede eksisterende teknologiske grundlag , og det er foelgelig beskrevet i arbejdsprogrammet stade for stade . Man har imidlertid ogsaa indkredset aspekter , specielt inden for videnteknik , hvor en betydelig forskning er paakraevet  Generelt vil anvancerede informationsbehandlingssystemer drage fordel af erfaringerne fra delprogrammerne for mikroelektronik og programmelteknologi . Foerstnaevnte vil tilvejebringe hurt * gere materielkomponenter , mens sidstnaevnte vil vaere til nytte ved udviklingen af passende programmeringsmiljoeer . Endvidere vil AIP-systemer og - teknikker faa et betydeligt anvendelsesomraade inden for kontorsystemer og datamatintegreret fabrikation , saavel som paa andre markeder .  Forskningsomraade 3.1 : Videnteknik  Beskrivelse  Dette F og U-omraade vedroerer de vaerktoejer og teknologier , der vil blive noedvendige for at praktisere videnteknik med henblik paa realisering af kommercielt og socialt acceptable videnbaserede systemapplikationer . Eksemplar herpaa er ekspertsystemer , beslutningsstoette og datamatunderstoettet undervisning .  Videnteknik indebaerer :   - beslutningsanalyse til lokalisering af omraader , hvor videnbaserede systemer ( KBS ) med fordel kan anvendes ;   - erhvervelse af viden inden for det valgte omraade vedroerende raesonneringsobjekter , deres taksonomi , raesonnementsfoelge , heuristik , kendsgerninger , regler og dialog ;   - klassificering af omraadekarakteristika og udvaelgelse af de bedst egende paa grundlag af modeller for repraesentation og udledning ( inferens ) faciliteter til videnforarbejdning ;   - realisering af KBS-applikationer paa den maade , der egner sig bedst med hensyn til menneskemaskinegraensefladen ( MMI ) , motorydelse , viden/databasens potentiel , lagringspotentiel og kommunikationsfaciliteter ;   - tilpasning af systemet til brugerne ved hjaelp af adaptive graenseflader , der minimerer den kognitive belastning i forbindelse med dialogen med systemet ;   - manipulation af viden med henblik paa vedligeholdelse af installerede systemer og forarbejdning af viden med sigte paa opbygning af nye KBS-applikationer ;   - haandtering af kompleksitet og implikationer heraf .  Forskning - og udviklingsemner  Arbejdet omfatter forskning i samt , specificering og implementering af vaerktoejer og teknikker inden for videnteknik , herunder :  3.1.1 . Teknikker for videnrepraesentation og -inferens  3.1.2 . Teknikker for videnerhvervelse og -indlaering  3.1.3 . Videnhaandtering  3.1.4 . Dialogsprog og naturligt sprog  3.1.5 . Implementeringssprog  3.1.6 . Fortolkere til videnrepraesentationsformalismer paa hoejt niveau  3.1.7 . Videnbaserede systemer og deres metrikation  3.1.8 . KBS-applikationer ( senere generationer )  I de foerste fem aar skal arbejdet koncentreres om uddybelse af erfaringerne med bygning af KBS , specielt ekspertsystemer , ved hjaelp af konventionelt udstyr med henblik paa en bedre forstaaelse og udvidelse af mulighederne . Dette skal senere opfoelges af bygning af en mere fremskreden generation af videnbaserede systemer med indlemmelse af resultater fra al anden tilknyttet AIP-forskning og resultater fra programmelteknologiprogrammet .  Emne 3.1.7 og 3.1.8 u * oer tilsammen et rullende program af demonstrationsmodeller for tidlige og avancerede KBS . Det forventes , at demonstrationsmodellerne i de foerste fem aar loebende vil give tilbagemeldinger til ovennaevnte gruppe af forskningsemner om problemer og svagheder , og omvendt , at hvert nyt rullende demonstrationsprogram kan udnytte resultater fra tidligere forskning , der foreligger paa ivaerksaettelsestidspunktet , og som bevares uaendret i de to-tre aar , programmet loeber .  3.1.1 . Videnrepraesentation og inferensteknikker  ( Type A )  Beskrivelse  Videnrepraesentation er en noeglefaktor , paa samme maade som datamodellering er det i konventionel databehandling . Noget saadant kraever paa grund af sin komplekse natur hoejt sofistikerede vaerktoejer til udvikling , modellering og forarbejdning . Det forventes ikke , at et enkelt sprog vil fremstaa - der bliver snarere tale om en bred vifte af standarder og teknikker , der varierer alt efter omraadeklassificering , anvendte paradigmer og de inferens-/behandlingsmodeller , der bruges . Det paakraeves med en omfattende indsats for at differentiere , klassificere og udvide de forskellige videnrepraesentationer med henblik paa disse krav . Det forventes , at det bliver noedvendigt , at mere sofistikerede applikationer kan fungere sammen med flere , indbyrdes forskellige , men samvirkende , videnomraader , hvorfor forskning i indarbejdning af videnrepraesentationssystemer og inferensmodeller i hinanden bliver af vaesentlig betydning .  Bestaaende KBS-applikationer anvender vaerktoej og metoder , der i det store hele er baseret paa simple inferensregler ; specielt bruges der kun lidt ( meta)-viden i forbindelsen med anvendelsen af viden og inferenskontrol . Dette lader meget tilbage at oenske med hensyn til udnyttelsen af hoejkvalitetsviden og -heuristik , der snarere er noeglen til videnbaserede systemers effektivitet end ren og skaer datamathastighed . Grundforskningen boer omfatte :   - Udvikling af nye paradigmer for videnrepraesentation   - kognitiv modellering   - naturlig deduktionsteknik , der ikke kraever en saerlig implikativ form   - ikke-klassisk logik , saa som temporal eller  " ulden " logik   - videnbaseret styring af selve inferensprocessen   - ikke-monoton raesonnering , herunder restriktionsudbredelse og raesonneringsvedligehold , specielt for tidstro applikationer   - udnyttelse af kontekstuel viden   - klassificiering af inferensvaerktoejer og -metoder paa grundlag af omraader , videnrepraesentationessystemer og paradigmer   - tidsafhaengighed generelt   - kvalitativ raesonnering om tid og kausalitet i fysisk sammenhaeng   - maskine - og apparaturmodeller som grundlag for raesonnering om fysisk-tekniske systemer   - planer for samarbejde mellem distribuerede videnkilder .  Det er vaesentligt , at de vaerktoejer , der udvikles til videnrepraesentation , udnyttes til videnerhvervelse med henblik paa tilbagespil og for at holde disse to basale emner i trit med hinanden . Det er ogsaa vaesentligt , at problemloesningsparadigmer afproeves paa virkelige problemer .  Milepael  Aar 1986/1987 :   - Indfoerelse af nye vaerktoejssaet og metoder for videnrepraesentationssystemer i projekt 3.1.7 med henblik paa en rullende udnyttelse .  Aar 1987/1988 :   - Offentliggoerelse af europaeiske retningslinjer for komponenter i vaerktoejssaet for videnrepraesentationssystemer   - Referenceorienteret produktionsimplementering af nye videnrepraesentationssystemer   - Aflevering af inferensmodeller til demonstrations - og metrikprogrammerne  3.1.1.1 . " Ekspertsystemfremstilling " ( Ref . 96 : A/83 )  Formaalet med projektet er at tilvejebringe et system , der goer det muligt at udvikle ekspertsystemer og faa disse afproevet af personale uden erfaring med kunstig intelligens . Systemet bygger paa en ringformet model med henblik paa progressiv udvikling og udvidelse af faciliteterne i de individuelle lag . Systemet er konstrueret ud fra den forudsaetning , at de indre ringe er fuldstaendigt uafhaengige af omraadet . Testsystemet byder paa et fuldstaendigt vaerktoejssaet for de oeverste lag , med mulighed for senere udvidelser . Der er udvalgt et saerligt omraade , diagnosticering af elektroniske systemer , paa grund af den stigende efterspoergelse herefter inden for udstyr og fabrikation ; og paa grund af , at den nuvaerende metode er meget arbejdskraftintensiv .  3.1.1.2 . " Systemer for videnintegration og -styring " ( Ref . 112 : A/83 )  Dette projekt er beregnet paa at skulle udfoerske noegleomraader inden for informationsbehandling , saasom videnrepraesentation , inferensteknik og graenseflader mellem menneske og datamat . Vaegten bliver lagt paa et sprog for videnrepraesentation og -styring baseret paa LISP og PROLOG ; et ekspertsystem , der kan hjaelpe salgsingenioerer ved udformning af datamatkonfigurationer ; et ekspertsystem , der bistaar kontorpersonalet med gennemfoerelsen af komplekse kontorprocedurer  ( f.eks . ressourceplanlaegning ) . Der fokuseres med disse ekstraopgaver paa udviklingen af materiel - og programmelkomponenter , der skal loese problemer , der er et resultat af den stoerrelse og kompleksitet , som store videnbaser og de dertil knyttede raesonneringsmekanismer har naaet .  3.1.1.3 . " Teknikker for videnrepraesentation og -inferens inden for styring af industriprocesser "  ( Ref . 387 : A/84 )  Formaalet med projektet er at udforme og implementere et ekspertsystem , der skal medvirke til vedligeholdelse , fejldiagnosticering , optimering af datastroemme , samt styring i et industrielt processtyringsmiljoe . Styring er :   - af et i hoej grad tidsafhaengigt miljoe , med mange inddatakanaler ( langt over 1 000 )   - med en hoej grad af kompleksitet .  Et ekspertsystem , der skal tage sig af procesregulerende apparatur , eller hjaelpe driftspersonalet med beslutninger , maa derfor have visse ekstra-funktioner :   - raesonneringsprocedurerne maa tage hensyn til tidsafhaengigheden .   - datafangst maa ske automatisk .   - for at komme ud over kompleksitetsbarrieren i saadant apparatur er det noedvendigt med en maskinindlaeringsmulighed .  Processtyringsapplikationsomraadet , dvs . baade den proces , der skal styres og selve det regulerende apparatur resulterer i en hel klasse applikationer , hvorpaa det foreslaaede system kan finde anvendelse . Fremskridtene i forhold til eksisterende ekspertsystemer ligger i :   - at processtyringen paa kritiske omraader goeres mere sikker , ved at operatoeren faar hjaelp til sine beslutninger , og ved at reguleringsapparaturets udfaldstid nedskaeres .   - at brugerne faar adgang til i stoerre omfang at kunne udnytte iboende traek i komplekse systemer baade med hensyn til vedligeholdsaspekter og styring af datastroemme .  3.1.1.4 . " En arkitektur for interaktiv problemloesning ved hjaelp af samarbejdende data - og videnbaser "  ( Ref . 316 : A/84 )  Projektets hovedformaal er udformning og implementering af ekspertsystemarkitektur med henblik paa raadgivning . Raadgivning indtager en saerstilling inden for videnbaserede aktiviteter aktiviteter ved at det maal , en raadsoegende bruger har , maaske i foerste omgang er daarligt defineret , og der kan vaere et stort antal potentielle loesninger , som brugeren kan vaelge blandt . Formaalet med en automatisk raadgiver er at hjaelpe brugeren til at formulere sine maal og derpaa generere forsoegsloesninger , som brugeren saa kan acceptere eller forkaste . Det vigtigste beregningsproblem , der skal loeses , vedroerer styringen af forskellige videnkilders samvirke , idet disse kan anvende forskellige repraesentationsskemaer , der fortolkes af forskellige inferensmaskiner . En tilsyneladende lovende arkitetur bygger paa , at hver videnkilde anses som en uafhaengig agent , der kun kommunikerer med andre tilsvarende agenter via en golbal datastruktur under tilsyn af en fleksibel forloebsafvikler , der kan raesonnere om styring . Ud over disse punkter vedroerende arkitekturen laegges der i projektet vaegt paa brugermodellering i menneske/maskine-dialogen og anvendelse af store databaser som grundlag for en raadgiver med omfattende information .  3.1.1.5 . Stoettende B-forskningsemner  Der indkaldes B-forslag paa omraade 3.1.1 . Nogle af disse kan senere foere til A-projekter . Der er tale om emner som :   - differentiering , klassificering og udvidelse af videnrepraesentationer for forskellige domaeneklassifikationer , paradigmer og inferens-/behandlingsmodeller   - eksperimentelle metoder for videnrepraesentation , deres specifikke applikationsraekkevidde og deres integration   - inferensteknikker , specielt for videnrepraesentationsformalismer , for hvilke der ikke findes nogen kendt bevisalgoritme   - raesonnering paa meta-niveau , herunder problemer i forbindelse med selvreferens og systemes  " selvbevidsthed "   - tidstro inferensteknikker   - teknikker for planlaegnings - og programsyntese   - strukturering af inferensteknikker og metavidens rolle   - automatisk tilpasning og udbygning   - inferens i situationer , hvor viden er indbyrdes modstridende eller usikker   - videnrepraesentations virkning paa inferensteknikker   - standardraesonnering ( default ) og " afgraenset verden " -raesonnering   - ikke-monoton og proportionel dynamisk logik   - omgaaelsesmekanismer til klaring af inkonsekvens   - raesonnering i form af fysisk genstande og billeder   - KBS-parallelisme og repraesentation heraf .  Det bedes bemaerket , at forslag vedroerende dette omraade ogsaa indkaldes paa omraade 2.1.3.4 , 4.4.3.1 , 5.5.2 og 5.4.2 .  3.1.2 . Videnerhvervelse og indlaeringsteknikker  ( Type A )  Beskrivelse  Videnerhvervelsesprocessen er kompleks , og en stoerre indsats inden for dette felt er paakraevet for at udviklingen af videnbaserede systemer kan ske hurtigere . Det er her vigtigt at skelne mellem ( a ) videnuddragelse fra menneskelige eksperter for at oprette et specielt videnbaseret system , ( b ) indlaering gennem videnbaserede systemer og ( c ) optimering af videnbaserede systemer . Selv om disse er indbyrdes beslaegtede , er der tale om forskellige processer . Det er derfor noedvendigt at udvikle begreber til hjaelp i udviklingen af systemer for " fremlokkelse " og modellering af viden . Der kraeves en tvaerfaglig metode , der tager hensyn til kognitive og psykologiske aspekter for at udvikle et saet vaerktoejer lige fra videnredigeringssystemer til automatiske konstruktioner . Dette vil vaere et vaerdifuldt omraade for afproevning af VR-vaerktoejer . Opgaven daekker uddragelse og fremlokkelse af viden , identificering af passende indlaeringsmodeller og undersoegelse af , hvilke indlaeringsteknikker der egner sig til AIB-systemer .  Milepaele  Aar 1984/1985 :   - Indkredsning af modeller og vaerktoejer ; tidlig implementering med henblik paa afproevning   - udformning af interne datastrukturer og operationer for et program , der kan laere .  Aar 1985/1986 :   - Foreloebige afproevning af videnbaserede systemer , der laerer af eksperten  Aar 1986/1988 :   - Kommercielt vaerdifulde indlaeringseksperimenter med programmet i fuld skala .  Der indkaldes forslag til A-projekter ( og stoettende B-projekter ) for omraade 3.1.2 .  Egnede B-forskningsemner er :   - udvikling af teknikker for videnuddragelse   - begreber , algoritmer og teknikker til understoettelse af udviklingen af programmer og maskiner , der kan laere   - indkredsning af passende indlaeringsmodeller   - undersoegelse af indlaeringsteknikker , der egner sig til AIP-systemer   - raadsomsaetningssystemer   - avancerede systemers evne til at maale egen praestation og forbedre denne .  Det bedes bemaerket , at forslag vedroerende dette omraade ogsaa indkaldes paa omraade 4.1.2.5 og 5.4.4 .  3.1.3 . Videnhaandtering ( A )  Tidligere arbejde med videnrepraesentation ( 3.1.1 ) , erfaringer fra tidligere applikationer og undersoegelser af videnteknikforanstaltninger ( 3.1.7 ) og undersogelser af dialog ( 3.1.4 ) , viser behovene for metoder og vaerktoejer , der er noedvendige for at praktisere videnteknik . Miljoeet for videnhaandtering skal naturligvis vaere fuldstaendigt interaktivt og skal inkludere grafik . Arbejde paa omraadet omfatter :   - videnrevision og -genfinding   - konsekvenskontrol   - kontrol af beviser for videnrepraesentationssystemer   - videnleksikasystemer   - videnkomplikation   - systemer for sandhedsvedligehold og bindingsudbredelse   - videnforarbejdning ( forskellige synspunkter vedroerende faelles viden )   - videnuddragelse fra eksterne kilder   - videnerhvervelse/procesanalyse   - vejledning og indlaering i videnteknik   - KBS-distribution og automatiseret videnvedligehold   - integration af multiple videnrepraesentation  Dette udviklingssaet af muligheder boer integreres i de anbefalede europaeiske vaerktoejssaet for haandtering af viden . Dette projektomraade supplerer de mere omfattende projektomraader under 3.1.1 og 3.1.2 . Der indkaldes A-forslag ( og stoettede B-forslag ) for omraade 3.1.3 .  3.1.4 . Dialogsprog og naturligt sprog ( type A )  Beskrivelse  Et program er paakraevet med hensyn til vaerktoejer og metoder for dialog - og kommunikationssprog , der er naturlige paa de omraader , hvor KBS-applikationer skal goere sig gaeldende . Dette omfatter ogsaa anvendelse af viden og kontekst i forbindelse med foering og forstaaelse af tovejsdialoger samt anvendelse af  " intelligens " i forbindelse med udvekslingen af dialoginitiativet mellem systemet og brugere .  Selve dialogen skal vaere medvirkende til en forbedring af kvaliteten af systemets opfoerelse ved at byde paa samarbejde , forstaaelse og modellering af personers opfoerelse og praeferencer og udtryksmaade ( altsammen videnbaseret ) . Den skal ogsaa give kunderne mulighed for interaktiv kommunikation med systemet paa forskellige metaniveauer og samtidig registere gele den kontekst , det kan blive noedvendigt , at systemet eller kunden vender tilbage til , hvis der opstaar fejl eller forvirring . Forklaring af et videnbaseret systems opfoersel er en absolut forudsaetning for accept af saadanne systemer . Dette kan opnaas ved at indarbejde viden om brugeren i applikations viden .  Dialog er mere generel end tegnstregskommunikation . Den omfatter ogsaa anvendelse af bredbaandsgrafik , forklarende billeder og film , samt auditive hjaelpemidler .  Der er behov for et holistisk , daekkende metode for kommunikation ved hjaelp af naturligt sprog med henblik paa konstruktion af videnbaserede systemer og " front ends " til naturligt sprog .  Milepaele  Aar 1985/1986 :   - Aflevering af generatorer og sproganalysatorer for en lang raekke dialogsprog .  Aar 1986/1987 :   - Specificering og implementering af videnbaserede vaerktoejer for sprogbehandling   - Integration af videnbaserede sprogbehandlings-/dialogvaerktoejer i VBS-applikationer  3.1.4.1 . " ACORD : Ophygning og forespoergsel af videnbaseret ved hjaelp at naturligt sprog og grafik " ( Ref . 393 : A/84 )  ACORD-projektet fokuserer paa et tresprogssystem til automatisk opbygning af en videnbase paa grundlag af en tekst i naturligt sprog og et intelligent genfindings - og manipuleringssystem til brug for laegfolk . Videnbasen vil blive bygget af dokumenter , der indeholder baade tekst og grafik ( af samme type som leksika eller teknisk litteratur ) og vil blive logisk orienteret . Der vil kunne ske tilgang til den dybere repraesentation fra flere forskellige komponenter i systemets graenseflade . Analysen af tekster vil blive baseret paa de seneste resultater i teoretiske lingvistik  ( talerepraesentationsteori og funktionelle grammatikker ) .  Til stoette for dialogen vil systemet udvaelge den bedst egnede repraesentation af uddata , tekst eller grafik , samt identificere relevant information med henblik paa udlaesning i et symbiotisk samspil mellem grafik og naturligt sprog . Grafikmodulet skal bygge paa det seneste arbejde vedroerende videnrepraesentation af grafisk operationer og paa grafik i tilknytning til tekstdialog . Programmeringsmiljoeet bliver PROLOG .  3.1.4.2 . " Kommunikationssvigt i dialogen : Teknik til detektering og udbredning " ( Ref . 527 : B 84 )  Projektets foerste opgave bliver at indkredse , under hvilke omstaendigheder kommunikationen mellem deltagere slaar fejl , at finde frem til hvorledes deltagerne detekterer kommunikationssvigt og , hvilken teknik de anvender til reetablering af kommunikationen , der skal undersoeges , bliver af to typer : menneske/menneske og menneske/maskine . Baade verbale og ikke-verbale aspekter skal undersoeges . Naeste fase i projektet bliver udvikling af en formel model , der omfatter begge ovennaevnte aspekter , og som inkorporerer nyttige detekterings - og udbedringsstrategier . Endelig skal der anvendes en datamatisk implementering til udvikling af sprogbehandlingsvaerktoejer , der kan inkorporeres i videnbaserede systemer .  3.1.4.3 . " Viden - og grafikbaseret system til dynamisk miljoe " ( Ref . 600 : B/84 )  Der skal med dette projekt forskes i dialogprincipper paa baggrund af foelgende applikation . Overvaagning og styring er i mange henseender ensbetydende med tilgang til en database , der indeholder historiske data , og som loebende opdateres . De dialogaspekter , der skal undersoeges i denne kontekst , er :   - principper for dialog , hvori dynamisk generering af grafik indgaar som et vaesentligt element   - principper for en adaptativ dialog , hvori systemet tilpasser sig situationen   - principper for beskrivelse af industrianlaeg , der kan anvendes som " dataleksikon " for den historiske database .  Projektet skal baseres paa implementering af en prototype , der skal anvendes til eksperimenter og dermed til indkredsning af forskningsemner . Forskning paa disse omraader vil blive gennemfoert sideloebende .  Der indkaldes forslag til yderligere stoettende B-forslag for omraade 3.1.4 . Egnede forskningsemner er :   - systemarkitektur og naturligt sprog   - anvendelse af den teknik , der findes eller er under udvikling inden for kognitiv psykologi og psyokolingvistik , paa databehandling af dialogsprog og naturligt sprog   - effektivitetsorienterede daekkende metoder med henblik paa graenseflader for naturligt sprog ( herunder kontekst og semantik )   - metoder baseret paa naturligt sprog for videnrepraesentation   - empiriske brugerundersoegelser af blandede sprog-/grafikbaserede graenseflader  Der vil eventuelt blive indkaldt flere A-projekter efter 1986 .  Det bedes bemaerket , at forslag vedroerende dette omraade ogsaa indkaldes paa omraade 4.1.3.6 , 4.2.4.5 , 4.2.5.2 og 4.2.5.6 .  3.1.5 . Implementationssprog og -miljoeer ( type A )  Beskrivelse  Der skal foretages bedoemmelse , anbefaling og udvidelse af de sprog , der kan komme paa tale som vaerktoejer inden for forskningsprogrammet og som vaerktoej for videnteknikere , der arbejder med konstruktion af KBS-applikationer . Dette omfatter sprog til videnmodeller og til specificering/konstruktion af prototyper for KBS-komponenter . Senere skal arbejdet koncentreres om udarbejdelse af standarder , som fabrikanter kan anvende som et sikkert grundlag for betydelige materialinvesteringer . Et vigtigt aspekt ved bedoemmelsen af sprogene er en konstatering af , hvor omfangsrigt og hvor nyttigt det iboende udviklingsmiljoe er . Det forventes , at programmet for faelles vaerktoejer inden for programmelteknik vil tage stilling til portabilitet .  Milepaele  Aar 1984/1985 :   - Identificering og vurdering af egnede sprog  ( f.eks . Smalltalk , LISP , PROLOG , POPLOG ) , miljoer og arkitekturer   - Offentliggoerelse af kritik og anbefaling af aendringer , f.eks . udbygning af sprog for at udnytte parallelismer   - Implementering af udvidelser  Aar 1985/1986 :   - Udstedelse af retningslinjer for ESPRIT   - Tilvejebringelse af referencesprogsystemer .  3.1.5.1 . " Avancerede logiske programmeringsmiljoeer "  ( Ref . 363 : B/84 )  Undersoegelse og udvikling af de fornoedne vaerktoejer til et programmeringsmiljoe paa meget hoejt niveau for et logisk programmeringssprog som PROLOG . Flere akademiske og industrielle forskningsgrupper , der arbejder paa dette emne , samkoeres inden for dette projekt . Ud over de saedvanlige faciliteter i et programmeringsmiljoe tilsigtes det at forbedre programmoerens paalidelighed ved for det foerste at drage fordel af logisk programmerings relationelle art , der tillader klart eksekverbare , men eventuelt ineffektive specifikationer , og for det andet at dets gode reaktioner med hensyn til teorembevisfoerelse , der aabner mulighed for langt bedre verifikationer og validering .  Der indkaldes forslag til A-projekter paa omraade 3.1.5 .  Der indkaldes ogsaa forslag til stoettende B-projekter , og egnede forskningsemner er :   - implementeringssprog saa hoejere niveau for videnrepraesentation og -inferens   - tilpasning af formalismer for viden om den faktiske verden til praktiske implementeringssprog for videnbaserede systemer   - sprog og miljoeer for samtidighedsbaseret databehandling og for integrering for formel strukturert programmelteknik med VBS-krav .  Det bedes bemaerkes , at forslag vedroerende dette omraade ogsaa indkaldes paa omraaderne 2.1.3.5 og 2.3.3.3 .  3.1.6 . Fortolkere til understoettelse af videnrepraesentationsformalismer hoejt niveau ( A )  Formaalet er en rationalisering og genimplementering og forbedring af fortolkere ( kompilatorer ) for de forskellige metoder for videnrepraesentation og -haandtering , der er udviklet fra hoc-implementeringerne paa omraade 3.1.1 . og 3.1.3 . Dette projektomraade begynder foerst i 1986 .  3.1.7 . Videnbaserede systemer og metrikation heraf  Her tages sigte paa et loebende program , af en varighed paa mindst fem aar , med det formaal at bygge demonstrationsmodeller for KBS-applikationer ved hjaelp af de allernyeste faciliteter ( materiel , programmel og store databaser ) paa det paagaeldende tidspunkt , saaledes at der findes en opdateret ekspertisepulje inden for viden teknik-faerdigheder samt inden for klassificering af omraaderkarakteristika og grundlag af de til raadighed vaerende vaerktoejer og metoder . Det vil blive et middel til at skaffe sig viden om staerke og svage sider ved de vaerktoejer og metoder , der anvendes til proceanalyse , repraesentation , manipulation , inferens og behandling af viden , problemloesnngsparadigmer og ergonomi/menneske-maskinegraenseflader .  Dette saerlige projekt er foerste fase i det igangvaerende demonstrationsmodelprogram ; der skal ske en overfoersel af ressourcer fra det femte aar til projekt 3.1.8 med henblik paa demonstrationsprogrammets anden fase .  Eftersom vaerktoejer og metoder varierer for omraadeklasserne , der udviser forholdsvis store artsforskelle , skal demonstrationsmodellerne indeholde vidt forskellige eksempler paa kreativ design , produktionskontrol , diagnosticering , systemmodellering , signalbehandling , beslutningstagning og programmelteknik . Dette program vil faa overordentlig stor betydning som en kilde til oplysning og vejledning for allerede ivaerksatte og fremtidige forskningsprogrammer , samt erfaring for fremstilling af saelgelige KBS-applikationer .  Man ved meget lidt om videnteknik som en menneskelig faerdighed eller videnbaserede systemers ydelse , evaluering , maaling og accept , for saa vidt angaar kundeproduktivitet . Det er noedvendigt at finde frem til , hvilke parametre der har betydning , ligesom der maa fastlaegges metoder og tilvejebringes vaerktoejer til maaling heraf - det er vigtigt , at viden har en vis kvalitet , med dette er vanskeligt at maale . Der maa ogsaa skabes et " metode - og vaerktoejssaet " for videnteknikere , saaledes at de kan opmaale VBS-applikationer med hensyn til opbygnings - og kundebrugsressourcer samt til , hvilke systemkomponenter der er mest velegnede . Det er vigtigt af koordinere udviklingen af vaerktoejssaet og at sikre fordelingen heraf inden for ESPRIT , men man maa ikke vaere blind for faren ved en for tidelig gennemfoert standardisering .  Betydningen af trikationsdelen i dette projekt kan ikke fremhaeves for meget : dersom videnteknik skal slaa igennem inden for industri og handel , er det af altafgoerende betydning , at baade omkostninger og fordele ved KBS-applikationer kan forudsiges .  Videnteknik bliver en alvorligere flaskehals end programmelproduktion , hvis man ikke opnaar bedre kendskab til den menneskelige produktivitet og systemydelse . Dette arbejde indtager derfor en noeglestilling med hensyn til en ovenfra konstruktion af KBS-applikationer . Eftersom nye vaerktoejer og teknikker loebende indgaar i videnteknikkens repertoire , men ESPRIT-programmet loeber , boer dette metrikationsarbejde organiseres som et kontinuerligt rullende program .  Milepaele  Aar 1984/1985 :   - Indkredsning af metrikationsaspekter med henblik paa vurdering   - Udvikling af begreber og metoder til loesning   - Gennemfoerelse af de foerste maalinger paa disponible KBS-applikationer .  Aar 1985/1986   - Udvikling af metrikationsvaerktoejer og -metoder   - Samling af en KBS-demonstrationsmodel   - Registrering af opbygningsmetoder og -resultaterAar 1986/1987   - Maaling og analyse af maaleapplikationernes produktivitet og ydeevne   - Gennemfoerelse af eksperimenter paa demonstrationsmodeller for at fastslaa acceptabilitet , indvirkning paa " kundens " produktivitet samt livscyklusaspekter .   - Rapport om opbygningsproduktivitet og anbefaling af nye vaerktoejer og metoder .  Aar 1987/1988   - Offentliggoerelse af anbefalinger vedroerende produktivitet og ydeevne samt retningslinjer for videnteknikere   - Demonstration af nye automatiserede metrikationsmetoder .  3.1.7.1 . " Tidstro videnbaseret overvaagningssystem for industriprocesser " ( ref . 296 : B/84 )  Videnbaserede systemer kan anvendes til overvaagning af forloebet af et industri system , saasom produktionsplanlaegning inden for fabrikation . For at naa dette maal maa videnbasen vaere en model af produktionsplanlaegningsprocessen og den faktuelle database maa vaere en model af denne processtatus . Den styrende maskines opgave er at afstemme status med procesmodellen for at finde frem til naeste handling . Den styrende maskine i det foreslaaede system har traek , der gaar ud over traditionelle inferensmaskiner :   - Den er et tidstro system , der reagerer paa enhver statusaendring . Det foreslaaede KBS-system maa derfor kunne haandtere tidstro objekter .   - Den maa loebende vaere operationelt .  For at videnbasen kan blive en model af produktionsplanlaegningsprocessen , maa denne proces beskrives formelt . Der vil blive gjort brug af begreberne aktivitet , tilstand og agent . En afbildning af denne formelle model paa videnbasen rejser flere spoergsmaal med hensyn til repraesentation , og forskellige teknikker vil blive undersoegt . I projektet defineres tre typer af vaerktoejer til videnerhvervelse afhaengig af videnkilden  ( forretningsgang , opgavesekvensbeskrivelse , herunder programmer , samt brugerens intellekt ) .  3.1.7.2 . " Videnbaseret bistand ved elektromyografi "  ( ref . 599 : B/84 )  Formaalet med projektet er udvikling af videnbaseret bistand til laeger i alle faser af en elektromyografisk undersoegelse ( EMG ) af patienter med neurologiske lidelser . Resultatet af projektet skal vaere et demonstrationssystem . I foerste omgang skal ekspertbistanden implementeres inden for to vigtige separate og veldefinerede aspekter ved EMG-problemet . I anden omgang skal der udvikles et mere ambitioest system for at yde laegen mere omfattende assistance .  Der indkaldes forslag til A-projekter under omraader 3.1.7 . Der indkaldes ligeledes forslag til stoettende B-projekter .  Egnede forskningsemner er :   - anvendelse paa videnbaserede systemer af teknikker , der allerede findes eller som er under udvikling inden for kognitiv psykoligi   - repraesentation og anvendelse af generel specifik viden om den faktiske verden   - kompleksitetsmetrik for videnbaserede systemer   - maal for fuldstaendighed og konsekvens   - den generelle maaleteoris anvendelighed   - videnbaserede systemers hele livscyklus ; aspekter vedroerende menneskelig accept og produktivitet for baade udviklere og kunder , samt teknisk udeevne .  Det bedes bemaerket , at forslag vedroerende dette omraade ogsaa indkaldes paa omraaderne 2.1.3.4 , 2.1.4.3 , 2.2.4 , 5.4.3 og 5.4.4 .  3.1.8 . KBS-applikationer ( senere generationer ) ( A )  Dette projekt omfatter udvikling af avancerede ekspertsystemer og videnbaserede systemer , der inkorporerer indlaering , approksimativ raesonnering og metaraesonnering med " sund fornuft " facilitet . KBS-applikationer skal udnyttes af ikke-specialister , der af disse systemer ikke blot forventer formelle og approksimative raesonneringsprocesser svarende til menneskets .  Mange applikationer , hvor der kraeves raesonnering , involverer en eller anden form for approksimativ raesonnement . Dette er f.eks . tilfaeldet i modelleringsapplikationer , hvor kvalitativ heuristik er karakteristisk for det meste af menneskers erhvervede erfaring .  Senere generationer af KBS-applikationer maa forventes at goere brug af erfaringerne fra foerstegenerationsforsoegene ( 3.1.1 ) , udbyttet af KRS - og inferensforskning ( 3.1.3 ) , de vaerktoejer , der anvendes ved erhvervelse og manipulation af viden ( 3.1.4.3 ) , de seneste sprog og maskiner ( 3.1.4.1/3.1.4.2 ) , udbyttet af forskningen i behandling baseret paa naturligt sprog ( 3.1.2 ) og programmet for ekstern graenseflade  ( 3.2 ) for behandling af lyd og billeder . Det er derfor ikke planen , at projekter skal igangsaettes paa dette omraade foer 1989 .  F og U-omraade 3.2 . : Eksterne graenseflader  Beskrivelse  Tidligere har oplysninger om den virkelige verden maatte indgives datamaten paa anden haand af mennesker . De indgivne data maatte besidde en formel struktur , der skulle specificeres ganske klart for systemet . Denne situation vil aendre sig .  Der bliver tale om to typer af eksterne graenseflader . Graenseflader , der uddrager deres information ved direkte kommunikation med mennesker , og graenseflader , der tilvejebringer viden ved hjaelp af foelere . I begge tilfaelde maa systemet behandle signalerne og fortolke dem . Andre vigtige aspekter vedroerer systemets praesentation af resultaterne for brugeren , dvs . systemets brugervenlighed er daekket i omraade 4 , Kontorsystemer .  F og U-emner  Arbejdet paa dette omraade falder under tre hovedoverskrifter :  3.2.1 . Billedbehandling   - Behandling af todimenstonelle billeder   - Analyse af dybde og bevaegelse   - Billedsyntese  3.2.2 . Talegenkendelse  3.2.3 . Andet   - Behandling af multifoelersignaler   - behandling af optiske signaler  3.2.1 . Billedhandling  3.2.1.1 . Behandling af todimensionelle billeder  ( type A )  Dette emne vedroerer behandlingen af todimensionale billeder medhovedvaegten specifikt paa den information , der ligger i billedet i form af fremtraedende traek saasom kanter , overfladestruktur , form osv . Teknikker , der blot behandler billedet som aftastede data , er ikke inkluderet . Dette omraade er en vaesentlig forudsaetning for al hoejniveaudatabehandling omfattende billeder og har mange direkte anvendelsesmuligheder .  Milepaele  Aar 1985/1986 :   - Demonstration af forbedrede teknikker for uddragelse af fremtraedende traek   - Bestemmelse af ydeevne Aar  1987/1988 :   - Implementering af effektive materielmoduler   - Konstruktion af systemer for udvalgte applikationer .  Se 3.2.1.2 for igangvaerende A-projekter . Der indkaldes stoettende B-forslag .  Forslag vedroerende dette omraade indkaldes ogsaa inden for 4.2.2.1 .  3.2.1.2 . " Avancerede algoritmer og arkitekturer for signalbehandling " ( Ref . 26 : A/83 )  Hovedmaalet med projektet er at udvikle et tidstro signalsbehandlingssystem , der er udformet saaledes , at det er kompatibelt mellem det foerste ( dvs . featureuddragelse ) og derpaa foelgende ( dvs . genkendelse og forstaaelse ) niveauer af datamatfunktioner . Det er derfor planlagt , at der skal gennemfoeres arbejde inden for tre parallelle omraader : taleanalyse , billedanalyse , signalgenkendelse og forstaaelse . For at faa en realistisk ramme for projektet skal der indkredses specifikke applikationer og et " systembreadboard " vil blive monteret og anvendt som demonstrationsenhed til afproevning . Ved indkredsning af forskellige behandlingsniveauer med definerede graenseflader laegges der vaegt paa mulige grader af faelleshed , og fremme af harmonisering og standardisering tilsigtes .  Dette projekt omfatter emnerne under 3.2.1.1 og 3.2.2 .  3.2.1.3 . Analyse af dybde og bevaegelse ( Type A )  Med dette arbejde skal der skabes bro mellem billedanalyse/feature-uddragelse og sceneforstaaelse . Teknikkerne for dybde - og bevaegelsesanalyse har i hoej grad faelles punkter , selv om applikationerne kan vaere saa forskellige som videokodning og robotteknik .  Milepaele  Aar 1985/1986 :   - Demonstration af analyseteknik , saasom binokular stereo og optisk stroemning .  Aar 1986/1987 :   - Konstruktion og implementering af effektive materielmoduler .  Aar 1988/1989 :   - Demonstration ved hjaelp af tidstro applikation .  Der indkaldes A-forslag og stoettende B-forslag , ud over det i 3.2.1.4 og 3.2.1.5 beskrevne .  Egnede forskningsemner er :   - geometrisk raesonnering   - generering af knappe paalidelige billedrepraesentationer , der egner sig til korrelation i stereopsis og optisk stroemning .  Forslag vedroerende dette omraade indkaldes ogsaa inden for 4.2.3.7 og 5.5.1 .  3.2.1.4 . " Billed - og bevaegelsesforstaaelse "  ( Ref . 419/420 : B/84 )  Projektet vedroerer bygning af et maskinsynssystem , der anvender en tredimensionel model af scener eller projekter i bevaegelse . Dette indbefatter integration af lavniveau-features med henblik paa tredemensionel form - og bevaegensesanalyse , billedlige repraesentationer og matchningsteknikker og undersoegelse af kognitive modellering . Projektet tilsigter ogsaa at opnaa forstaaelse af skriveprocessen gennem erhvervelse af viden om hvorledes det lingvistike materiale afbildes som fysiske kurver og streger . Signalbehandlingsfasen tilsigter opbygning af en passende symbolsk beskrivelse af kursivskrift udtrykt i grundelementer saasom op - og nedstreger .  3.2.1.5 . " Tidstro generering og afbildning af en 2,5 D-skitse for scener i bevaegelse " ( Ref . 532 : B/84 )  Projektet tilsigter udvikling og implementering af en fuldt udarbejdet demonstrationsprototype af et billedsystem , der er i stand til direkte at producere en form for 2,5 D-skitse . Denne skitse , hvori billedintensiteten skal afhaenge af afstanden , kommer til at bestaa i en en-til-en pixelkorrespondance med en lysintensitetsrepraesentation , der skal genereres samtidig . Det foreslaaede systems geometriske specifikationer tillader teoretisk en afstandspraecision paa ganske faa milimeter paa en afstand af 1 meter . Statistiske beregninger paa flere af hinanden foelgende afstandsoverslag skulle give mulighed for en stor forbedring i forhold til en oploesning opnaaet paa grundlag af en enkelt maaling .  3.2.1.6 . Billedsyntese ( A )  Billedsyntese er saerlig vigtig i et scenario , hvor datamater simulerer udsnit af den faktiske verden . Meget hurtige grafikbehandlingsteknikker er lige saa vigtige som fleksible billedlagringsteknikker .  Der indkaldes stoettende B-forslag .  3.2.1.7 . " En undersoegelse af tidstro perspektivsyntese " ( Ref . 411 : A/84 )  Formaalet med dette forsknings - og udviklingsarbejde er at undersoege billedsyntese ved hjaelp af et interkommunikerende menneske/maskinesystem . Ved hjaelp af tidligere forsknings - og udviklingsarbejde vil det vaere muligt at konstruere et meget kompakt 20 gigabits sekvensielt RAM-lager og hoejhastighedsprocessorer , der byder paa tidstro billedsynteseteknikker i slutningen af 80'erne . Det vigtigste arbejde bliver at etablere de teknikker for graenseflademateriel og -programmel , der kraeves til faerdiggoerelse af et eksperimentielt system . Billedsyntese i form af en repraesentativ model , der skal anvendes til at indkredse oenskede konstruktionstraek , vil blive anvendt i en tredimentionel blandet afbildning bestaaende af datamatgrafik og billeder .  3.2.2 . Talegenkendelse ( A )  Smidig dataindlaesning i form af tale er noedvendig , da dette er menneskets mest naturlige signalform . Eftersom tale normalt frembringes i sammenhaengende form , er det ikke tilstraekkeligt , at kun isolerede talte ordrer genkendes . Andre vigtige krav er taleuafhaengighed og ufoelsomhed over for stoej .  AIP-forskningen paa dette omraade forventes at daekke de mere fundamentale aspekter , mens sideloebende arbejde under kontorsystemprogrammet er en del af udviklingen af en integreret terminalarbejdsplads , herunder talesyntese paa grundlag af tekst .  Milepaele  Aar 1985/1986 :   - Demonstration af algoritmer for taler-afhaengig genkendelse af ca . 1 000 ord og taler-uafhaengig genkendelse af ca . 100 ord .   - Rapport om definitionen af arkitekturen .  Aar 1986/1987 :   - Implementering af specialiserede integrerede kredsloeb .  Aar 1987/1988 :   - Demonstration af brugen af specialiserede kredsloeb i tidstro genkendelsessystemer med ovenstaaende specifikationer .  Se 3.2.1.2 for igangvaerende A-projekter .  Der indkaldes stoettende B-forslag  Egnede forskningsemner er :   - fonetik   - syntaks , semantik og kontekst ( se 3.1.4 )   - psykoakustik .  Det bedes bemaerket , at forslag vedroerende beslaegtet arbejde indkaldes paa omraaderne 4.2.4.3 og 4.2.4.5 . Tekst-til-tale arbejde findes under 4.2.4.4 .  3.2.3.1 . Multisensor-signalbehandling ( A )  Dette emne vedroerer behandling og korrelation af flere stroemme af signalinformation , hvilket er et problem af voksende betydning paa mange omraader , hvor der anvendes flere sensorer til tilvejbringelse af information paa forskellige punkter eller vedroerende forskellige aspekter . Eksempler findes inden for processtyring , CIM , jordressourcer og biomedicinske signaler .  Milepaele  Aar 1985/1986 :   - Etablering af teknikker for korrelation mellem forskellige signalkilder   - systemkonstruktion til specifikke applikationer .  Aar 1986/1987 :   - Konstruktion af demonstrationsmodel .  Aar 1987/1988 :   - Faerdiggoerelse og vurdering af demonstrationsmodel .  Der indkaldes til A-forslag og stoettende B-forslag .  Det bedes bemaerket , at beslaegtet arbejde er beskrevet under punkt 5.5.1 .  3.2.3.2 . Behandling af optiske signaler ( A )  Optisk behandling rummer mulighed for en potentielt enorm baandbredde , idet databehandling kan ske med lystes hastighed . En saadan egner sig specielt til globale operationer i forbindelse med moenstergenkendelse , saasom filtring , korrelation og konvolution . Der maa udfoeres arbejde til udvikling af en hoejperformant elektrooptisk graenseflade og udvikling af tidstro 2D-behandlingsteknikker . En ikke-lineaer proces med betegnelsen " degenerate four wave mixing "  ( DFWM ) rummer ogsaa betydelige muligheder . Det er ligeledes paakraevet med forskning i arkitekturer og systemkonstruktion for optisk behandling .  Milepaele  Aar 1985/1986 :   - Specificering af ydeevnekrav til sandsynlige processer   - Vurdering og implementering i system  Aar 1986/1987 :   - Udvidelse af systemerne , f.eks . med Mellin-Fourier-udvikling . Implementering af forbedrede materialer/arkitekturer .  Aar 1987/1988 :   - Bygning af kompakte praktiske processorer til udpegede applikationer . Indkredsning af omraader for fremtidig forskning og udvikling .  Der indkaldes A-forslag og stoettende B-projekter .  Det bedes bemaerket , at beslaegtet arbejde er beskrevet under omraade 1.5 .  F og U-omraade 3.3 : Lagring af information og viden  Beskrivelse  Videnbaserede systemer skal kunne udlede information fra deres videnbase og kunne vise , hvilken tankegang de har fulgt for at naa frem til konklusion . Et videnbaseret systems effektivitet er afhaengig af dets videnbases kvalitet ( fuldstaendighed , gyldighed og tilgaengelighed ) , dets videnlagers arkitektur , virkemaade og kapacitet samt dets udledningsmekanisme . Disse begreber vil endvidere vaere til nytte til forbedring af menneskelige brugeres adgang til mere konventionelle databaser , saa der er behov for koordinering med de gradvise forbedringer i databasestyresystemer ( DBMS ) , der er foreslaaet i programmelteknologiprojekter .  Inden for dett F og U-omraade skal der forskes i nye organisationsformer med henblik paa opbevaring og behandling af repraesentation af data , viden og metaviden .  De vigtigste maal paa dette omraade er :   - definition af organisationsmaader for oplagring af information og viden , herunder maskinaspekter ;   - identificering af funktionelle skillelijner , strukturer og mekanismer , herunder distribuerede og meget store videnbaser ;   - udvikling af nye lagringsstrukturer ;   - indfoerelse af nye fysiske principper , som grundlag for nye lageranordninger ( f.eks . optiske og biologiske ) ;   - tilvejebringelse af tilstraekkelige dialogteknikker , specielt for brugere , som ikke er eksperter ;   - automatisk eller halvautomatisk fremstilling af meget store vidensystemer .  Arbejdet paa dette omraade kommer til at afhaenge meget staerkt af udviklingen inden for videnteknik og lagerteknologi .  F og U-emner  De emner , der skal daekkes inde for dette felt , er :  3.3.1 . Graenseflader mellem lagring og miljoe  3.3.2 . Data - og videnbaser   - videnbasestudier for AIP ;   - distribuerede databaser og videnbaser ;   - avancerede videnbasestyringssystemer til databaser og videnbaser ( DBMS og KBMS )  3.3.3 . Lagringsstrukturer og arkitekturer   - Database - og videnbaseorienterede arkitekturer   - Ydeevnemodeller for lagringsstrukturer   - Lagringsarkitektur  3.3.4 . Mellemfristet forskning inden for anvendelsesmuligheder for nye magnetiske lagringsmedier og halvlederlagermedier  3.3.5 . Langfristet forskning inden for optisk og biologisk lagring .  Arbejdet vil de foerste aar blive koncentreret om at vinde erfaring inden for videnlagring og dertil svarende tilgangs-/dialogteknikker .  3.3.1 . Graensefladen mellem lagring og miljoe ( A )  3.3.1.1 . " En logisk orienteret angrebsvinkel for viden - og databaser til stoette for en naturlig interaktiv kontakt med brugeren " ( Ref . 107 : A/83 )  Dette projekt omfatter :   - En bruger/maskinegraenseflade i naturligt sprog  ( tysk og engelsk ) udbygget med grafiske faciliteter ;   - En menneskeorienteret repraesentationsformalisme paa hoejt niveau baseret paa ( en udvidelse af ) foersteordenslogik ;   - En maskinorienteret repraesentationsformalisme , der ogsaa er baseret paa logik , men som er beregnet til effektiv raesonnering ;   - En maskine , der integrerer data og viden oplagret i maskineorienteret formalisme med viden og data oplagret i eksisterende vaerktoejer .  3.3.1.2 . " Intelligent hjaelp til brugere af informationssystemer " ( Ref . 280 : B/84 )  Det foreslaas med dette projekt at undersoege metoder til at hjaelpe brugere af informationssystemer til at laere den optimale udnyttelse af de paagaeldende informationssystemers funktioner . Disse metoder skal operationelt implementeres i form af en prototype af et HJAELPEsystem med henblik paa tilvejebringelse af retningslinjer , instruktioner og forklaringer i forbindelse med brugeres anmodninger om IES-faciliteter .  De vigtigste bestanddele af et HJAELPesystem er :   ( a ) et saet informationssystemparadigmer ( ISP ) , dvs . konceptuelle repraesentationer af systemet , der hjaelper burgeren til at forstaa dette ;   ( b ) et saet generiske brugermodeller i forbindelse med ISP'erne ;   ( c ) et bibliotek af eksplicitte og implicitte strategier for undervisning og indfoering ;   ( d ) et saet forklaringsfaciliteter , der skal give specifik information og forklaringer til heterogene brugertyper ;   ( e ) en styringsstruktur til organisering og styring af hjaelpeprocessen .  Udviklingen af et intelligent HJAELPEsystem kraever vidtgaaende empirisk forskning inden for de naive begrebsmaessige modeller af informationssystemer , som mange brugere har den potentielle vaerdi for , ISP-brugere tilegneligheden af saadanne nye paradigmer , og inden for de forskellige indfoeringsstrategier og forklaringsprocedurers effektivitet . Det er ogsaa paakraevet at tage passende underliggende videnrepraesentationsformalismer i betragtning .  Egnede forskningsemner for stoettende B-projekter paa omraade 3.3.1 er :   - sikkerhed og hertil knyttede problemer i forbindelse med gruppebrug af faelles videnbaser   - opfoerelsesmaessige og kognitive undersoegelser .  3.3.2 . Data - og videnbaser  Gradvis udvikling af konventionelle databaser er behandlet under programmelteknologi ( 2.1.2 ) ; arbejde under dette afsnit af AIP forventes at komme til at omfatte fremgangsmaader fremkommet fra anden side .  3.3.2.1 . Videnbaser for AIP ( type A )  Der foreslaas undersoegelser for at fastslaa , hvilke graenseflader , formalismer , sprog , materiel og programmelkomponenter der kraeves til bygning , distribution , funktionel adskillelse og hierarkisk strukturering af videnbaser , herunder formulering af inferens og dataforespoergeselsadgang paa niveauer , lige fra hvad der er synligt for mennesker til interne niveauer i den nye generation af systemer . Dette arbejde fokuserer paa undersoegelse af faellespunkter og specifikke punkter i modeller for arkitekturen af database - og videnstyringssystemer .  Milepaele  Aar 1986/1987 :   - Udvikling af videnbasespecifikationer og -model paa datamat   - Definition af systemstandarder og -struktur og hertil hoerende specialiseret materiel  Aar 1987/1988 :   - Implementering af prototype .  3.3.2.1.1 . " Avancerede data - og videnstyringssystemer "  ( Ref . 311 : A/83 )  Der skal med projektet etableres en forbindelse mellem de metodologier , der er udviklet for databasestyring og -organisation og de teknikker , der er udviklet inden for kunstig intelligens ( AI ) for repraesentation og anvendelse af videnbaser ( KBS ) . Projektet tilsigter definition af et avanceret system , der aabner mulighed for en intelligent og effektiv styring af store maengder information , der er lagret i det . Der behandles foelgende emner :  1 . Definition af organisationen af informations - og videnlagring med henblik paa effektiv uddragelse og genfinding af fakta fra et specifikt domaene , eventuelt under anvendelse af ufuldstaendig og ukorrekt viden om domaenet ( og tilknyttet metaviden ) .  2 . Definition af optimeringsteknikker saavel paa domaeneafhaengigt som domaeneuafhaengigt niveau med henblik paa effektiv tilgang .  3 . Kontrol af de foreslaaede loesningers fuldstaendighed , tilstraekkelighed og effektivitet ; bygning af en oversaetter for naturligt sprog .  Projektet omfatter ogsaa punkter i forbindelse med logisk programmering , med det formaal at sammenligne de to metoder og eventuelt finde frem til kriterier , der taler for , at den ene anvendes frem for den anden , saaledes at man kan paabegynde konstruktion af et system , der inkorporerer den udvalgte metode .  3.3.2.1.2 . " Avanceret videnbasestyringssystem "  ( Ref . 530 : A/84 )  Formaalet med projektet er at undersoege og udvikle en prototype for videnbasestyringssystemer ( VBSS ) ved at integrere databaseteknologi med en inferenskomponent baseret paa logisk programmeringsteknologi . Den foerste af tre parallelle opgaver skal fokusere paa databaseteknologiens relevans for videnbasestyringssystemers generelle praestation . Forskellige integrationsmekanismer og forskellige strategier for videnopdeling vil blive vurderet med hensyn til ydeevne og mulighed for genbrug af eksisterende databaser . Resultatet af dette forskningsarbejde skal vaere en definition af kravene til arkitekturmodeller for integration af inferens - og databasemaskiner og en programmelprototype for VBSS . Den anden opgave bliver at undersoege de grundlaeggende problemer i forbindelse med distribueret VBSS og meget store videnbaserede systemer . Loesninger , der anvender distribueret VBSS og/eller som definerer den distribuerede arkitektur paa inferens-komponent-niveau , vil blive taget i betragtning , og der vil blive valgt en struktur for bygning af en prototype . Muligheden for at anvende databaseteknologi til at oplagre deduktive viden vil ogsaa blive undersoegt som en mulig loesning for meget store videnbaserede systemer . Tredje opgave skal fokusere paa vaerktoejerne ( typisk i forbindelse med forskellige brugergraenseflader ) for bygning og anvendelse af videnbaserede syst mer og anvendelsen af metaviden .  3.3.2.1.3 . " Videnbaserede brugervenlige graenseflader for anvendelse af informationsbaser " ( Ref . 641 : B/84 )  Projektet er at definere og udvikle et videnbaseret system , som skal give brugervenlige graenseflader til bestaaende og nye databaser og videnbaser . Systemet skal :   - Referere til en semantisk rig hoejniveaurepraesentation , der baade beskriver videnbasens og databasernes begrebsmaessige indhold og menneske/maskinedialogen ;   - Byde paa en graenseflade til eksisterende databaser , der er oplagret i et netvaerk af heterogene knudepunkter . Uddragne data skal kunne organiseres i systemets lokale database . Eksisterende databasers skemaer skal beskrives ved hjaelp af semantiske datamodeller ;   - Give en brugervenlig interaktion med henblik paa at stoette brugeren paa dennes vej gennem den begrebsmaessige beskrivelse og forespoergslerne paa databaserne og med henblik paa at give slutbrugeren mulighed for at udvikle avancerede applikationer ved hjaelp af baade viden og data .  Arbejdet bestaar af :   - Udvaelgelse af en passende formalisme   - Udvikling af den standardgraenseflade over for heterogene distribuerede databaser , der er baseret paa en begrebsmaessig datamodel   - Udvikling af en metodologi for samspil mellem bruger og system baseret paa logisk uafhaengighed   - Udvikling af et avanceret applikationsmiljoe for slutbrugere , der oensker at modellere en vis virkelighed , at haandtere bestaaende data og viden og at loese standardproblemer eller uventede problemer   - Gennemfoerlighedsundersoegelse , logisk konstruktion og prototypeimplementering af et system baseret paa ovennaevnte principper med henblik paa en optimal udfoerelse   - Afproevning af systemets kvalitet ved hjaelp af realistiske applikationer .  3.2.2.2 . Distribuerede databaser og videnbaser ( A )  Der skal sideloebende med 3.3.2.1 gennemfoeres en undersoegelse med det formaal at finde frem til yderligere " adgangsformuleringssprog " , formalismer , graenseflader og teknologi , der kraeves i informationssystemer baseret paa distribueret viden . Undersoegelsen omfatter ogsaa meget store videnbaser og virkningen paa ( f.eks . parallelle ) lagringsarkitekturer . Der skal opstilles modeller for distribuerede strukturer , og der skal udvikles standarder . Det skal bemaerkes , at der skal opretholdes taet kontakt mellem arbejdet paa dette omraade og beslaegtet arbejde i programmelteknologien , ligesom der skal tages hensyn til kontorsystemernes og den datamatintegrerede fabrikations behov .  Milepaele  Aar 1986/1987 :   - Fastsaettelse af hierarkiske strukturer for distribuerede databaser og udvalgte inferensmekanismer .  Aar 1987/1988 :   - Implementering af model inden for en applikation af realistisk stoerrelse .  3.3.2.3 . Avancerede DBMS og KBMS ( B )  I den sidste del af projektet laegges der vaegt paa visse avancerede emner inden for videnbasestyringssystemer , der ikke er fuldt ud realiserede i det nuvaerende system , og som er nyttige i videnbaserede systemer og inden for AIP generelt . Disse omfatter repraesentation og manipulation af komplekse objekter , udnyttelse af inferensmekanismer , realisering af synsmekanismer semantisk kontrol og validering af forespoergsler . Der indkaldes , B-projekter , disse kan eventuelt senere blive til A-projekter .  3.3.2.4 . Andre B-forskningsemner  Egnede emner for ekstra B-projekter til stoette paa omraade 3.3.2 er :   - sammenlignende undersoegelser af videnrepraesentationer med hensyn til bygning og anvendelse af meget store og naesten permanente videnbaser   - undersoegelse af relevansen af de formalismer , der anvendes inden for videnrepraesentation , herunder problemer i forbindelse med forskellige repraesentationers sameksistens og konvertering   - undersoegelse af grundlaeggende problemer med hensyn til arkitektur , dvs . det logiske indbyrdes forhold mellem maskinkomponenter i et videnbaseret system saasom :   - videnbasestyringsmaskine   - avanceret graenseflademaskine   - inferensmaskine herunder ovenstaaende emners indvirkning paa systemarkitekturen :   - effektiv anvendelse af massedata gennem sammenknytning af databasesystemer og videnbasesystemer ved hjaelp af hybride graenseflader   - foreloebige undersoegelser inden for lagerstrukturer og - arkitekturer .  Det bedes bemaerkes , at beslaegtede forslag indkaldes under punkt 2.3.3.4 . og at beslaegtet arbejde er beskrevet under punkt 4.3.3.1 ; 4.4.2 . og 5.4.4 .  Avanceret lagerstruktur  I foelgende delomraader , 3.3.3 og 3.3.5 , beskrives forskningsemner , der paa nuvaerende tidspunkt er af type B , men som senere i loebet af ESPRIT-programmets forloeb kan blive type A . Der indkaldes B-forslag , som ogsaa gerne vil kunne blive A-type projekter .  3.3.3 . Lagerstrukturer og -arkitekturer  Gennem det seneste tiaar er der forsket i forskellige databaseorienterede arkitekturer ( intelligente styreenheder , software backends og databasemaskiner ) . Formaalet hermed er foerst og fremmest at fritage den slagkraftige og bekostelige hoveddatamat for opgaver , der bestaar i simple operationer paa store maengder data . Dette forskningsemne skal udvikle potentiellet for en integreret data - og videnbasearkitektur .  Ved hjaelp af ydeevnemodeller for lagerstrukturerne specificeres og tilsigtes et metrikatiionssystem for , samt en kvantificeringsmaaling af , lagersystemstrukturers effektivitet .  Det er ligeledes paakraevet med en definition af lagerarkitekturen for de under udvikling vaerende sematiske modeller for beregning , inferens , videnbase og operationelt miljoe i forbindelse med projektomraade 3.3.2 .  3.3.4 . Mellemsigtet forskning i applikationer for nye magnetiske og halvlederbaserede lagermedier  Denne liste er ikke udtoemmende , men opregner forroegsvis de oejeblikkelige kandidater paa grundlag af , hvilke systemer , der bedst opfylder de avancerede data - og videnbasestyresystemers behov .   - Plader med tyndsfilmshoyedteknologier . Der er behov for forskning med henblik paa lagring med meget hoej taethed paa saavel disketter som plader ; forskningen skal gaa paa baade nye lagringsformer  ( vertikal , transversal , isotrop ) og basiskomponentteknologi ( hoveder , medier , substrater ) . Emner saasom vertikalt anisotrope medier , tyndfilmhoveder med meget lille spaltebredde , sondehoved , Hall-effektfoelere og magneto-resistive foelere kan komme paa tale . Vaegten skal laegges paa teknikker for fysisk tilgang med henblik paa at opnaa en direkte tilgang , der inklusive latenstid ligger inden for 2-3 ms , og en latenstid paa omkring 1-2 ms . Kapaciteten skal vaere paa mellem 1 og 10 gigabits og lagringen skal vaere ikke-flygtig .   - Indlejret soegelogik i tyndfilmshoveder . For at fremstille kompakte hoejtydende pladesystemer maa der udvikles en indlejret parallel CMOS-soegelogik i multipletyndfilmshoveder , der kan foretage parallel " ulden " soegning i lagret paa grundlag af flere kriterier , og som kan anvendes til skriveoperationer i lagret .   - Ikke-absolut indholdsadresserbart lager . Udvikling af et indholdsadresserbart lager baseret paa ulden/ikke-deterministisk/probabilistisk soegning  ( matchning ) , med en kapacitet paa mindst 200 Mb .   - Hoej densitet RAM med blandet logik . Konstruktion af fysisk strukturer for " worldwide " lagre , blandet logik og hoejdensitets-RAM paa samme chip med henblik paa ultrahurtige lager-/behandlingsnet , der egner sig til reduktion paa datastroemsnet .  Det vigtigste her er at indkredse praktiske AIP-behov tilstraekkeligt tidligt til at faa indflydelse paa udviklingen af nye systemer i ESPRIT's senere faser .  Forslag til arbejde inden for nye oplaeringsteknologier indkaldes under punkt 1.8 .  3.3.5 . Langfristet forskning i optisk og biologisk lagring  Der er betydeligt potentiel i lagring ved hjaelp af optisk eller biologisk teknik . Optiske plader viser allerede potentiel som laeselagre ( ROM ) . Biologiske fabrikationsmetoder aabner mulighed for yderst tynde forbindelser og dermed en kompakt konstruktion . Nuvaerende forbindelser i RAM er paa omkring 10 000 AA , og kan kun anvendes i todimensionel opbygning . Det haevdes , at logik - og lagerelementer af organiske materialer kan laves med forbindelsesbredder paa 20 AA i tredimensionale strukturer ved hjaelp af en konstruktionsteknik , der bygger paa biologisk teknik og génteknik .  Det er noedvendigt med forskning inden for magneto-optik , termomagnatiske og amorphe krystaller med henblik paa at udvikle laese-skrive muligheder . Se yderligere kapitel 1.8 . Inden for AIP-omraadet oenskes forslag som f.eks . parallel gigabits hukommelse matrice laese-skrive og interne koder .  F og U-omraade 3.4 : Datamatarkitekturer  Beskrivelse  Paa dette F og U-omraade skal der forskes i potentiellet for nye former for datamatarkitekturer . Omend den traditionelle von Neumann-arkitektur har en raekke alvorlige ulemper , er der i programmet mulighed for en gradvis udvikling af denne veletablerede arkitektur for at udvide etablerede systemers praestation . Med VLSI-teknologi er der imidlertid mulighed for at skabe alternative arkitekturer ved hjaelp af et stort antal parallelle processorer , der koerer forskellige opgaver samtidig . Der findes en del saadanne arkitekturer og mange forskellige applikationstyper , der med fordel kunne udnytte en saadan flerprocessorteknik .  Disse alternativer boer ikke betragtes som hermetiske lukkede omraader , der aldrig faar indflydelse paa hinanden . For at vurdere disse alternative metoder samt fordele , nytte og praestation af de demonstrationsmodeller , der skal bygges , maa der forskes i metrik for datamatarkitekturer .  Resultatet af dette program kommer til at danne grundlag for indfoerelse af nye datamatarkitekturer paa forskellige applikationsomraader . I disse undersoegelser kommer programmelaspekter til at spille en central rolle . Der skal foretages noeje undersoegelser af , hvilke virkninger disse nye arkitekturer vil faa paa programmeringsmiljoeerne . Derefter skal der udvikles et faktisk miljoe .  F og U-emner  De omraader , paa hvilke der skal forskes , er :  3.4.1 . Ultradatamat , flerprocessormaskiner  3.4.2 . Ikke-von Neumann arkitekturer   - hoejparallel datamatarkitektur ,   - datastroemsmaskiner ,   - reduktionsmaskiner ,   - inferensmaskiner  3.4.3 . Programmeringsmiljoer for ikke-von Neumann-arkitekturer  3.4.4 . Maskinsammenkoblingsarkitekturer  3.4.1 . Ultradatamater , flerprocessormaskiner ( A )  Beskrivelse  Disponibiliteten af VLSI hat tilvejebragt et middel til bygning af maskiner med et stort antal indbyrdes forbundne beregningselementer , der kan arbejde sideloebende . Hvert element er lige saa effektivt som de maskiner , der anvendes paa nuvaerende tidspunkt . Det er nodvendigt at forske i arkitekturer for saadanne arrangementer og identificere deres fordele , nytte og praestation i forskellige applikationer med henblik paa numerisk databehandling . Der skal bygges en demonstrationsmodel til koersel af en eller flere applikationer . Virkningen paa programmelmiljoeet er et fundamentalt problem , der maa loeses . Anvendelsesomraadet omfatter modellering og simulering i stor skala ( vejrudsigter , hydrodynamik og oekonomisk modellering ) , saavel som nye algoritmer til loesning af vektor kalkulationer m.m .  Milepaele Aar 1985/1986 :   - Gennemfoerlighedsundersoegelse af konstruktionsstrategier .  Aar 1986/1987 :   - Undersoegelse og valg af arkitekturstrategier .  Aar 1987/1988 :   - Konstruktion og implementering af prototype .  3.4.1.1 . " Meddelelsesoverdragelsesarkitekturer og beskrivelsessystemer " ( Ref . 440 : B/84 )  Det forudsaettes , at en meddelelsesoverdragende message passing beregningsmodel er det bedste middel til at skabe de egenskaber , naeste generations datamater maa besidde , og der skal med projektet udvikles teknikker for implementering af meddelelsesoverdragelse , der afhjaelper de nuvaerende implementeringers svagheder . Disse svagheder omfatter ikke blot ydeevne og utilstraekkelig behandling af samtidighed . Et problem , der vil blive genstand for stor opmaerksomhed er persistens : Hvorledes der kan skabes aktor-systemer , der fortsaetter med at eksistere i stedet for at skulle slukkes og genindlaeses ? Projektet tilsigter konstruktion af et saet grundelementer for videnrepraesentation omfattende formalismer , avancerede styringsstrukturer , fleksible grundelementer for arv og moduler for implementering af brugerinteraktion . Disse grundelementer skal give en fuld udnyttelse af de muligheder , der ligger i en opbygning baseret paa meddelelsesoverdragelse . Paa hoejere niveau skal der konstrueres et beskrivelsessystem , som skal implementeres paa grundlag af grundelementerne for videnrepraesentation . Et beskrivelsessystem ligger taettere paa naturlig kommunikation og derfor taettere paa avanceret brugerinteraktion . Der vil blive demonstreret nye programmeringsmaader , saasom programmering ved hjaelp af eksempler . Ved projektets afslutning skal der foreligge :  1 ) en solid implementering af meddelelsesoverdragelse  2 ) teknikker for udnyttelse af specialiseret samtidigheds baseret materiel med henblik paa effektiv implementering af aktorer ( handlere )  3 ) et saet grundelementer for videnrepraesentation og  4 ) et beskrivelsessystem og dertil knyttede interaktionsvaerktoejer .  Der indkaldes forslag til A-projekter paa omraade 3.4.1 . og stoettende B-projekter . Egnede forskningsemner for B-forslag er :   - udvikling af maskiner for symbolsk databehandling   - optiske datamater   - maskinarkitekturer til koersel af aktor-baserede sprog .  3.4.2 . Ikke-von-Neumann arkitekturer ( A )  Beskrivelse  Ved hjaelp af VLSI-teknologien kan der nu konstrueres maskiner med et meget stort antal ( f.eks . 1 000 PE ) indbyrdes forbundne beregningselementer , der kan fungere sideloebende . Det er noedvendigt at forske i forbindelsesarkitekturer og saerlige komponenter for realistiske og billige loesninger . Applikationsmaalene er signalgenkendelses og -forstaaelse samt logisk programmering . Med denne undersoegelse skal der forskes i udnyttelsen af forbindelsesstrategier , der definerer en arkitektur og saerlige tilknyttede komponenter . Der skal bygges en demonstrationsmodel ; inkl . programmel , til koersel af de valgte sprog .  Datastroemmaskiner anvender et princip med enkelt tilforordning ( single assignment ) , dvs . at de begraenser hvert manipuleret objekts antal vaerdier til en . Arkitekturen er karakteristisk ved en parallel datadrevet kontrolstruktur og en " by value " datamekanisme . Datastroem giver mulighed for en hoejere ydeevne i AIP . Denne del af projektet vedroerer fordele inden for en raekke anvendelsesomraader og giver et grundlag for valg af konstruktion inden for datastromsmaskiners anvendelsesomraade . Der skal bygges en demonstrationsmodel . Indvirkningen paa programmellet skal undersoeges .  Reduktionsmaskiner ( der egner sig til koersel af applikative sprog , som f.eks . ren LISP , Backus FP og KRC ) kan vaere " behov-drevet " , dvs . at en funktionsapplikation " udloeses " , naar dens resultat kraeves af en omgivende funktionsapplikation . Datamekanismen kan fungere " by value " ( strengreduktion ) eller  " by reference " ( grafreduktion ) .  Inferensmaskiner er maskiner til saerlige formaal , der anvendes til deduktive operationer . De er vigtige , fordi logisk programmmering er en af grundpillerne i videnteknik , og paa grund af effektiviteten af inferens - og moenstersammenligningsteknikker i deduktive systemer , der anvendes i ekspertsystemer . Paa nuvaerende tidspunkt realiseres inferensmekanismer i sprog som Prolog ved hjaelp at programmellet paa konventionelle datamater . Det er noedvendigt med parallel koersel af disse sprog . Efter undersoegelse af algoritmer paa dette omraade vil der blive foreslaaet passende materielmekanismer .  Milepaele  a ) Hoejparallel arkitektur :  Aar 1985/1986 :   - gennemfoerlighedsundersoegelser og valg af sammenkoeringsstrategier .  Aar 1986/1987 :   - simulering og definition af grundlaeggende VLSI-komponenter .  Aar 1987/1988 :   - udvikling og simulering af VLSI-komponenter .   - produktion af operationelle attrapper .  b ) Datastroemmaskiner :  Aar 1985/1986 :   - Udvikling og simulering af alternative arkitekturer   - Valg af applikationer og egnede arkitekturer for demonstrationsmodel .  Aar 1985/1986 :   - Specificering og konstruktion af demonstrationsmodel for datastroemsdatamat .  Aar 1986/1988 :   - Fuldstaendig implementering af demonstrationsmodel .  Aar 1988/1989 :   - Foreloebig vurdering af attributter , nytte og ydeevne . Tilbagemelding om disse resultater til applikationsundersoegelser .  c ) Reduktionsmaskiner :  Aar 1985/1986 :   - Valg af applikation(er ) og egnede arkitektur(er ) .  Aar 1986/1987 :   - Konstruktion af reduktionsmekanisme .  Aar 1987/1989 :   - Implementering inden for applikationsomraade ; vurdering .  d ) Inferensmaskiner :  Aar 1985/1986 :   - Specificering af parallelle inferensmaskiner som forskningsvaerktoej .  Aar 1986/1987 :   - Implementering af parallelle forskningsvaerktoejer . Valg af appllikationer med henblik paa detaljeret undersoegelse . Valg af fremgangsmaade ved konstruktion af eksperimentel parallel inferensmaskine .  Aar 1987/1988 :   - Specificering og konstruktion af eksperimentel parallel inferensmaskine paa grundlag af resultaterne fra 3.4.1 . og 3.4.2 . Implementering og fortsatte undersoegelser af mekanismer ved hjaelp af forskningsvaerktoej .  3.4.2.1 . " Parallelle arkitekturer og sprog for AIP - en VLSI-orienteret fremgangsmaade " ( Ref . 415 + 313 : A/84 )  Det vigtigste formaal med dette projekt er at tilvejebringe en betydelig reduktion af AI-applikationers koerselstider . Det tilsigtes med projektet at goere brug af en hoejere grad af samtidighed ved hjaelp af et stort antal identiske databehandlingselementer implementeret i VLSI . Et vigtigt kriterium ved konstruktionen af en saadan arkitektur maa vaere , at omkostningerne ved parallellisme skal vaere mindre end fordelene , undtagen muligvis i de allervaerste tilfaelde . Der foreslaas derfor et integreret system af materiel og programmel . Programmeringen af systemet er det altafgoerende problem . Det burde vaere muligt at anvende materielparallellisme effektivt og samtidig raesonnere om programmet . En samtidigheds-baseret maskine skulle ideelt kunne koere alle tre programmeringsstilarter  ( objektsorienteret , funktionel og logisk ) saaledes at samtidigheds-begrebet kan udnyttes fuldt ud , med de principper , der skal ligge til grund for en saadanne maskine , kendes endnu ikke fuldt ud . Alle tre programmeringsstilarter vil blive udforsket ved hjaelp af undersoegelser af maskiner , der er i stand til at koere de enkelte programmeringsstilarter separat og ved hjaelp af faelles arbejdsgrupper , der skal udforske forskellige omraader af generel relevans . Der skal oprettes arbejdsgrupper vedroerende semantik , bevisfoerelsesteknik , specifikation og konstruktion osv . og der skal gennemfoeres fem delprojekter med undersoegelse af konstruktion af objektorienterede , funktionelle ( baade datadrevne og behovsdrevne ) og logiske maskiner separat samt en maskine , der kombinerer logisk og funktionel programmering .  Disse delprojekter har mange punkter til faelles : de er alle baseret paa meddelelsesoverdragelse mellem identiske enheder ( PCM ) , der bestaar af kommunikationsmateriel , databehandlingsmateriel og lokallager . Ud over delprojekterne og arbejdsgrupperne skal der nedsaettes en applikations-undersoegelsesgruppe , der skal udvaelge applikationer , hvormed de forskellige programmeringsstilarter kan vurderes , og deres egnethed inden for forskellige applikationsfelter fastslaas . Endelig vil der blive ofret speciel opmaerksomhed paa videreformidlingen af de resultater , der naas frem til i arbejdsgrupperne . Dette skal tage form af seminarer og workshops hvori en raekke personer uden for projektet vil blive indbudt til at deltage baade som praesentatorer og tilhoerere .  Bemaerk : dette store projekt omfatter alle de emner fra a ) til d ) , der er opregnet under omraade 3.4.2 .  For at sikre tilstraekkelig daekning af denne yderst vigtige raekke emner indkaldes der ekstra A-forslag , ligesom der indkaldes B-forslag inden for de relevante forskningsomraader , herunder signalbehandlingsarkitekturer , fleksibel topologi og paalidelighed .  3.4.3 . Programmeringsmiljoeer for ikke von-Neumann arkitekturer ( A )  Miljoeerne for disse nye arkitekturer faar en struktur , der er helt forskellig fra konventionelle miljoeer , og skal byde paa faciliteter , der hjaelper programmoeren i haandteringen af implicitte og eksplicitte parallellismer i programmet . Det er naturligvis af betydning , at der skabes et taet samarbejde med arkitekturundersoegelserne under punkt 3.4.2 , og forenelighed med PCTE ( 2.3.1.1 ) er i hoejeste grad oenskelig .  Milepaele  Aar 1986/1987 :   - Identificering af fornoedne faciliteter .  Aar 1987/1988 :   - Gennemfoerlighedsundersoegelse ; identificering af konstruk-tionsstrategi . Undersoegelse af , i hvor hoj grad faciliteter kan vaere faelles for miljoeerne for de forskellige parallelmaskiner fra a ) til d ) .  Aar 1988/1989 :   - Konstruktion og implementering af prototypemiljoe .  Der indkaldes A-forslag og stoettende B-projekter , herunder undersoegelse af kompileringsteknikker til vektoralgoritmer og andre nye algoritmer .  Det bedes bemaerket , at forslaget til beslaegtet arbejde indkaldes under punkt 2.3.3.3 .  3.4.4 . Arkitekturer for maskinsammenkobling ( A )  Mens aendringerne i processorarkitekturen maaske bliver ganske dramatiske , kommer aendringerne af datamatsystemerne til at forloebe langsommere , delvis fordi det er noedvendigt at anvende bestaaende maskinel og programmel , og delvis fordi principperne bag et ikke-von-Neumann system endnu ikke er fuldt ud formuleret . Denne gradvise udvikling skal ske ved hjaelp af loebende udarbejdelse af prototyper paa taet samarbejdende datamatsystemer , saaledes at applikationsomraaderne drager fordel heraf paa felter saasom forbedret ydeeven , omkostningseffektivitet , ultrahoej paalidelighed og " graceful degradation " .  Kravene gaar ud paa at fastslaa folgerne for systemarkitekturen af kontorsystemer og datamatintegrerede fabrikationsprogrammer og at drage fordel af de muligheder , udviklingen inden mikroelektronik byder paa , og samtidig forsoege paa at imkorporere den flydende graense mellem materiel og programmel for at sikre effektive implementeringer paa hoejt niveau .  For at holde trit med fremskridtet boer projekter inden for dette omraade udformes saaledes , at der produceres prototyper i loebet af et meget kort tidsrum . Eftersom det forsoeges med dette projekt at slaa bro over kloeften mellem komponentudvikling og systemapplikationer , er det af vaesentlig betydning , at der er taet samordning med de oevrige delprogrammer under ESPRIT .  Program  Loebende produktion af prototyper paa forskellige omraader , saaledes at de individuelle systemer sjaeldent vil tage mere end et aar fra den oprindelige specifikation til implementering af prototypen .  Der indkaldes forslag til A-projekter og til stoettende B-projekter paa dette omraade . Egnede forskningsemner er :   - nye muligheder og problemer inden for systemarkitektur i forbindelse med fremskridtene inden for mikroelektronik , AIP og andre emner under ESPRIT .   - udvikling af hoejhastighedsbus   - sammenkobling af heterogene systemer i net .  Det bedes bemaerket , at beslaegtede arbejder beskrives under omraade 4.3.1.1 og at der indkaldes beslaegtede forslag under 4.2.1.1 og 5.4.4 .  F og U-omraade 3.5 : Konstruktions - og systemaspekter  Beskrivelse  Dette F og U-omraade omfatter de mest hastende standarder , specielle specifikations - og verifikationsteknikker , konstruktionsmetoder , generelle systemmetoder og kataloger over information og teknisk overvaagning , der er relevante for andre aktiviteter inden for AIP-delprogrammet .  Der er to hovedmaalsaetninger :   - tilvejebringe orden i de mange forskelligartede nuvaerende metoder , der finder anvendelse med henblik paa AIP ;   - udvikle teknikker til bygning af paalidelige AIP-systemer og til vedligehold heraf , efterhaanden som de tilpasses aendrede forhold .  En tilsvarende motivering goer sig gaeldende paa omraadet programmelteknologi , og denne aktivitet vil blive koordineret med 2.1 . Visse traek ved AIP boer imidlertid understreges her . Der er tale om foelgende :   - manglen paa arbejde med relation til AIP ;   - saadant arbejde er paakraevet paa grund af AIP-systemernes kompleksitet , indeterminans , adaptabilitet - og selvovervaagningspotentiel .  3.5.1 . En livscyklusmodel for AIP-systemer ( A )  Beskrivelse  Denne opgave omfatter aspekter i forbindelse med :   - Definering og validering af krav   - Konstruktion   - Implementering   - Afproevning   - Vedligeholdelse   - Konfiguration og projektstyring og beslaegtet teknik .  Et vigtigt aspekt i den metode der anvendes her , er indfoerelsen af et systemspecificeringsniveau mellem de eksterne krav og de interne programmel - og materielspecifikationer . Dette mellemniveau skal afspejle AIP-systemernes art , og anvende passende basale begreber og forhold for specificering af inferensteknikker , videnrepraesentation og andre aspekter , saaledes at relevante AIP-begreber kan beskrives klart og fungere som vejledning for konstruktion af programmel og materiel . Det boer imidlertid bemaerkes , at materiel/programmelniveauet og AIP-konceptniveauet ofte er saa taet sammenkyttede , at formalismerne ikke for nogen af dem kan beskrives uden konstant henvisning til de begraensninger , det andet niveau medfoerer .  Formaalet er :   - at identificere en passende raekke metoder og teknikker til produktion og vedligeholdelse af AIP-systemer med henblik paa paalidelige , sikre og tolerante systemer   - at give vaerktoejsstoette til disse metoder og teknikker , idet der gaas ud fra flere repraesentationslag med trinvis verifikation og validering .  Milepaele  Aar 1985/1986 :   - Referencemodel af systemets udvikling og evolution .  Aar 1986/1987 :   - Identificering af kohaesive teknikker og generiske vaerktoejer   - Implementering af specifikke vaerktoejer i projektmiljoe .  Aar 1987/1988 :   - Afproevning af en hel livcyklusmodel paa et repraesentativt projekt ( eventuelt et fokuseringsprojekt ) .  Aar 1988/1989 :   - Ajourfoering af metoder , teknikker og vaerktoejer efter praktisk evaluering , og publicering af den endelige model .  3.5.1.1 . " Udformning af teknikker og vaerktoej til hjaelp ved analyse og konstruktion af videnbaserede systemer " ( Ref . 12 : A/83 )  Det vigtigste formaal med dette projekt er at udvikle en standardmetode til analyse og konstruktion af videnbaserede systemer . Dette skal foere til definering af en viden-repraesentationsformalisme , der kan haandtere begreber med et hoejt abstraktionsniveau og med stor effektivitet . Paa omraader saasom sygdomsdiagnosticering , strukturanalyse og opskriftsgenerering bliver der tale om vaesentlige applikationer , hvilket goer det muligt at vurdere teknikker og konstruktion af en funktionel klassificering af de forskellige omraader inden for menneskelig ekspertise .  Der indkaldes forslag til yderligere A-projekter omfattende hele omraade 3.5.1 ; det vil blive noedvendigt med en taet tilknytning til omraade 2.4.4 . Der indkaldes ligeledes projekter , der vedroerer individuelle dele af den paagaeldende livscyklus , og som skal fungere i forening med andre projekter for at daekke hele omraadet .  Foelgende forsknings - og udviklingsemner paa dette omraade skal daekkes :   - Konventioner for AIP-projekter   - Sikkerhed/fortrolighed af viden og data i AIP-systemer   - Sofistikeret intelligensenhed i kritiske basisomraader .  Disse emner fungerer som stoette for andre emner og kan karakteriseres som type B . For visses vedkommende er det oenskeligt at indfoere en eksplicit sammenknytning med et eller flere af de bedst egnede A-projekter ( f.eks . andre AIP-projekter , programmelteknologi ) for dermed at optimere den generelle synergisme inden for ESPRIT .  Beslaegtede omraade er 2.1.4.3 , 2.3.3.4 , 4.5 og 5.1 .  3.5.2 . Avanceret interaktiv miljoe for AIP ( A )  Denne opgave bestaar i udvikling af avancerede miljoeer for den formelle interaktive stil i programudvikling , som udforsket i opgaverne under 2.1.3.6 . Arbejdet forventes ikke paabegyndt foer 1987 .  Det skal bemaerkes , at arbejdet inden for programmelteknologiomraadet vedroerende AIP-miljoeer er af vaesentlig betydning for at kunne goere fremskridt paa begge omraader , hvorfor en taet sammenknytning af disse er noedvendig .  F og U-omraade 3.6 : Fokuseringsprojekter  Begreber  De fem oevrige F og U-omraader daekker individuelle aspekter ved avanceret informationsbehandling . Ud over detaljerede arbejdsprogrammer for den basale teknik menes det paakraevet at inkludere en raekke integrerede tvaerfaglige projekter , der ikke blot omfatter de fem allerede identificerede aspekter af AIP , men ogsaa andre omraader under ESPRIT-programmet . Hvor det er paa sin plads , skal disse altsaa sammenknyttes med andre delprogrammer med henblik paa at opnaa den stoerrelse , der er paakraevet for fokuseringsprojektets tvaerfaglige art . Dette afsnit vedroerer disse " fokuseringsprojekter " , men som ESPRIT staar i dag , kan der ikke udpeges projekter paa tvaers af omraaderne , saa fokuseringen er begraenset til AIP-omraadet .  Hensigten er , at disse projekter skal opstille en raekke maal , der kan fungere som fokus for arbejdets tvaerfaglige aspekter . Selv om maalene til enhver tid skal holdes for oeje , maa projektet ikke betragtes som fejlslagent , hvis ikke de opfyldes , eftersom meget af udbyttet vil komme i form af et stort antal mindre udviklinger paa forskellige felter . Dette koncept har vundet tilslutning inden for alle dele af ESPRIT-faellesskabet .  Eksempler paa fokuseringsprojekter kan ses i nedenstaaende resumé . Det boer understreges , at disse kun er eksempler , der er valgt for at illustrere ideen bag fokuseringsprojekter . Det vigtige i denne sammenhaeng er , at ESPRIT-programmet skal inkludere ressourcer og forskning til daekning af saadanne projekter . Det menes , at de foerste fokuseringsprojekter kan koncentreres om indledende undersoegelser med henblik paa stoerre , strategiske demonstrationsprojekter senere i programmet .  Kriterier  Ved opstilling af kriterier for valg af fokuseringsprojekter kan der inkluderes videre aspekter end de ovennaevnte . Nogle af de vaesentlige kriterier for dette arbejde er beskrevet nedenfor . Det overordnede hensyn til fleksibilitet boer imidlertid tillade dette program at loebe videre med henblik paa den bedst mulige virkning .  a ) Det er virkeligt meningen at projektet skal  " fokusere " . Herved kan forstaas enhver kombination af foelgende aspekter :   - det anvender og forener resultater og udfald fra mange andre omraader under ESPRIT , baade inden for og uden for AIP ( f.eks . programmel - teknologi , kontorautomation osv . ) ;   - det kombinerer og integrerer resultater og udfald fra andre ESPRIT-omraader ;   - det understreger indbyrdes afhaengighed og foregriber og loeser potentielle konflikter mellem ESPRIT-omraadet ;   - det skaber en tovejskommunikation mellem eget omraade og andre ESPRIT-omraader ;  b ) projektet skal i det vaesentlige vaere realiserbart , gennemfoerligt , realistisk , opnaaeligt ) inden for den fastsatte tidsramme samt have et klart identificerbart slutpunkt inden for denne tidsramme ;  c ) projektet boer mindst basere sig paa det mest avancerede udviklingsstade eller ligefrem vaere paa forkant af udviklingen , og skal i vaerste fald give loefte om betydelig fremme af teknikkens stade inden for ESPRIT ;  d ) projektet skal vaere relevant for en stoerre offentlighed f.eks . ved at vaere gavnligt eller attraktivt set ud fra et samfundssynspunkt ;  e ) projektet skal paa utvetydig maade tilvejebringe tilbagemeldings-information til andre ESPRIT-omraader , dvs . , baade   - teknologisk/videnskabelig information og   - " realismeinformation " ;  f ) projektet skal vaere af anvendt art , snarere end ren videnskab ;  g ) projektet skal mindst resultere i en demonstrerbar prototype .  Eksempel paa et stor demonstrationsmodel ( inden for AIP )  Et projekt med stor gennemslagskraft hos offentligheden kan eventuelt findes inden for sundhedsvaesenet , hvor der er mulighed for at sammenstille videnteknikresultater fra delomraade 3.1 , resultater af multisensorsignalbehandling og talegenkendelse fra omraade 3.2 , videnlagring fra 3.3 , arkitektur fra 3.4 og projekters livscyklus fra 3.5 .  Program for omraade 3.6  I 1985/1986 indkaldes B-projekter med henblik paa gennemfoerelse af undersoegelser , der skal kaste lys over de forventede virkninger af en vellykket implementering af informationsteknologier paa omraader med klar gennemslagskraft hos offentligheden eller med vaesentlige implikationer for arbejdslivets kvalitet . Hensigten med disse undersoegelser er at fastslaa , hvilke krav der skal opfyldes af store demonstrationsmodelprojekter i anden fase af ESPRIT-projektet , samt hvilke styringsteknikker , der kraeves for at bringe saadanne projekter til vellykket afslutning i et flernationalt miljoe .  I 1986/1987 vil der eventuelt blive indkaldt A-forslag med henblik paa kombinering af arbejdsresultaterne inden for omraaderne mikroelektroni , programmelteknologi og AIP-delprogrammer , og eventuelt inden for kontorsystemer og datamatintegreret fabrikation . Det haabes , at store demonstrationsprojekter kan startes med tilstraekkelig bred stoette fra alle lag af ESPRIT-samfundet og med tilstraekkelig grundig forberedelse i de ovenstaaende foreloebige fokuseringsprojekter , saaledes at man med fuld tillid kan gennemfoere en offentlig demonstration af de resultater , der er opnaaet inden for ESPRIT-projektet .  DELPROGRAM 4  KONTORSYSTEMER  Indledning til arbejdsprogrammet for kontorsystemer  KONTOROMRAADET  Information er et vigtigt middel i konkurrencen . Det er nu almindeligt anerkendt . Kontorsystemer udgoer et vaesentligt redskab til at anvende information som stoette til at finde vej gennem de aktuelle omvaeltninger i forretningsdrift , teknologi , handel og offentlig administration .  Det er let at se , at informationsteknologien kan bidrage til foroeget effektivitet , men det er en ganske anden sag at levere loesninger til de omraader , hvor informationsproblemerne opstaar . Problemerne er taagede , og loesningsprocesserne synes ofte at foregaa intuitivt snarere end videnskabeligt . Informationsbrugerne ved ofte kun lidt eller slet ingen ting om det teknologiske indhold og de noedvendige tekniske processer i informationsbehandlingen .  De fleste brugere har behov for loesninger , ikke produkter . Disse loesninger skal vaere rimeligt komplette , og det betyder , at der maa leveres systemer , ikke kun forstaaet som de indbyrdes forbindelser mellem de tekniske komponenter ( baade materiel og programmel ) , men ogsaa forstaaet som en anvendelse af disse komponenters funktioner paa en maade , der tilvejebringer en loesning .  Udviklingen af kontrosystemer staar bl.a . over for foelgende udfordringer :   - At opnaa forstaaelse af og give stoette til de ikke-deterministiske opgaver , som varetages af et bredt spektrum af kontormedarbejdere , i stedet for blot at levere en teknologisk ajourfoering af traditionelle , begraensede kontorfunktioner .   - At opnaa vaesentlige forbedringer af graensefladerne mellem menneske og system , saa der bliver realistisk mulighed for , at kontorsystemerne kan udnyttes produktivt af et bredt spektrum af kontormedarbejdere .   - At udvikle losnings-/systemorienterede angrebsvinkler paa kontorproblemer . Man kan ikke blive ved med blot at levere produktelementer og visse tjenesteydelser og saa forvente , at brugeren skaber sin egen helhedsloesning .  Der er store muligheder paa markedet , isaer hvis ovennaevnte problemer kan loeses . De amerikanske og japanske IT-industrier ser med stor interesse paa det europaeiske marked . Paa grund af markedernes storrelse og homogenitet i USA og Japan kan indenlandske levenrandoerer udvikle praecist maalrettede produkter , opnaa stordriftsfordele paa deres hjemmemarkeder og derefter oversvoemme udenlandske markeder - som f.eks . Europa . Paa den maade kan produkter og loesninger fra USA og Japan , fordi de opnaar bred accept , opstille de facto " standarder " , som tvinger europaeiske levenandoerer til defensivt at abe efter .  Den afgoerende chance for Europa ligger i at udvikle systemloesninger . Karakteren af de behov , der findes , i Europa maa betyde , at disse loesninger opnaar en tilpasningsevne , smidighed og indbygget mulighed for at fungere i faellesskab , som vil goere dem staerke uden for Europa . Dette vil kun kunne opnaas , hvis teknologien anvendes paa en maade , som afspejler en grad af opmaerksomhed over for brugernes behov , som er forud for vore vigtigste konkurrenters .  Forskningsmaal for delprogrammet kontrosystemer  Forskning paa omraadet kontorsystemer kan karaktiseres som foelger : paa grundlag af fundamentale og metodologiske udviklinger inden for VLSI , programmelteknologi og avanceret informationsbehandling samt visse andre felter kan der udvikles integrerede og anvendte systemloesninger , som tager hensyn til brugernes behov og forventede aendringer paa det tekniske , sociale og oekonomiske omraade .  Kontorsystemer er noegleelementet i den udvikling fra klassisk databehandling til integreret informationsbehandling i administrationer og industrielle og tjenesteydende virksomheder , som vil kendetegne det fremtidige arbejdsmiljoe . Til dette formaal er systemer og kommunikationsnet med standardiserede graenseflader noedvendige .  Ved udviklingen af disse systemer , som er meget vigtige for vore industrivirksomheder , maa ergonomiske aspekter tages i betragtning paa de tidligste planlaegningsstadier . Kun paa denne maade kan vi sikre , at systemerne vil blive accepteret senere af brugerne , og at den oekonomiske forventning ogsaa vil blive opfyldt . Den europaeiske industri er saerlig velegnet til denne udvikling paa grund af dens historiske og kulturelle tradition .  Under hensyntagen til ovennaevnte integrerede fremgangsmaade , er delprogrammet blevet opsplittet i fem forskningsomraader . Maalene er :  1 . Laeren om kontorsystemer og ergonomi  a ) At analysere nuvaerende og forventede kontoraktiviteter for at afgoere , hvordan informationsteknologi kan anvendes med henblik paa at forbedre effektiviteten af kontorarbejde og -organisation samt af virksomheden som helhed . Ud over automation af forskellige funktioner og anvendelse af videnbaserede metoder betyder dette bedre stoette , isaer til kontorfunktionaerer samt fagligt og ledende personale ved udfoerelsen af deres vurderingsopgaver .  b ) At forbedre forstaaelsen af ergonomi i kontoret og sikre hoej praestation af brugerne i deres samspil med systemerne , samtidig med at der bydes paa optimale arbejdsvilkaar og sikres passende organisatorisk og individuel accept .  2 . Avancerede terminalarbejdspladser og menneske/maskinegraenseflader .  At finde frem til stoerre menneske-maskinegraensefladeteknologier , teknologier for ydre enheder , dokumentrepraesentationsteknologier og informationshaandtering af betydning for udvikling af avancerede kontorarbejdspladser til brug i avancerede kontorsystemer .  3 . Kommunikationssystemer  At skabe de grundlaeggende teknologier , som er noedvendige for avancerede kontorkommunikationssystemer , herunder de grundlaeggende tekniske traek i kommunikationssystemarkitekturen , optiske teknologier , som er saerlig betydningsfulde , styring af netforbundne ressourcer og systemaspekter af tjenesteydelser med vaerditilvaekst .  4 . Avancerede multi-medie-systemer til lagring og genfinding  At opnaa system - og anvendelsesekspertise , der knytter sig til lagring og genfinding paa passende maade af alle former for kontorinformation i elektroniske lagringssystemer i en brugerorganisation .  5 . Integrerede kontorsystemer  At skabe mulighed for at afproeve validiteten af de totale informationskoncepter der foreslaas , i miljoeer , der er realistiske og tillader en kvantitativ evaluering .  GENSIDIG AFHAENGIGHED I FORHOLDET TIL ANDRE FORSKNINGSOMRAADER  Mikroelektronikken leverer grundteknologi og fysiske komponenter til brug i kontorsystemer . Generelt stilles der krav om hoeje hastigheder og store kapaciteter , meget hoej paalidelighed og smidige konstruktions-processer . Behovet for udvikling af grundteknologien er ikke begraenset til mikroelektronikken alene : lige * vigtige er optoelektroniske teknologier til transmission , lagring og visning , hvorved kapaciteten kan foroeges , samtidig med at stoerrelsen og prisen reduceres .  Ved hjaelp af programmelteknologien skal der skabes et miljoe og en raekke vaeerktoejer , der skulle goere det muligt at faa bedre styr over udviklingsprocesserne for informationsteknologiens anvendelse til kontorarbejde . Dette er en forudsaetning for , at man kan udvikle og fastholde de enormt komplekse fremtidige anvendelser , hvis kravene til funktion , praestation og paalidelighed skal opfyldes til en acceptabel pris .  Omraadet avanceret informationsbehandling omfatter forskning i teknologier og fremgangsmaader , som vil indgaa direkte i de systemintegrationsprocesser , som er karakteristiske for kontorsystemprogrammet . Af saerlig betydning er det , at videnbaserede eller  " intelligente " problemsloesningsmetoder slaas fast som disciplin , og lige saa vigtig er udviklingen af datamater , som kan foretage tidstro behandling af enorme informationsmaengder eller i hvert fald behandle dem hurtigt nok , til at brugeren er tilfreds .  Inden for datamatintegreret fabrikation vil visse teknikker blive udviklet til en hoej grad af perfektion , f.eks . de teknikker , hvorved edb-systemer tilpasses til skiftende fysiske miljoeer i fabrikker . De teknikker , der udvikles her , vil uden tvivl ogsaa faa virkning for omraader som kontorsystemers sikkerhed og menneske-maskinegraenseflader .  F og U-omraade 4.1 : Laeren om kontorsystemer og ergonomi  BESKRIVELSE  Dette forskningsprogram er udtaenkt til at give en bedre forstaaelse af kontormiljoeet . Kontorerne er  " nervesystemet " i enhver virksomhed . De maa organiseres , bemandes og udstyres med henblik paa effektiv og virkningsfuld drift og maa forbindes med andre grene af virksomheden ( saasom forskningslaboratorier og produktion ) og med det omgivende miljoe .  I oejeblikket er forstaaelsen af dette felt mangelfuld . Der er ingen formel videnskab for kontorautomation , som der er for produktionsautomation . Dette program goer det imidlertid muligt at gribe problemerne an paa sammenhaengende vis , gaaende fra empiriske undersoegelser til konsekvente operationelle klassificeringer og definition af databaserede analyse - og konstruktionsvaerktoejer .  I overensstemmelse med denne fremgangsmaade er der udpeget foelgende hovedomraader : a ) kontorsystemanalyse , b ) kontorsystemkonstruktion , c ) ergonomi og d ) eventuel anvendelse af videnbaserede metoder . Den analytiske del af programmet leverer nyttigt raamateriale til de konstruktionsorienterede faser .  Det er indlysende , at inddragelsen af ergomoni , isaer i et teknologiorienteret program , er en vaesentlig forudsaetning for effektiv brug og bred accept af de paataenkte systemer og saaledes for deres endelige oekonomiske succes . Forskningsprogrammet medtager derfor specifikke forskningsprojekter inden for ergonomi med tilknytning til kontormiljoeet , og dette foerer til programmer for kognitive aspekter sammen med arbejdsstrukturering , kvalificering og oplaering . Ergonomiske laboratorier betragtes ogsaa som vigtige know-how-centre og som katalysatorer , som giver mulighed for saglig bedoemmelse af eksperimentelle systemer og kommercielle produkter .  F og U-EMNER  de emner , der skal undersoeges paa dette omraade , er :  4.1.1 . Kontorsystemanalyse   - operationel og funktionel analyse af kontorbehov   - udbytteanalyse   - glosar over aftalt terminologi   - analyse af menneskers opgaver paa kontoret  4.1.2 . Kontorsystemkonstruktion   - konstruktionsmetodologi for kontorsystemer   - opstilling af modeller for og simulering af kontorinformationssystemer   - transaktionmonitor   - deterministiske og vurderingspraegede funktioner   - teknikker til konstruktion af brugergraenseflader  4.1.3 . Ergonomi   - ergonomilaboratorier ( A )   - kognitiv kompatibilitet mellem menneske og maskine   - kvalificering og arbejde   - brugerhjaelpemidler og indlaeringsredskaber   - sprog til specificering af menneskemaskinegraenseflader   - tolkning og frembringelse af naturligt spro *  EMNEBESKRIVELSER  4.1.1 . Kontorsystemanalyse  4.1.1.1 . Operationel og funktionel analyse af kontorbehov  Standardfunktioner i et kontor inentificeres for at reducere behovet for " skraeddersyning " . Funktioner og deres indbyrdes afhaengighed klassificeres for at finde en ledetraad for teknologiske udviklingsmuligheder .  4.1.1.1.1 . " Funktionel analyse og kontorbehov "  ( Ref . 56 : B/83 )  Det primaere formaal med dette projekt er at undersoege og analysere kontorfunktioner ved hjaelp af en ny metode , som er under udvikling . Der skal udvikles retningslinjer for evaluering af eksisterende kontorsystemer og vejledning til fabrikanternes valg af , hvilke faciliteter , der skal integreres i deres system . Projektet omfatter udvikling af metoder til vurdering af de vigtigste former for kvalitativt og kvantitativt udbytte , som kan opnaas ved brug af datamatbaserede kontorsystemer .  Den metode , der udvikles , vil blive anvendt til analyse af hvilke krav der skal stilles til informationsystemer , og til vurdering af informationsteknologiens anvendelse paa vigtige felter inden for kontorsystemomraadet .  B-forslag vil blive vurderet i forhold til igangvaerende arbejde .  4.1.1.2 . Udbytteanalyse  Dette emne vedroerer dels faktorer , som ikke kan kvantificeres oekonomisk ( f.eks . hastighed sammenlignet med smidighed ) , og dels baade konkrete og abstrakte former for udbytte ( f.eks . omkostninger sammenlignet med jobtilfredsstillelse ) .  B-forslag vil blive vurderet i forhold til igangvaerende arbejde .  4.1.1.3 . Glosar over aftalt terminologi  Det er en forudsaetning for harmonisering og standardisering af europaeisk forkning paa omraadet , at der foreligger et glosar om kontorsystemer .  Der opfordres til indsendelse af B-forslag .  4.1.1.4 . Analyse af menneskers opgaver paa kontoret  Inden for dette emne skal projekter tilvejebringe en metode til kvantitativ og kvalitativ analyse af menneskers opgaver paa et kontor . Meningen er , at metoden skal bruges til at undersoege menneskers aktiviteter i et repraesentativt udsnit af kontortyper og til at forudsige de aendringer i opgavemoensteret , der kunne opstaa som foelge af indfoerelsen af integrerede kontorsystemer .  Der opfordres til indsendelse af nye B-forslag paa dette omraade .  4.1.2 . Kontorsystemkonstruktion  4.1.2.1 . Konstruktionsmetodologi for kontorsystemer  Generelle konstruktionsmetoder for datamatbaserede kontorsystemer vil blive undersoegt og implementeret , og resultaterne valideret i proevesystemer . Virkningen af ergonomiske faktorer vil blive taget i betragtning .  Der opfordres til indsendelse af B-forslag .  4.1.2.2 . Opstilling af modeller for og simulering af kontorinformationssystemer  Formelle metoder til specificering af kontorinformationssystemer ; modellering og simulering af disse systemer .  4.1.2.2.1 . " Analyse og konstruktion af kontorstoettesystemer " ( Ref . 286 + 285 B/84 )  Projekter sigter paa at opstille en model for et integreret kontorsystem med grundlag i de seneste undersoegelser , men med en raa vidtgaaende totalintegration som muligt . Isaer foelgende emner vil blive taget og : Modellering af opgaver og aktiviteter paa kontorer , udvikling af et sprog ( grammatik og ordforraad ) , udvikling af en metode til specificering og maaling af ydeevne , udarbejdelse af konstruktionsprocedurer for kontorsystemer , vurdering af krav til brugerorienterede informationsstyringssystemer .  B-forslag vil blive vurderet i forhold til igangvaerende arbejde .  4.1.2.3 . Transaktionsmonitor  Beskrivelse og definition af et system til overvaagning af transaktionsstroemmen paa et kontor .  Der opfordres til indsendelse af B-forslag .  4.1.2.4 . Deterministiske og vurderingspraegede funktioner  Specificering af redskaber til udfoerelse af automatiske , halvautomatiske eller brugerinteraktive stoette-processer inden for de forskellige anvendelsesomraader , for kontorsystemer .  Der opfordres til indsendelse af B-forslag .  4.1.2.5 . Teknikker til konstruktion af brugergraenseflader  Konstruktoerer af kontorsystemer har behov for at traekke paa viden om samspilsteknikker mellem menneske og datamat ( f.eks . ikoner , vinduer , valg fra menu , styring via tale osv . ) . For at bistaa konstruktoerer og pege paa muligheder for nye teknikker maa der foretages en systematisk specificering og klassificering  ( med hensyn til anvendelsesomraade ) af eksisterende og oenskede teknikker af den art .  Der opfordres til indsendelse af B-forslag .  4.1.3 . Ergonomi  4.1.3.1 . Ergonomilaboratorier  Dette emne vedroerer oprettelse af et snaevert samarbejde mellem europaeiske ergonomilaboratorier , hvor forskning kan udfoeres frugtbringende , og oekonomiske retningelinjer kan udvikles , F og U-personale oplaeres , og udviklingslaboratorier hente raad .  Arbejdet tager sigte paa skabelse af ledelsesmaessige , organisatoriske og juridiske strukturer for at formalisere samarbejdet , udarbejdelse af et velvalgt saet af forskningsemner fra de medvirkende laboratoriers side og udbredelse af de indhoestede erfaringer .  Program ( - ) og delmaal (*) :  Aar 1 : - Udarbejdelse af ledelsesmaessige organisatoriske og juridiske strukturer , der konsoliderer samarbejdet ;   - Indledning af samarbejdet paa udvalgte forskningsomraader .   * 12 . maaned : oprettelse af ledelsesmaessige , organisatoriske og juridiske strukturer .  Aar 2 - 5 :   - Udarbejdelse af oplaeringsprogrammer , opbygning og ( re)allokering af specifikke forskningsopgaver , bland partnerne , udarbejdelse af procedurer for intern og ekstern konsultation , udfoerelse af udvalgt forskning .   - Udvikling af standardiserede afproevnings - og evalueringsmetoder til kontorsystemer .   * 24 . maaned : udarbejdelse af det foerste oplaeringsprogram i ergonomi .   * 48 . maaned : resultaterne af specifik ergonomisk forskning staar til raadighed .  4.1.3.1.1 . " Ergonomilaboratorier og informationsteknologi " ( Ref . 385 + 455 + 560 : A/84 )  Projektet tager sigte paa at tilvejebringe et referencepunkt for det ergonomiske arbejde i Europa . Der kan skelnes mellem tre store arbejdsfelter :  Udvikling af en metodik til indarbejding af ergonomisk viden i IT-produkter som et vaesentligt bidrag til alle dele af konstruktionsprocessen .  Den ekspertise , der vil blive brug for i ( 1 ) , vil blive indhoestet ved : Undersoegelse af menneske-maskinegraensefladens interaktionsmaader , og bygning af en multimode MMG for at opnaa et ergonomisk optimalt samspil .  Den ekspertise , som indhoestes ved ( 1 ) og ( 2 ) , vil blive stillet til raadighed for den europaeiske industri som helhed ved a ) udvikling af en programmelpakke til et integreret beslutningsstoettesystem og b ) ved tilrettelaeggelse af et bredt program af udgivelser , seminarer , work shops og konsulentaktiviteter i hele den europaeiske IT-industri .  Under arbejdet henimod disse maal vil det i foerste raekke blive undersoegt , hvordan folk bruger information og til hvilke formaal . Brugerreaktioner paa eksisterende udstyr vil udgoere et vaesentligt materiale for saadanne undersoegelser .  Arbejdet forventes at munde ud i en forstaaelse af egentlige menneskelige behov - uanset udstyret - en forstaaelse , som kan anvendes i enhver fase af produktkonstruktionen , fra det abstrakte udkast til loesningen af konkrete konstruktionsproblemer . Det vil udtrykkeligt blive erkendt , at opmaerksomheden , da man ikke paa forhaand kan vide , hvordan mennesker vil bruge informationer , bevidst maa rettes imod et informationssystems graenseflade til de mennesker , der konstruerer det , saavel som til dets brugere . Der laegges en vis vaegt paa brugerindlaeringsprocesser og stoette til dem ved hjaelp af IT-systemer .  Der opfordres til indsendelse af forslag , som bidrager til igangvaerende arbejde .  4.1.3.2 . Kognitiv kompatibilitet mellem menneske og maskine  Formaalet er at udvikle og formalisere beskrivelsesmetoder for kognitiv opgaverepraesentation og problemloesningsprocesser for videnmedarbejdere .  4.1.3.2.1 . " Kognitiv simulator til konstruktion af brugergraenseflader " ( Ref . 234 : B/84 )  Dette toaars-projekt sigter paa udvikling af et simuleringsvaerktoej , som skal vaere til hjaelp for konstruktoerer ved sammenlignende vurderinger af bestemte graensefladekonstruktioners kognitive kompatibilitet med mennesker . Resultaterne omfatter programmelpakken og brugervejledningen samt en oversigt over retningslijner for kognitiv modellering og dialogudformning , udledt af valideringsafproevning . Det frembragte programmel skal vaere foreneligt med resultaterne af standardisering af f.eks . driftssystemer .  Der obfordres ikke til indsendelse af nye forslag .  4.1.3.3 . Kvalificering og arbejde  Virkningen paa brugerfaerdighed af at indfoere kontorsystemer maa undersoeges ; metoder til at foroege brugerfaerdigheder , isaer ved brugerens egen indsats , boer afproeves i praksis og evalueres .  Der opfordres til indsendelse af B-forslag .  4.1.3.4 . Brugerhjaelpemidler og indlaeringsredskaber  De tjenester , der er tilgaengelige for brugeren , isaer on-line indlaerings - og hjaelpefunktioner , vil blive udforsket , defineret og afproevet ud fra et ergonomisk synspunkt . Der skal laegges saerlig vaegt paa tjenesternes karakter af redskaber .  Der opfordres til indsendelse af B-forslag .  4.1.3.5 . Sprog til specificering af menneske-maskinegraenseflader  For at undersoege hele spektret af kognitive og fysiske graenseflader mellem mennesker og integrerede kontorsystemer , maa der defineres et sprog til specificering af graenseflader mellem menneske og maskine , hvorved undersoegelse og konstruktion af graenseflader vil blive mere effektiv og virkningsfuld .  Der opfordres til indsendelse af B-forslag .  4.1.3.6 . Tolkning og frembringelse af naturligt sprog  De forskellige sider af brugen af naturligt sprog i kontormiljoeet skal undersoeges i forbindelse med automatiserede kontorinformationssystemer . Dette omfatter parallel brug af en raekke naturlige sprog . Der skal udstikkes retningslinjer for , hvordan de fundne problemer loeses . Loesninger kan demonstreres ved egnede forsoeg af begraenset omfang .  Der opfordres til indsendelse af B-forslag .  F og U-omraade 4.2 : Avancerede terminalarbejdspladser og menneske-maskinegraenseflader  BESKRIVELSE  Arbejdspladsen er brugerens indfaldsvej til kontorsystemet . Brugeraccept og brugerpraestation afhaengig af udformningen af den tilsvarende menneskemaskine graenseflade .  Den vigtigste kanal for informationstilforsel til brugeren er den visuelle kanal . Ligesom den vokale to-vejskanal , har denne udviklet sig til at tilvejebringe information til motoriske aktiviteter , som boer integreres paa passende vis 1 anvendelsen af graensefladen . Foelgelig vil VDU'er , tastaturer og tale modtagere smelte sammen til at danne en integreret I/O-enhed , som egner sig for behandling af tekst og billeder ved direkte manuel og vokal tilgang . Skaermene boer helst have papirs dimensioner og baerbarhed ( elektronisk papir ) . En anden fremgangsmaade med henblik paa et mere komfortabelt " visuelt input " vil blive den store dataskaerm . Behovet for multifunktionelle muligheder vil kraeve udvikling af enheder , som tillader indlaesning og redigering af grafik , on-line-haandskrift og idéogrammatisk konversation .  Saa laenge der ikke findes et baerbart , papirlignende display vil udskrivning vaere noedvendig , og behovet for hurtigere og mere alsidige ( tekst , grafik , farve ) skrivere til lav pris vil vokse .  Det er noedvendigt , at frembringe graenseflader mellem menneske og maskine , som varetager hele det spektrum af funktioner , der normalt udfores med pen og papir .  At der ved kommunikation hyppigst anvendes personlig eller telefonisk kontakt viser at visuel og talt information vil blive foretrukket , naar det er muligt . Visuel kommunikation vil kraeve udvikling af hoejdefinition farvevideoskanderingsenheder med den noedvendige behandlingskapacitet for effektiv oplagring og transmission og brug af flade multifunktionspaneldisplay .  Den vokale kanal kan ikke haandtere saa megen information som den visuelle , men er den mest effektive baerer af naturligt sprog . Stemmekommunikation vil kraeve udvikling af sofistikeret behandling med henblik paa forbedring af det akustiske miljoe og udvikling af kodningsprincipper . Stemmekommunikation mellem mennesket og kontorsystemer vil kraeve udvikling af effektiv talegenkendelse og af en naturlig tale-syntetisator .  Et vigtigt aspekt med henblik paa lettelse af standardisering af graensefladen med den menneskelige verden og papirverdenen er letanvendelige , formaliserede sprog . Disse skal udformes paa en saadan maade , at det bliver muligt for brugeren snarere end datamatfagmanden at specificere sine behov direkte over for systemet .  Realisering og afproevning af funktioner , der stoetter brugerens beslutningsproces , betragtes som en del af terminalarbejdspladsen . Raadighed over disse funktioner formodes at vaere noglefaktor i konkurrencen mellem kontorprodukter . Tilslutning til lokalnet og/eller offentlige net boer tages i betragtning .  Udviklingen af specifikke komponenter til systemgraenseflader skal foere til en generel arkitektur , som vil muliggoere integration af delsystemer i en arkitektonisk homogen loesning . Selv om formuleringen af terminalarbejdsopgaverne henviser til integration i en fysisk terminalarbejdsplads , er det ikke meningen , at der kun skal stilles forslag , hvor der gaas ud fra , at alle tilknyttede funktioner ligger i arbejdspladsen . Loesninger , der omfatter distribuerede funktioner med tilgang via kommunikationsforbindelser , er lige saa relevante .  En stor del af det programmel , som brugeren anvender , kommer til at ligge i selve terminalarbejdspladsen . Regler , som hoejner programmellets portabilitet , og hvorom der er eller vil blive opnaaet enighed , skal implementeres . Dette gaelder ogsaa for regler og aftaler inden for andre aspekter af systemet .  F OG U-EMNER  Foelgende F og U-emner er udpeget :  4.2.1 . Systemaspekter   - Systemaspekter ved arbejdspladskonstruktion ( A )   - Terminalarbejdspladssikkerhed   - Avancerede multimediegraenseflader mellem menneske og maskine  4.2.2 . Visuelt medium   - Visionsgraenseflade ( type A )   - Konstruktion af fladepanelarbejdspladser  ( type A )   - Videoimager med hoej oploesningsevne   - billedkodning  4.2.3 . Papir   - Papirgraenseflade ( type A )   - Avanceret scanner   - Avanceret skriver   - Mikrofilmgraenseflade   - Grafikkodning   - Grafikgenkendelse   - Intelligent grafikgenkendelse  4.2.4 . Tale   - Talegraenseflade ( type A )   - Talekodning   - Talegenkendelse   - Talesyntese   - Intellingent talegenkendelse  4.2.5 . Kontorsprog og -procedurer   - Kontordokumentarkitekturer -og sprog   - Kontorgraensefladesprog   - Haandtering af multimediedokumenter   - Intelligent brugerfunktionsstoette   - Multimediekommunikation mellem brugere  EMNEBESKRIVELSER  4.2.1 . Systemaspekter  4.2.1.1 . Systemaspekter ved arbejdspladskonstruktion  ( A )  Udarbejdelse af en generel arkitektur , som vil muliggoere integration af undersystemer , der haandterer multimedieinddata/uddata ( f.eks . visuelt medium , papir , tale , sprog ) , arkiveringsdelsystemerne , ekspertsystemer og netgraensefladerne i en arkitektonisk homogen arbejdsplads baade hvad angaar materiel , programmel og ergonomi . Dette omfatter konstruktion af graenseflader baseret paa nye tekniske loesninger for brugerinddata/uddata .  Prototyper vil blive udviklet og grundigt afproevet i passende miljoeer og i tilstraekkeligt antal , saaledes at en kvalitativ og kvantitativ evaluering paa et statistisk holdbart grundlag kan foretages .  Terminalarbejdsplads er en generel betegnelse paa udstyr ( dvs . ogsaa programmel ) , der fungerer som informationssystemets aktive graenseflade over for brugeren i mange forskellige arbejdssituationer . Af hensyn til dette programs effektivitet er projekterne udvalgt saaledes , at der er sandsynlighed for , at anvendelsesmulighederne er store eller mangeartede .  Et saertilfaelde , der kraevede en hurtig udvikling , fordi det er et arbejdsredskab for F og U selv , er terminalarbejdspladsen til forskningsbrug , der i oevrigt selv kan anvendes som en eksperimentel prototype for naeste generation af terminalarbejdspladser .  Program ( - ) og delmaal (*) :  Aar 1 :   - Definition af en model af samspillet mellem menneske og maskine   - Definition af datamatydeevne , lagerbehov   - Definition af kravene til avancerede graenseflader   - Definition af terminalarbejdspladsarkitektur   - Eventuel virkning for eksterne kommunikationstjenester .   * 12 . maaned : specificering af eksperimentel terminalarbejdspladsarkitektur .  Aar 2 :   - Samling af delsystemer og paabegyndelse af programmeludvikling for eksperimentel arbejdsplads .   * 24 . maaned : eksperimentel terminalarbejdsplads driftsklar .  Aar 3 :   - Faerdiggoerelse af programmel og eksperimentel terminalarbejdsplads   - Afprovning af arbejdsplads , evaluering af resultater .   * 36 . maaned : evaluering af eksperimentel terminalarbejdsplads .  Aar 4 :   - fortsat evaluering af eksperimentel terminalarbejdsplads i en raekke miljoeer ( forbindelse med net og vaertsdatamater paakraevet ) .   - Definition og opbygning af avanceret terminalarbejdspladsgraenseflade til multimedieinddata/uddata , arkiveringssystem , net osv .   - Faerdiggoerelse af sproggraenseflade .   * 48 . maaned : specificering af avanceret arbejdspladsgraenseflade ( multimedienet ) .  Aar 5 :   - Samling af avanceret terminalarbejdsplads   - Identificering af proevesteder , krav .   * 60 . maaned : avanceret terminalarbejdsplads driftsklar .  4.2.1.1.1 . " Sikker , aaben , integreret multimedieterminalarbejdsplads " ( Ref . 367 + 347 : A/84 )  Projektet omfatter konstruktion og implementering af en terminalarbejdsplads , som er baseret paa principper om " aabne systemer " , som goer det muligt at opstille standardprotokoller til kommunikationsmedier . Det er saaledes muligt af forbinde arbejdspladsen med forskellige nettyper og med ISDN . Arbejdspladsen vil kunne behandle forskellige informationstyper , herunder : tekst , statiske og levende billeder , grafik , stemme og haandteringer . Arbejdspladsen vil blive udstyret med et netorienteret driftssystem til styring af multivinduer og et distribueret databasestyringssystem . Hovedelementerne i systemets materiel er : en 32-bit centralenhed mellemstor magnetpladekapacitet , skaerm med hoej oploesningsevne , mus , kamera , graflaeser og talekompressor , hoejttaler , optisk tegnskanner og passende nettilslutningskredsloeb . Dertil kominer en enhed og procedurer til kontrol af tilgangen .  Der opfordres til indsendelse af A-forslag .  4.2.1.2 . Terminalarbejdspladssikkerhed  Dette omraade vedroerer specifikationer for og realisering af strenge sikkerhedskrav paa terminalarbejdspladsniveau , herunder krav vedroerende bruger-tilgang og -bemyndigelse .  Der opfordres til indsendelse af B-forslag .  4.2.1.3 . Avancerede multimediegraenseflader mellem menneske og maskine  Projektet omfatter konstruktion og udvikling af en eksperimentel I/O-enhed som en del af en integreret multimediearbejdsplads . Det er meningen , at graensefladen skal tilvejebringe brugerdialog ved simulering af kontorprocedurer , definition af kontorrutiner og udfoerelse af avancerede kontoropgaver .  4.2.1.3.1 . " Intelligent terminalarbejdsplads "  ( Ref . 82 : B/83 )  Maalet for dette projekt er at forsyne kontormedarbejderen med en integreret arbejdsplads , som er billig nok og samtidig i stand til at byde paa raffinerede tjenester fra tale og grafik til beslutningsstoette paa ekspertplan og automatiseret rapportfremstilling . Prototypen til den terminalarbejdsplads , der skal udvikles , vil blive afproevet i miljoeer med kommunikationsfaciliteter og forbundne filvaerter ( se ogsaa omraade 4.2.5.2 . ) .  Der opfordres til indsendelse af B-forslag , men de vil blive vurderet i forhold til igangvaerende projekter .  4.2.2 . Vissuelt medium  4.2.2.1 . Visionsgraenseflade ( A )  Maalet er at udvikle avanceret materiel og programmel , som muliggoer koordinatlaesning , kodning , manipulation , afkodning og visuel praesentation af billeder . Brugerens accept af billedkvaliteten og manipulations-procedurerne for billederne er et punkt , det er vigtigt at tage op . Farve , klarhed , oploesning og graatoner er vigtige at tage hensyn til , naar maskiner skal goeres brugervenlige .  Der er gjort noejere rede for en vaesentlig del af forskningen i det visuelle medium under konstruktion af fladpanelarbejdsplads .  Program ( - ) og delmaal (*) :  Aar 1 :   - Undersoegelse af teknikkens nuvaerende stade paa billed - og videoomraadet ( inddatering , manipulation , lagring , transmission )   - Specificering af codec til statisk video ( 64 kbit/s )   - Specificering af billedmanipulationsfunktioner ved brugergraensefladen   - Analyse af , hvad behov for afholdelse af videokonferencer betyder i teknologisk henseende   - Analyse af virksomhedens behov for ikke-statisk video   - Specificering af codec til ikke-statisk video ( 256 kbit/s )  Aar 2 :   - Realisering af codec til statisk video ( 64 kbit/s )   - Realisering af billedmanipulationsfunktioner   - Specificering af videokonferenceforsoeg   - Specificering til et informationssystem med ikke-statisk video   - Analyse af virkning af kontordokumenters arkitektur   * 18 . maaned : analyse af den nyeste billedhaandteringsteknik   * 21 . maaned : eksperimentel prototypecodec til statisk video ( 64 kbit/s )   * 24 . maaned : undersoegelse behov for ikke-statisk video   * 24 . maaned : undersoegelse af videokonferencers teknologiske betydning   * 24 . maaned : billedhaandtering ved brugergraensefladen , eksperimentel prototype .  Aar 3 :   - Fortsat arbejde med brugervenlig billedhaandtering   - Behovsanalyse for billedfremstilling paa kontorer   - Realisering af et informationssystem med ikke-statisk video   * 30 . maaned : codec til ikke-statisk video  ( 256 kbit/s )   * 36 . maaned : demonstration af en videokonference  Aar 4 :   - Udvikling af avancerede billedhaandteringssystemer   - Integration af billedfremstillingsprogrammel   * 48 . maaned : demonstration af et system med levende video  Aar 5 :   - Videreudvikling   * 60 . maaned : demonstration af et avanceret , alsidigt billedhaandteringssystem   * 60 . maaned : Demonstration af et system i lille skala , hvori de fleste aspekter ved billed og ikke-statisk video er integreret : inddatering , lagring , kommunikation , fremstilling og manipulation .  4.2.2.1.1 . " Interaktiv haandtering af digitaliserede billeder ved brugergraensefladen " ( Ref . 79 : B/83 )  Dette projekt vil daekke de forskellige aspekter af billedhaandtering ved brugergraensefladen i et kontormiljoe : behandling , lagring , praesentation og manipulation . To af maalene med dette projekt er at udpege brugernes behov for billedhaandtering i en multimediegraenseflade og at udvikle ensartede deskriptorer for billedegenskaber .  4.2.2.1.2 . " Modelopstilling for og simulering af de visuelle egenskaber ved moderne visningsteknologier under kontorarbejdets vilkaar " ( Ref . 612 : B/84 )  Projektets maal er at projektere , konstruere og bygge en simulator for at afproeve egenskaberne ved de displays , der er baseret paa nye teknologier . Specifikke maal : Sammenligning af displays , der simuleres i henhold til kriterier for , hvornaar de kan accepteres af brugerne ; gennemfoerelse af et begraenset antal ergonomiske forsoeg udformet med henblik paa at simulere langvarige kontorarbejdsvilkaar for at opnaa stoerre indsigt i de arkitektoniske og teknologiske faktorer , der har forbindelse med kvalitet og " visuel komfort " .  Der opfordres til indsendelse af A-forslag .  4.2.2.2 . Konstruktion af fladpanelarbejdspladser ( A )  Maal : Maalet er ved hjaelp af fremkomsten af mange forskellige avancerede fladskaerme at bidrage til forbedringen af kontorsystemsarbejdspladsernes ergonomi og effektivitet i forhold til omkostningerne og til en omvurdering af terminalarbejdspladsbegrebet , hvorved der vil opstaa flere forskellige typer af terminalarbejdspladser saasom " traditionelle " arbejdspladser , multimediearbejdspladser , store vaegskaerme og planlaegningstavler , mobile arbejdspladser , laese/skrivetavler osv .  Der sigtes paa , at disse maal skal naas paa mellemlang og lang sigt ved et bredt forskningsprogram , som foerer til en raekke eksperimentelle prototyper for saadanne terminalarbejdspladser .  Resultaterne af intensiv forskning i nye visningsteknologier antyder , at der vil fremkomme en raekke display-typer med mange forskellige , stadigt forbedrede egenskaber i henseende til stoerrelse , oploesning , hastighed , farve , graatoner , direkte dataindgang , energiforbrug , robusthed , betragtningsvinkler og pris .  Program ( - ) og delmaal (*) :  Aar 1 :   - Klassificering af fremtidige ( terminalarbejds)-pladser med fladpanelteknologier   - Identificering af de display-egenskaber , der er behov for til en foerste generation af prototyper  ( oploesning , farve , graatone , direkte dataindgang )   - Identificering af , hvilke af de nyeste grundteknologier , der er noedvendige for at opfylde de identificerede krav   - Afvejning og tilpasning af kravene og de eksisterende grundteknologier , med display-specifikationer til prototypefremstilling som resultat   - Anvendelse af analyseresultaterne i passende grundteknologisk forskning med henblik paa en senere generation af flade skaerme .   * 12 . maaned : klassificering af fremtidige fladpanel(arbejds)pladser  Aar 2 :   - Faerdiggoerelse af foerste generation af eksperimentelle prototyper paa terminalarbejdspladser med fladskaerm baseret paa eksisterende teknologi  Aar 3 :   - Afproevning og evaluering af de eksperimentelle terminalarbejdspladser , der rummer den foerste generation af prototyper paa flade skaerme   - Udpegning af , hvilke forbedringer , der skal foretages i naeste generation af prototyper paa flade skaerme   - Opstilling af specifikationer til 2 . generation af prototyper paa flade skaerme   * 25 . maaned : demonstration af de foerste eksperimentelle fladpanel-arbejdspladser   * 36 . maaned : ajourfoert klassificering af fremtidige fladpanel(arbejds)-pladser  Aar 4 :   - Fremstilling af prototype af 2 . generation af ( arbejds)pladser med flade skaerme  Aar 5 :   - Faerdiggoerelse af integrationen af 2 . generation af prototyper med fladskaerm   * 50 . maaned : demonstration af 2 . generation af fladpanel(arbejds)-pladser  Der opfordres til indsendelse af A - og B-forslag  4.2.2.3 . Videoimager med hoej oploesningsevne :  Forskning i skannere med hoej oploesningsevne og indbygning af dem i kontorinformationssystemer .  Der opfordres til indsendelse af B-forslag .  4.2.2.4 . Billedkodning  Komponenter til reduktion af videosignalers bithastighed til 64 kb/s og 256 kb/s .  Der opfordres til indsendelse af B-forslag .  4.2.3 . Papir  4.2.3.1 . Papirgraenseflade ( A )  Udvikling til enheder til skandering , papirkopiering af grafisk information ( saasom maskinskrevet , trykt , haandskrevet eller kombinationer deraf , herunder tekst og billeder af forskellige slags ) og behandling paa forskellige niveauer ( f.eks . ukodet digital I/O , kodning med redundansreduktion osv . ) .  Program ( - ) og delmaal (*) :  Aar 1 :   - Undersoegelse af teknikkens nuvaerende stade inden for teknologien for skannere , bit-map skrivere , grafikkodning og -genkendelse ;   - Specificering af omnifont-genkendelsesenhed ;   - Specificering af grafikkodningsenhed .  Aar 2 :   - Specificering af en flerfarveskanner ;   - Specificering af en flerfarveskriver ;   - Realisering af omnifont-tegngenkendelse .   * 24 . maaneder : optisk tegngenkendelsesenheder .  Aar 3 :   - Udvikling af kodningsalgoritmer ;   - Udvikling af en flerfarveskanner .   * 36 . maaneder : demonstration af skanner .  Aar 4 :   - Udvikling af en grafikkodningsenhed ;   - Udvikling af multifont-tegngenkendelse ;   - Udvikling af en eksperimentel flerfarveskriver .   * 48 . maaneder : demonstration af flerfarveskriver .  Aar 5 :   - Udvikling af en haandskriftgenkendelsesenhed ;   - Udvikling af en flerfarveskriver-skanner .   * 60 . maaneder : demonstration af haandskriftgenkendelse ; demonstration af flerfarveskriver-skanner  4.2.3.1.1 " Papirgraensefladen " ( Ref . 295 : A/84 )  Dette projekt beskaeftiger sig med papirs og papirrelaterede processers rolle i avancerede elektroniske kontorsystemer . Der vil blive forsket i teknikker , som effektivt haandterer informationer paa papir , og som vil foere frem til en nedskaering af brugen af papir .  Behandlede enkeltteknikker :   - elektronisk laesning af tidligere udarbejdede papirdokumenter for at indkode billedet og for at indkode og genkende tekst og grafik :   - elektronisk repraesentation af dokumenter , uanset hvordan de oprindelig er produceret ;   - behandling for at reproducere et elektronisk dokument i andre udlaesnings medier ( skaermbilled , papirkopi og transmission ) ;   - tidstro indkodning og genkendelse af information i form af tekst og grafik , som den typisk produceres af mennesker .  Resultaterne , vil blive realiseret i en forskningsmaskine med henblik paa evaluering og demonstration .  Forslag , der bidrager til det eksisterende projekt , kan fremsendes .  4.2.3.2 . Avanceret skanner  Skannerens egenskaber skal svare til de fysiologiske krav , der stilles til kontinuerlig synspaavirkning : minimum 50 graatoner , virkelighedstro farver og en oploesning svarende til det indlaeste . For A4-dokumenter betyder dette mindst 8 pixel/mm .  Der opfordres til indsendelse af B-forslag .  4.2.3.3 . Avanceret skriver  Skriverens egenskaber skal svare til de fysiologiske krav , der stilles til kontinuerlig synspaavirkning : en oploesning , der er tilstraekkelig til via halvtoning at omsaette mindst 50 graatoner eller virkelighedstro farveintensiteter med mindst 6 pixel/mm .  Der opfordres til indsendelse af B-forslag .  4.2.3.4 . Mikrofilmgraenseflade  Maalet er at udvikle avancerede skannere og digital lagrede produktion til mikrofilm/mikrofiche med en oploesning , der svarer til de lagrede dokumenter : mindst 8 pixel/mm for A4-faksimiledokumenter .  Der opfordres til indsendelse af B-forslag .  4.2.3.5 . Grafikkodning  Materielrealiserede intelligente kodningsalgoritmer med meget hoejt komprimeringsforhold .  Der opfordres til indsendelse af B-forslag .  4.2.3.6 . Grafikgenkendelse  Algoritmer til omnifont og multifont tegngenkendelse og til haandskrift - og linjegrafikgenkendelse .  Der opfordres til indsendelse af B-forslag .  4.2.3.7 . Intelligent grafikgenkendelse  Identificering og realisering af systemer baseret paa et passende niveau af paavist viden med henblik paa at fjerne tvetydigheder for genkendelsen ved efterbehandling af resultaterne af statiske og dynamiske genkendelses-algoritmer . Forbedret genkendelse af haandskrift har saerlig interesse .  Der opfordres til indsendelse af B-forslag .  4.2.4 . Tale  4.2.4.1 . Talegraenseflade ( A )  Udvikling og evaluering af enheder og funktioner for behandling af menneskelig tale til og fra terminalarbejdspladsen . F og U vil tage sigte paa paa * delige genkendelses - og kodningsalgoritmer samt taleproduktion af hoej kvalitet , som garanterer brugeraccept af talegraensefladen .  Genkendelsesprocessen skal forbedres ved at integrere videnbaserede teknikker med genkendelse af op til 1000 enkeltord paa begraensede anvendelsesomraader .  Til hjaelp ved forskning i talebehandling oprettes der databanker med relevant lingvistisk information i ortografisk fonetisk og talt form .  Program ( - ) og delmaal (*) :  Aar 1 : TEKSTEN FORTSAETTES UNDER DOKNUM : 385D0141.4 - Specificering af taleruafhaengig genkendelse af enkeltord   - Specificering af programmel til talesyntese .  Aar 2 :   - Demonstration af gennemfoerlighed af talesyntese   - Implementering af taleruafhaengig genkendelse af sammenhaengende tale   - Evaluering af videnbaserede teknikker , som er relevante for genkendelsesprocessen   * 24 . maaned : enhed til taleruafhaengig genkendelse af enkeltord og med begraenset ordforraad ( 100-200 ord ) ; materielrealiserede talesynteseenheder for et sprog ; 16 kb/c codec .  Aar 3 :   - Implementering af 8-4 kb/s codec   - Demonstration af talesyntesens gennemfoerlighed paa alle EF-sprog plus spansk og japansk   - Specificering af talegenkendelse paa alle EF-sprog plus spansk og japansk .   * 36 . maaned : enhed til taleruafhaengig genkendelse af enkeltord paa mindst tre sprog , men med begraenset ordformaal .  Aar 4 :   - Implementering af 2,4 KB/s codec   - Specificering af taleuafhaengig genkendelse af sammenhaengende tale   - Implementering af talesynteseenhed for mindst tre sprog .   * 48 . maaned : enhed til taleruafhaengig genkendelse af sammenhaengende tale med begraenset syntaks ; materialerealiseret talesyntese for mindst tre sprog : 2,4 kb/s codec .  Aar 5 :   - Integration af videnbaseret genkendelse   * 60 . maaned : enkeltordsgenkender med et forraad paa 100 ord og beregnet til begraensede anvendelseomraader .  4.2.4.1.1 . " Talegraenseflade ved terminalarbejdspladser  ( SPIN ) ( Ref . 64 + 303 + 340 : A/83/84 ) .  Maalet for dette projekt er at udvikle og sammenbygge grundkomponenterne til en alsidig talegraenseflade ved terminalarbejdspladsen . Komponenter : Taleanalyse , talegenkendelse , talerverifikation , talekodning og -afkodning og talesyntese .  For at kunne sammenbygge komponenterne er det vigtigt at have forstaaelse for talens brug ved kommunikation mellem menneske og maskine og for de kvalitative og funktionelle aspekter , som goer graensefladen acceptabel for brugerne . Disse to aspekter vil blive studeret grundigt .  Foelgende naturlige sprog er for oejeblikket daekket : italiensk , fransk , nederlandsk og tysk .  4.2.4.1.2 . " Undersoegelse af effektiv brug af tale ved graensefladen mellem menneske og maskine " ( Ref . 449 : /84 )  Dette projekts formaal er at finde frem til , hvilke krav der maa stilles til effektive stemmegraenseflader , isaer ved CAD/CAM/CAE-arbejdspladser . Partnerne er brugerforskningssammenslutninger , slutbrugere og leverandoer-firmaer paa stemme og datamatomraaderne .  Projektets resultater er af grundlaeggende betydning for en raekke andre projekter , isaer dem , der vedroerer naturlig tale og sprog .  De forslag , der forelaegges , boer bidrage til igangvaerende projeketer .  4.2.4.2 . Talekodning  Materielrealiseret algoritme for komprimering af bithastigheden til henholdvis 16 , 8 , 4 , og 2,4 kb/S .  Der opfordres til indsendelse af B-forslag , men de vil blive vurderet i forhold til igangvaerende arbejde .  4.2.4.3 . Talegenkendelse  Taleruafhaengig genkendelse af enkeltord og talerafhaengig og taleruafhaengig genkendelse af sammenhaengende tale .  Der opfordres til indsendelse af B-forslag , men de vil blive vurderet i forhold til igangvaerende arbejde .  4.2.4.4 . Talesyntese  Tekst-til-tale-syntese af tilfredsstillende naturlighed og oploesningskvalitet .  Der opfordres til indsendelse af B-forslag , men de vil blive vurderet i forhold til igangvaerende arbejde .  4.2.4.5 . Intelligent talegenkendelse  Identificering og implementering af hensigtsmaessige videnbaserede sprogteknikker med henblik paa at jferne tvetydigheder for genkendelsen ved at efterbehandle indlaest tale ved brug af tidstro genkendelsesalgoritmer .  4.2.4.5.1 . " Lingvistisk analyse af de europaeiske sprog " ( Ref . 291 : B/84 )  Dette projekt , der vil starte med en specificeringsfase , skal for en raekke europaeiske sprogs vedkommende resultere i forelaeggelsen af det nedenfor anfoerte i form af edb-datafiler og metodefiler , kodet i hoejniveausprog :  Opslagsord , boejninger , grammatiske kategorier ;  algoritmer og tabeller til omsaetning fra ortografisk tilfonetisk form og omvendt ;  algoritmer og tabeller for trykplacering ;  statistikker over , hvor hyppigt de enkelte opslagsord og boejningsformer bruges ;  tekster , der er egnede til at uddrage yderligere statistiske oplysninger .  Projektets resultater er af grundlaeggende betydning for en raekke andre projekter , isaer dem der vedroerer naturlig tale og sprog .  Der opfordres til forelaeggelse af B-forslag .  4.2.5 . Kontorsprog og -procedurer  4.2.5.1 . Kontordokumentarkitekturer og -sprog  Definition og implementering af en familie af formelle arkitekturer og sprog til repraesentation af dokumenter samt oversaettere mellem saadanne sprog . En fremskyndet standardisering paa dette omraade har afgoerende betydning for , hvordan andre ESPRIT-projekter paa kontorsystemomraadet skrider frem .  4.2.5.1.1 . " Haandtering af blandede tekst-billedstemme-dokumenter baseret paa en standardiseret kontordokumentarkitektur "  ( Ref . 121 : A/83 )  Grundlaget for dette arbejde er en raffineret , emneorienteret dokumentarkitektur , som er ved at blive standardiseret paa foerste grundniveau af ECMA , ISO og CCITT . Med dette projekt skal udarbejdes og verificeres konstruktionsprincipper og arkitekturer , som stoetter en let , naturlig behandling af dokumenter . Formaalet er at lokalisere og afproeve broer mellem det i det vaesentlige papirorienterede kontor og morgendagens elektroniske dokumentverden . ( Se ogsaa omraade 4.2.5.3 . ) .  Der opfordres til indsendelse af B-forslag .  4.2.5.2 . Kontorgraensefladesprog  Definition og implementering af sprog , der letter brugersamspillet , for EF's naturlige sprogmiljoer og andre stoerre sprogregioner .  Der opfordres til indsendelse af B-forslag , men de vil blive vurderet i forhold til igangvaerende arbejde .  4.2.5.3 . Manipulation af multimediedokumenter  Udvikling og demonstration af teknikker til manipulation og redigering af multimediedokumenter . Disse teknikker kunne omfatte saerligt materiel og/eller programmel til udfoerelse af informationsmanipulationsfunktioner paa hoejt niveau samt et sprog eller en procedure til definition af de enkelte oenskede manipulationer .  Der opfordres til indsendelse af B-forslag , men de vil blive vurderet i forhold til igangvaerende arbejde .  Der opfordres til indsendelse af nye B-forslag .  4.2.5.4 . Intelligent brugerfunktionsstoette  Maalet er at definere og implementere et saet redskaber , hvormed konstruktoeren af anvendelsessystemer effektivt og virkningsfuldt kan implementere brugerstoettefunktioner , hvoraf en stor del vil vedroere ikke-deterministiske processer , der kraever samspil med brugeren .  Der opfordres til indsendelse af B-forslag , men de vil blive vurderet i forhold til igangvaerende projekter .  4.2.5.5 . Multimediekommunikation mellem brugere  Maalet er at foroege kommunikationseffektiviteten mellem personer i par og grupper , ved at udnytte samtidig brug af stemme , haandskrift , databehand ling , dokumentvisning og langsomt skanderende video . Der skal tages hoejde for direkte kommunikation mellem terminalarbejdspladser , uanset hvori disse befinder sig i det lokale og/eller offentlige net . En prototype skal udvikles og dens effektivitet afproeves i forskellige kommunikationssammenhaenge .  Der opfordres til indsendelse af B-forslag .  F og U-omraade 4.3 : Kommunikationssystemer  BESKRIVELSE  Kontorkommunikation byder paa en raekke mulige tidskraevende forskningsemner . Teknologiske fremskridt er noedvendige inden for mikroelektronik og fiberoptik , og forskning er noedvendig vedroerende principperne for fremtidige kommunikationssystemer saasom bredbaands-lokaldatanet ( LAN ) , indbyrdes forbindelse af LAN , og gateway-faciliteter for multimode funktionalitet . F og U boer foere til nye sammenkoblinger af systemer og standarder i overensstemmelse med ISO's referencemodel for aabne systemer ( ISO ) . Ud over disse tekniske problemer er der ikke-tekniske problemfelter , som maa tages op med henblik paa at stoette udviklingen af kontorkommunikationssystemer . Behovet i forbindelse med kontorkommunikation maa undersoeges mere systematisk for at opnaa et solidt grundlag for konstruktionen . De specielle aspekter ved menneskets graenseflade med kommunikation maa undersoeges , og teleadministrationernes fremtidige forhold til nye lokale kommunikationssystemer maa overvejes . Nye sprog og driftsystemfaciliteter er noedvendige i forbindelse med distribuerede systemer .  Inden for denne vifte af mulige forskningsaktiviteter er udpeget fire hovedemner , som daekker nogle noeglespoergsmaal .  Det foerste emne vedroerer det grundlaeggende spoergsmaal - hvordan kan man tilvejebringe et faelles kommunikationssystem for alle kontorkommunikations-behov . Dette spoergsmaal bliver mere og mere presserende , eftersom ikke-stemme-kommunikation vil blive noedvendig ved naesten erhvert skrivebord i fremtiden , og videokommunikation er paa vej .  Det andet emne tager sigte paa bredbaands-LAN , herunder anvendelse af lysledere , og alle de teknologiske problemer i forbindelse hermed . Det omfatter ogsaa den tilkoblede kommunikations rolle paa kontoret , og behandler problemerne ved at gaa videre fra de aktuele teknikker til enkelttjenestekobling frem imod multitjenestekobling med variabel baandbredde , hvormed alle ydre enheder og ressourcer paa kontoret kan saettes i indbyrdes forbindelse .  Det tredje emne vedroerer ressourcestyring i et distribueret miljoe .  Det fjerde emne tager sigte paa at viderefoere standardiseringen af kontorinformationstjenester med vaerditilvaekst , f.eks . i form af postbesoergede meddelelser for tekst , billede og stemme og for multimedieinformations-systemer , som f.eks . avanceret teledata .  F OG U-EMNER  4.3.1 . Arkitektur   - kommunikationssystemarkitektur ( type A )   - kommunikationssikkerhed   - harmoniseringsspoergsmaal paa kommunikationsomraadet  4.3.2 . Teknologi   - optisk bredbaands-LAN ( A )   - avancerede koblindsteknikker ( A )  4.3.3 . Ressourcestyring   - distribuerede systemer ( A )  4.3.4 . Tjenester   - multimodeforsendelse af meddelelser   - ISDN-baseret avanceret teledata   - avancerede tjenester  EMNEBESKRIVELSER  4.3.1 . Arkitektur  Det nuvaerende kontormiljoe omfatter en stor maengde forskelligartet udstyr fra forskellige producenter . Det kan normalt kun kommunikere med andet udstyr af samme fabrikat . Desuden har forskellige systemer meget forskellige datahastighedet og praestationskrav , som kan opfyldes af forskellige arkitekturer .  Der er paatraengende behov for en kontorsystemarkitektur , som kan fungere sammen med alle enheder i overensstemmelse med deres behov . Det er sansynligt af PABC-kredsloeb , lokaldatanet og bredbaandsforbindelser vil blive integreret , saa de kan fungere samme med de forskellige kategorier af udstyr . Mellem disse kategorier indbyrdes og ved forbindelse via offentlige telenet til andre , fjernere systemer vil der vaere behov for koncentratorer eller gateways til signaler og protokoller - i givet fald i overensstemmelse med OSI-modellens funktionsmaade .  Med den hastighed udbredelse af informationsudstyr er behovet for god samfunktion paa kontoret saerdeles paatraengende . Her har europaeiske producenter en enestaaende lejlighed til at enes om faelles protokoller for samfunktion . Saaledes kunne VLSI-kommunikationschips specificeres i oekonomiske maengder , og omkostningerne ved udstyret dermed reduceres .  Hvis der skal produceres en holdbar loesning , som ikke blot goer det muligt for det nuvaerende forskelligartede udstyr at fungere sammen , men ogsaa opmuntrer til og letter ibrugtagning af teknikker , der kan forudses udviklet og indbygget i fremtidigt udstyr , maa det forventes , at arbejdet bliver meget omfattende .  4.3.1.1 . Kommunikationssystemarkitekturer ( A )  Bestemmelse af de topologier , der er bedst egnede for typiske kontorsituationer , herunder lokale , distribuerede og fjernledningsforbundne kontorer , gaaende ud fra trafikbehov og afstand . Definition af nettilgangsprotokoller og multipiexsystemer , med undersoegelse af mulighederne for netfejlretning , rekonfigurartion og samlet kontrol . Arkitekturen boer muliggoere gateway-funktioner , som skal tage hensyn til den fremtidige udvikling i der offentlige net , og ogsaa imoedekomme fortroligheds - og sikkerhedskrav .  Industriens interesse i udvikling af standarder og udfoerelse af overensstemmelsesproevninger udgoer en del af projektdefinitionen .  Program ( - ) og delmaal (*) :  Aar 1 :   - Undersoegelse af alternative arkitekturer , saerlig med hensyn til distribueret arbejde , forventede teknologier , trafikkarakteristika , krav til overvaagning og logging , netstyring og -kontrol og for sikkerhed for tilgang og dataoverfoersel .   - Definering af gateways , tilgangsprotokoller og multiplekseringsmetoder   * 12 maaneder : analyse af netarkitekturkrav .  Aar 2-5 :   - Kontruktion af grundlaeggende arkitekturer  ( f.eks . LAN-baseret , PABC-baseret ) paa grundlag af den tidligere erhvervede viden .   * 18 maaneder : specificering af netarkitektur for implementering .   - Foerste rapport vedroerende oekonomi , praestation , standarder .   - Undersoegelse af alternative kabelfoeringsarkitekturer og multiplekseringssystemer under hensynstagen til eksisterende anlaegsmiljoe , bygninger , eksisterende kabler , gulvplads , vedligehold , saarbarhed , sikkerhed osv .   - Definition af kommunikationsvaert og andre gateway-funktioner , herunder funktioner , som omdanner de forskellige protokoltyper til en faelles LAN-protokol med henblik paa interne kontornet , sammenkobling af aabne systemer mellem kontorer ( inter-office Open System Interconnection ) , databasetilgang og fjerntliggende informationscentre .   - Forbedring af arkitektur ( f.eks . routing ) ; standardiseringsaktiviteter ; forberedelse af eksperimentel implementering , saa vidt det forekommer noedvendigt ( f.eks . pilotkommunikationsvaert ) .   - Standardiseringsaktiviteter : realisering af eksperimentel implementering .   - Evaluering af arkitektur paa grundlag af resultaterne af eksperimentelt arbejde .  Aar 3 :   - Arbejde paa vaerktoejer , som skal igangsaettes i aar 3 ;   - identificering af fornoedne vaerktoejer ; identificering af relevante standardkommunikationsudvekslings - og styringsprotokoller ( session , transport og net ) ; identificering af relevante udstyrsarkitekturer ; definition af vaerktoejsarkitekturer ;   - specificering af individuelle vaerktoejer .  Udformning og fremstilling af vaerktoejer .   * 42 . maaned : specificering af vaerktoejer og metodologi   * 48 . maaned : implementering af pilotnet .   * 60 . maaned : evalueringsrapport for pilotnet ; rapport vedroerende vaerktoejsspecificeringsmetodologi .  4.3.1.1.1 . " Lokalt bredbaandskommunikationssystem til organisationer med spredt beliggenhed "  ( Ref . 73 : A/83 ) .  Dette projekt gaelder forskning og udvikling af et lokalt bredbaandskommunikationssystem til organisationer med spredt beliggenhed . Det prototypesystem , der udvikles , vil opfylde de forventede fremtidige kommunikationsbehov hos store industrielle , videnskabelige og administrative organisationer . Der vil i projektet blive taget hensyn til behov for kommunikation af data , tekst , stemme og grafik , og der vil blive tilvejebragt stamnet og gateways til heterogene lokaldatanet .  4.3.1.1.2 . " Arkitekturer for komunikationssystemer "  ( Ref . 237 : A/84 )  Projektets hovedvaegt ligger paa udviklingen af nye arkitekturer for sammenkobling af terminaler og ressourcer i et miljoe med flere integrerede tjenester . Det net , som udvikles under dette projekt , vil afspejle princippet om aabne systemer , idet det forsynes med graenseflader i henhold til OSI-standarder .  Det foreslaas , at man gaar frem i tre faser , begyndende oppefra :  I fase 1 identificeres kommunikationsbehovene ved en analyse af brugernes behov . Der vil blive udviklet en logisk kommunikationsmodel . Der vil blive stillet forslag om integration af et distribueret driftssystem i den aabne systemstruktur .  I fase 2 vil den fysiske arkitektur blive udviklet ved at overfoere den logiske model fra fase 1 paa den eksisterende kommunikationsteknologi .  Fase 3 vil omfatte udviklingen af de systemelementer , der er identificeret i fase to og munder ud i demonstration af et forsoegsnet . Forsoegsnettets praestationer vil blive maalt for at evaluere de beslutninger om systemets konstruktion , som blev taget i fase to .  4.3.1.1.3 . " En integreret netarkitektur til kontorkommunikation " ( Ref . 395 + 95 : A/83-84 ) .  Dette projekt gaar ud paa at konstruere og definere en arkitektur til kontorkommunikation og demonstrere en pilotimplementering af den . Arkitekturen vil kunne rumme alle typer lokal og fjerndatanet , saasom opstiske LAN , bredbaands-baserede faellesantenneanlaeg ; PABC'er , pakkekommunikationsnet og det opstaaende digitalnet med integrerede tjenester ( ISDN ) .  Den integrerede arkitektur vil blive demonstreret i et integreret forsoegsnet , som omfatter bredbaandsnettet og mange andre disponible lokal - og fjerndatanet , og som forbinder projektpartnerne . De demonstrerede anvendelser vil omfatte en forbedret version af dokumenthaandteringsmiljoeet .  Der opfordres ikke til indsendelse af forslag , medmindre de bidrager til igangvaerende projekter .  4.3.1.2 . Kommunikationssikkerhed  Definition og demonstration af sikkerhedsmaessige netforbedringer . Implementering i foreliggende net .  Der opfordres til indsendelse af B-forslag .  4.3.1.3 . Harmoniseringsspoergsmaal paa kommunikationsomraadet  Da kommunikation betyder , at sendere og modtagere skal forbindes , er der et stort antal kompatibilitetsspoergsmaal at behandle . Dette emne giver mulighed for , inden der fastlaegges standarder , at naa til enighed om saadanne spoergsmaal i forbindelse med internationale standardiseringsbestraebelser og for at afproeve de resulterende specifikationer .   " Standardisering af integrerede LAN-tjenester og protokoller for tilgang til tjenester " ( Ref . 43 : B/83 ) .  Projektets maal er at definere de tjenester , der skal leveres af et lokalt-datanet med integreret trafik , og at definere en stabil graenseflade , som er uafhaengig af den givne LAN-teknologi , og som danner overgang mellem dataterminaludstyret og LAN-tilgangsenheden . Denne graenseflade vil omfatte den fysiske graenseflade og de tjenestetilgangsprotokoller , ved hjaelp af hvilke tjenesterne kan benyttes .  Der opfordres ikke til indsendelse af forslag .  4.3.2 . Teknologi  Enhver form for integreret kontor vil kraeve et grundlag i form af en kommunikationsinfrastruktur med tilstraekkelig kapacitet og paalidelighed , til at hele trafikken kan forloebe oejeblikkeligt ( eller med kun ubetydelig forsinkelse ) . Aktuelle vurderinger gaar ud paa , at udstyr , der forbinder satamater , arbejdspladser og CAD-maskiner skal have en kapacitet , der ligger et godt stykke over 100 Mb/s . Det forventes , at de skal kunne klare samtidig afvikling af tale , data og statiske og levende billeder .  Baade koaxial - og fiberteknologi rummer den noedvendige kapacitet , men transmissionegenskaberne ved fiberoptik er bedre egnet til Gb/s-omraadet . Lyslederteknologien bruges for tiden mest til punkt-til-punkt-forbindelser . Passiv indkobling af udstyr i en fiberforbindelse og kobling ( eller dirigering ) af signaler i en netarkitektur , helst ved hjaelp af optiske koblingsteknikker , kraever forbedrede teknikker . Naar dette er opnaaet , skulle der vaere kapacitet nok ( mere end 1 Gb/Sek . ) til overs til forudsigelige fremtidige anvendelsesmuligheder , som der da kun vil vaere sat graenser for ved den nuvaerende teknik til afslutning af lyslederkabler .  4.3.2.1 . Optisk bredbaands-LAN  Identificering og formulering af arkitekturer og standarder for optiske bredbaands-lokaldatanet , definition af konstruktionsbehov for VLSI-chips og demonstration af funktionel og oekonomisk gennemfoerlighed .  Program ( - ) og delmaal (*) :  Aar 1-5 :   - Arkitekturer op protokoller for optiske bredbaands-LAN'er defineret ;   * 3 maaneder : Specificering af arkitekturer og protokoller for optiske bredbaands-LAN'er .   - Undersoegelse og konstruktion af transmissions - og graensefladeudstyr for lyslederteknikker .   * 12 maaneder : specifikationer for optiske LAN-transmissionsteknikker .   - Definition af konstruktionskrav for VLSI-chips til implementering af protokoller for net-interfacing , med garanti for gode paalideligheds - og sikkerhedsniveauer .   * 18 maaneder : specificering af VLSI-chips for netgraenseflader .   - Evaluering af demonstrationsmodelkonstruktioner , gennemfoerelse af de noedvendige udviklinger for demonstrationsmodeller .   * 36 maaneder : specificering af demonstrationsmodel .   * 48 maaneder : realisering af demonstrationsmodel for at vise funktionel og oekonomisk gennemfoerlighed i et fungerende kontormiljoe i virksomheder .   * 60 maaneder : evalueringsrapport for demonstrationsmodel .  4.3.2.1.1 . " Integreret optisk lokaldatanet ( LION ) "  ( Ref . 169 : A/83 ) .  LION-projektets maal er at realisere et lokalt bred baandsnet , som er baseret paa lyslederteknologi , og som kan finde bred anvendelse paa kontoromraadet , herunder i industrielle forskningslaboratorier , paa universiteter og hospitaler og i fabrikker . LION vil sikre samtidig tilgang for en raekke uafhaengige brugere , som har behov for distribueret behandling og distribueret intelligens , og vil afvikle stemme - , data - , tekst - , og videotrafik . Der regnes med meget hoeje bithastigheder , hvilket kraever nye teknologier i integreret optik og meget hurtige elektroniske komponenter .  4.3.2.1.2 . " Kohaerente optiske ultisk ultrabredbaands-LAN " ( Ref . 249 : B/84 ) .  Projektets maal er at undersoege , om det kan lade sig goere at benytte kohaerente optiske teknikker i et lokaldatanet . Baade tekniske og systemmaessige spoergsmaal vil blive taget op til undersoegelse . Nye maskinarkitekturer vil blive behandlet , nemlig arkitekturer til implementering af transistorer i stoerrelsesordnen adskillige Gb/s paa store baandbredder og fra forskellige informationsmedier herunder stemme , tekst , billede osv .  Der opfordres ikke til indsendelse af forslag , medmindre de ligger i forlaengelse af igangvaerende projekter .  4.3.2.2 . Avancerede koblingsteknikker ( A )  Identificering af krav , der er afgoerende for udformningen af koblingsarkitekturen Forslag til og konstruktion af en fysisk arkitektur for koblet kommunikation mellem brugere af saavel enkelttjenester som flere intergrerede tjenester paa et kontor med kontorsystemressourcer og mere omfattende net .  Planlaegning og gennemfoerelse af en demonstration til evaluering af gennemfoerlighed og praestation .  Program ( - ) og delmaal (*) :  Aar 1 :   - Identificering og evaluering af grundparametre , der paavirker koblingsarkitekturer .  Aar 2 til 4 :   - Definition af fysisk og logisk arkitektur for kredsloebskoblet forbindelse .   - Konstruktion af systemelementer ( kobling og graensefladeelementer ) til ovennaevnte definerede fysiske arkitektur .   - Foreloebig vurdering af gennemfoerligheden af en faelles koblingsteknologi .   - Definition af VLSI-krav ( ydeevne , pakketaerhed ) .   - Specificering af demonstration og konstruktion af elementer til den .   - Gennemfoerelse af demonstrationen ( den boer indgaa som et element i en mere omfattende arkitektur ) .  Aar 5 :   - Evaluering af demonstrationen ( den boer indgaa som et element i en mere omfattende arkitektur ) .   - Revision af den fysiske arkitekturs definition .   - Revision af VLSI-kravene .  Der opfordres til indsendelse af A-forslag .  4.3.3 . Ressourcestyring  I integrerede kontor - og fabriksdatanet vil der vaere stigende behov og mulighed for at vaere faelles om fjernliggende ressourcer og for at opsoege og udnytte overskydende behandlingskapacitet .  Generelt forskning er blevet gennemfoert eller er i gang i betragteligt omfang paa omraadet distribuerede systemer og distribuerede databaser . Dette arbejdes generelle karakter indebaerer , at der maa inddrages hoejt uddannet personale til opbygningen og styringen af disse systemer , isaer i dynamiske miljoeer  ( navnlig naar de direkte krav til systemet skifter ) .  Det grundlaeggende krav er at tilvejebringe mekanismer , saa saadanne systemer kan opbygges og styres af relativt lavt uddannet personale .  Dette kraever , at der ivaerksaettes et betydeligt arbejdsprogram , der omfatter parallel behandling i et net af flere , diskrete maskiner , distribueret databasestyring og teknikker til indbyrdes forbindelse af arbejdsprocesser .  4.3.3.1 . Distribuerede systemer ( A )  Identificering af grundelementer paa brugerprogramniveau med henblik paa overfoersel af data og/eller programmoduler til fjernbehandling eller datatilgang , herunder tilgangsbefoejelse . Begrebet om datas og programmers singulatitet eller integration og automatisk ajourfoering af dem i et distribueret miljoe boer behandles , og der boer findes praktiske loesninger .  Udarbejdelse af et stoettesprog , som goer det muligt for brugere , brugerprogrammer og driftssystemer at styre flytning af og tilgang til programmelressourcer . Blandt de specifikke kommandoer kunne taenkes down-loading ( overfoersel til terminal af program fra  * enhed ) , anmodning om fjernkoersel , fjernprocedurekald , ajourfoering af database .  Udarbejdelse af en infrastrukturmekanisme til styring af ressourcerne i et net , herunder viden om ressourcedisponibilitet , ressourceintegritet , fejlgenkendelse og automatisk koerselsrotablering .  Program ( - ) og delmaal (*) :  Aar 1 :   - Identificering af underkategorier af opgave - og ressourceinteraktion . Definition og afproevning af grundelementer til styring af opgaveprogrammers ressourcetilgang . Udforskning af teknikker til ajourfoering af de distribuerede programmer og af databasen under opretholdelse af konsekvens . Skitse til kravspecifikation til et infrastrukturstyringssystem .   * 12 maaneder : distribuerede grundelementer til databehandling . Specifikationer til et distribueret databehandlingsstoettesprog og et system til styring af miljoeet .  Aar 2-3 :   - Foerste anvendelse af sproget paa en enkel infrastruktur ( som forsoegsopstilling for at gennemproeve teknikkerne til distribueret ressourcetilgang og -styring i et net af intelligente terminalarbejdspladser . Validering af grundelementer og styringsteknikker . Effektiv databasestyringsteknik til balancering af samtidighed og konsekvens i et distribueret miljoe , herunder koerselsretableringsteknikker .   * 24 maaneder : demonstration af databasestyring .   * 36 maaneder : anvendelse af stoettesprog paa en forsoegsopstilling bestaaende af distribuerede terminalarbejdspladser .  Aar 4-5 :   - Fuldstaendig implementation af sprogets infrastrukturstyring med henblik paa autonom distribution og samkoering af behandlingsanmodninger . Validering af parametre for samtidighed og konsekvens . Validering af fejlfinding og automatisk koerselsretablering . Vurdering af effektivitet i et permanent fungerende miljoe .   * 48 maaneder : forsoegsmiljoe til ressourcestyring .   * 60 maaneder : fuldt valideret demonstration af et miljoe med distribuerede terminalarbejdspladser .  Der opfordres til indsendelse af A-forslag .  4.3.4 . Tjenester  Undersoegelse og specificering af funktionel ekspansion af teledata-tjenester paa grundlag af fremtidige ISDN'er ( smalbaands - og bredbaands-digitalnet ) : praesentation af tekst/grafik/billeder/tale/levende video og den udvidede tovejs brugergraenseflade . Opstilling af eksperimenter og vurdering heraf .  4.3.4.1 . Multi-mode forsendelse af meddelelser  Formulering af behovene for meddelelsetjenester paa kontorer ( tekst , billed , stemme , statisk og levende video ) . Vurdering af muligheden for forsendelse af mixed-mode meddelelser . Standardiseringsspoergsmaal skal behandles .  Der opfordres til indsendelse af B-forslag .  4.3.4.2 . ISDN-baseret avanceret teledata  Undersoegelse af , hvordan teledatatjenester kan forbedres paa basis af udvidede anvendelsesomraader og fremtidige net . Multi-mode praesentation af tekst , grafik , billeder , ikke-statisk video . Der kraeves baade interaktive , brugervenlige funktioner og standardisering af graenseflader og protokoller .  Der opfordres til indsendelse af B-forslag .  4.3.4.2.1 . " En billedkodningsalgoritme med hoej komprimering til fotografiske teledata "  ( Ref . 563 : B/84 ) .  Formaalet er , sammen med en gruppe , der er repraesentativ , men lille nok til at vaere effektiv , at udvikle en hoejkomprimerende billedkodningsmetode , som kan bruges til tv-signaler . Arbejdets endelige maal er at definere en udvalgt kodningsteknik som en mulig europaeisk standard for fotografiske teledata paa ISDN .  Der opfordres til indsendelse af B-forslag .  4.3.4.3 . Avancerede tjenester  Dette emne giver mulighed for , at man kan stille forslag til nyskabende arbejde uden at vaere bundet af de specifikke henvisninger i dette arbejdsprogram .  Der opfordres til indsendelse af B-forslag .  F og U-Omraade 4.4 : Avancerede lagrings - og genfindingssystemer  BESKRIVELSE  Informationsteknologi og kontorautomation vedroerer fundamentalt lagring , tilgang til og flytning af information , omfattende data , tekst , grafik , stemme , billeder og andre former . Undersoegelser , som skal foere til definition af en avanceret databasemodel til kontorbrug , og undersoegelser af sikkerhed , fortrolighed , tilgangsbemyndigelse og informationsdistribution , er af afgoerende betydning for et bredt spektrum af kontorsystemforskning .  Den foreslaaede forskning er rettet mod bygning af en raekke eksperimentelle prototype kontorinformationsvaerter , og drift af disse under realistiske vilkaar , separat og tilsluttet hinanden for at opnaa praktisk erfaring med systemimplikationerne ved bygning af disse vaerter , indlaesning i dem af praktiske informationer og brug af dem paa realistisk maade .  Arbejdet er derfor opdelt i tre generelle klasser : systemspoergsmaal , brug og behov samt komponenter .  Systemspoergsmaal omfatter konstruktion og drift af kontorinformationsvaerter , herunder hoejtydende filtre og undersoegelser af nye informationsmodeller og udvikling af metrik i tilknytning til disse . Vaerter skal betragtes i forhold til de andre komponenter i et alsidigt kontorsystem , herunder andre informationsvaerter og fordelingen af informationer og funktioner mellem dem . Det noedvendige arbejde paa aspekter i forbindelse med arkiveringsgraenseflader for spoergesprog og indholdserklaerende sprog er blevet identificeret .  Brug og behov tager sigte paa arten af informationen  ( data , tekst , grafik , billeder osv . ) , som vil blive indeholdt i kontorinformationsvaerter , udtrykt i kvalitet , kvantitet og sammensaetning samt brug af denne information . Der vil blive set naermere paa en intern , adaptiv graenseflade , der svarer til brugernes behov og erfaring .  Komponenter : udvikling af material , programmel og systemelementer , som vil blive indbygget i avancerede arkiveringssystemer , hovedsagelig i informationsvaerter , men ogsaa i avancerede terminalarbejdspladser . Disse omfatter filtre , systemstyringsspoergsmaal i forbindelse med anvendelse af optiske plader i avancerede kontorsystemer , systemteknikker , der kraeves for at opnaa meget hoej , paafattet paalidelighed , og anvendelse af avancerede informationsbehandlingsteknikker til avancerede arkiverings - og genfindingssystemer .  F og U-EMNER  De emner , der omfattes af dette F og U-omraade , er :  4.4.1 . Filvaertarkitekturer   - konstruktion og evaluering af kontorinformationsvaerter  ( A )   - systemer med meget hoej integritet  4.4.2 . Systemspoergsmaal   - nye informationsmodeller   - filspoergesprog og indholdserklaerende sprog  4.4.3 . Brug og behov   - arten og brugen af arkiveret information   - bruger-fil adaptiv graenseflade   - ydeevne-betragtninger  4.4.4 . Komponenter   - filfiltre   - optiske lagersystemkoncepter  EMNEBESKRIVELSER  4.4.1 . Filvaertarkitekturer  4.4.1.1 . Konstruktion og evaluering af kontorinformationsvaerter  Beskrivelse  Dette omraade vil definere og dokumentere systemfunktionerne og fordelene ved en raekke kontorinformationsvaerter samt de logiske graenseflader for en raekke delsystemer med andre komponenter af et samlet kontorsystem . Disse vil blive omsat til konstruktioner og implementeringsplaner , og adskillige repraesentative modeller vil blive bygget som laboratorieprototyper . Disse vil blive anvendt alene og i sammensaetning til at evaluere den praktiske drif af disse vaerter . Problemstillingen ved fordeling af information mellem forskellige vaerter og haandtering af samspillet mellem disse vaerter er en afgoerende del af dette arbejde .  Program ( - ) og delmaal (*) :  Aar 1 :   - Beskrivelse af en raekke multi-mode vaerter og deres funktionelle egenskaber .   - Udarbejdelse af systemkonstruktion og komponentkrav .  Aar 2 :   - Udspecificering af implementeringsplan og konstruktion ;   - Simulering af ydelse ;   - Konstatering af komponentdisponibilitet ; - Opstilling af problemstilling og fremgangsmaade ved systemdistribution .   * 18 maaneder : specificering af informationsvaert(er ) .   * 24 maaneder : skoen over ydeevnen .  Aar 3 :   - Definition af et arbejdsprogram til validering af systemkoncepter .   - Beregningsvurdering af konstruktionen baseret paa tilgaengelige enheder .   - Detaljeret plan for distribueret implementering .  Aar 4 :   - Implementering af konstruktioner , herunder optisk plade og foerstefase filfiltre :   - Paabegyndelse af opbygning af distribuerede faciliteter .   * 48 maaneder : prototype(r ) af informationsvaert(er ) .  Aar 5 :   - Drift , evaluering og forbedring af det realiserede , herunder distribuerede informationer og funktioner .   * 60 maaned : evaluering af vaert(er ) .  4.4.1.1.1 . " Et multimedie arkiveringssystem " ( Ref . 28 + 436 : A/83 ) .  Maalet for dette projekt er at udvikle et system , der tilvejebringer arkiveringstjenester for multimediedokumenter ved brug af magnetiske og optiske lagringsmedier . Kontormiljoeets behov vil blive gjort til genstand for saerlig opmaerksomhed . Systemet vil blive realiseret i en specialiseret vaert , som tager imod henvendelser fra kunder , som f.eks . terminalarbejdspladser eller andre enheder . Kommunikationsenhederne mellem vaert og kunde bliver multimediedokumenter , og ikke fysiske poster eller blokke .  De tjenester , vaerten leverer , er de samme som dem , der traditionelt findes i et informationsgenfindings - eller databasemiljoe . Men det dobbelte krav om , at systemet skal kunne arkivere multimediedokumenter , og at det skal kunne anvendes i kontorer foerer til , at der opstaar emner at forske i . Vaerten vil blive realiseret trinvis . Den foerste prototype vil kun behandle tekst og attributdata . Billed og stemmedata vil blive tilfoejer i senere versioner .  4.4.1.1.2 . " Konstruktion og driftsevaluering af kontorinformationsvaerter " ( Ref . 231 : A/83 ) .  Projektets maal er at konstruere , demonstrere og derefter evaluere en familie af fungerende prototyper paa kontorinformationsvaerter , der kan rumme repraesentationer i digital form af al den kontorinformation , som nu nedfaeldes paa papir . Der vil blive opstillet en helhedsmetode baade for den information , vaerteremner , og for de funktioner , der kraeves til manipulation og styring af den . Noglen til projektet er behandlingen af problemstillingen ved distribueret information , arkitektur og brug i kontormiljoeet . Der er planlagt to stoerre demonstrationer af mulighederne i kontorinformationsvaerter i loebet af projektet , en forsoegsdemonstration ved slutningen af aar 3 og en hoveddemonstration ved slutningen af aar 4 . Saa er der et helt aar til at foretage en grundig evaluering af systemet , inden slutrapporten skal afleveres .  Der opfordres ikke til indsendelse af forslag , medmindre de udbygger igangvaerende projekter .  4.4.1.2 . Systemer med meget hoej sikkerhed  Da den information , vaerterne rummer , ofte repraesenterer vitale aktiver for brugerne , er det yderst vigtigt at beskytte den mod oedelaeggelse ved systemsvigt og uautoriseret eller uberettiget indtraengen . Der maa udvikles tekniske og systembaserede metoder  ( eventuelt ved brug af ekspertsystemteknikker ) , saa man naar frem til arkiveringssystemer , der er sikret mod uautoriseret brug , og som naesten aldrig svigter .  Der opfordres til indsendelse af B-forslag ; disse vil dog blive sammenholdt med igangvaerende projekter .  4.4.2 . Systemspoergsmaal  4.4.2.1 . Nye informationsmodeller  Nye informationsmodeller af et kontormiljoe , isaer et , hvori brugerne er uden kendskab til drift og konstruktion af informationssystemer , under anvendelse af AI-metoder og -erfaring .  4.4.2.1.1 . " Nye informationsmodeller for arkivering og genfinding til kontorbrug " ( Ref . 59 : A/83 ) .  Projektet omfatter forskning i nye informationsmodeller for arkivering og genfinding til kontorbrug . Vaegten vil blive lagt paa forskning i de teoretiske problemer i forbindelse med en model , der beskriver alle former for kontorinformation . Der vil blive udviklet en raekke modeller , som sammenholdes med teknikker til arkivering og genfinding af information .  Mange noegleproblemer er under udfoerskning , hvoraf de fleste behandler aspekter , der er afgoerende for , om systemet accepteres af brugerne , eller mere praecist : genfindingsprocessens hastighed og praecision for den oevede og den uoevede bruger .  De udviklede modeller vil blive bygget op og valideret i et programmelmiljoe , der skal simulere samspillet i et kontors arkiverings - og genfindingssystem .  B-forslag vil blive sammenholdt med igangvaerende arbejde .  4.4.2.2 . Fil-spoergesprog og indholdserklaerende sprog  Der boer ivaerksaettes en undersoegelse af disse sprogkategoriers arkiveringsrelaterede aspekter . Saerlig opmaerksomhed boer vies dels den udvidelse af disse sprog , som maatte blive noedvendig paa grund af arkiveringssystemernes og brugerbehovenes stigende kompleksitet , og dels anvendelsen af nye databehandlingsteknikker som komponenter i fil-vaerterne .  Der opfordres til indsendelse af B-forslag .  4.4.3 . Brug og behov  4.4.3.1 . Art og brug af arkiveret information .  Teoretiske undersoegelser og interviws med avancerede kontorsystembrugere til konstatering af en raekke scenarier , der daekker arten og kvantiteten af emner , som vil blive indeholdt i praktiske kontorinformationsvaerter , samt den brug , der vil blive gjort af disse .  Projekt nr . 285 tager nogle af problemerne paa dette omraade op .  Der opfordres til indsendelse af B-forslag ; de vil dog blive sammenholdt med igangvaerende arbejde .  4.4.3.2 . Bruger-fil adaptive graenseflader .  Studie af samspillet mellem arbejdspladser og informationsvaerter i realistiske brugeromgiveler . Udvikling af en adaptiv graenseflade mellem disse delsystemer , som udgoer en faelles standardbrugergraenseflade .  Der opfordres til indsendelse af B-forslag .  4.4.3.3 . Kontorinformationsvaerters ydeevne  Udvikling af et saet metoder til evaluering , forudsigelse og afproevning af , hvad kontorarkiveringsarkitekturer og -algoritmer kan praestere .  Der opfordres til indsendelse af B-forslag .  4.4.4 . Komponenter  4.4.4.1 . Fil-filtre  Identificering af behov og udvikling af udvidelser til eksisterende fil-filterteknologi for at tilfredsstille forventede behov for lagring og genfinding af information paa kontorer . Undersoegelse af , hvad det indebaerer at soege i store multimediefiler , og forslag til nye materiel - og mikroprogramfiltre til forbedring af soegningseffektiviteten .  Der opfordres til indsendelse af B-forslag .  4.4.4.2 . Optiske lagersystemkoncepter  Dette projek vedroerer udvikling af systemanvendelse og styringsteknikker samt skabelse af relevante programmelhjaelpemidler under udnyttelse af optiske lagringsmidler , idet det sikres , at de vil vaere tilgaengelige for praktisk brug paa et tidligt tidspunkt .  B-forslag vil blive vurderet i forhold til igangvaerende arbejder .  F og U-omraade 4.5 : Integrerede kontorsystemer  BESKRIVELSE  Forskning i og udvikling af prototypekomponenter til kontorsystemer maa suppleres med forskning i og evaluering af koncepter for integrerede kontorsystemer med henblik paa varierede kontormiljoeer . I et industrielt F og U-program er afproevning af prototyper ud fra krav , som er repraesentative for markedsvilkaarene , den vigtigste proeve paa den udfoert forsknings relevans .  Paa dette omraade er identificeret to emner , som er kompelmentaere , men ikke noedvendigvis gensidigt afhaengige .  For det foerste : konstruktion , udvikling og evaluering af avancerede kontorsystemprototyper , baseret paa de nyeste komponenter udviklet i Europa , om muligt under ESPRIT-programmel ( omraade 4.2 til 4.4 ) , og paa resultaterne af struktureret analyse inden for laeren om kontorsystemer og ergonomi .  For det andet : oprettelse af proevnings - og evalueringsmiljoeer for komponenter til kontorsystemer samt prototyper af integrerede kontorsystemer , som muliggoer kvalitativ og kvantitativ validernig i en raekke simulerede kontorer og virksomheder . Ogsaa i dette arbejde vil der blive gjort brug af resultaterne fra omraade 4.1 saavel som af andet arbejde med standarder , ydeevne og integration .  F OG U-EMNER  De emner , der skal studeres paa dette omraade , omfatter  4.5.1 . Systemarkitektur   - systemarkitekturer ( A )   - systemsikkerhed .  4.5.2 . Afproevning og evaluering   - Faciliteter til afproevning og evaluering af kontorsystemer ( A )   - anlaeg til afproevning af kontorsystemanvendelser  EMNEBESKRIVELSER  4.5.1 . Informationssystemarkitektur  4.5.1.1 . Systemarkitektur ( A )  Definition af en informationssystemarkitektur , hvorved graenseflader mellem forskellige systemkomponenter fra det fysiske niveau til anvendelsesniveauet specificeres med henblik paa at styre integrationen . Den egentlige udformning og implementering af et eksperimentelt integreret system skal baseres paa den definerede systemarkitektur , paa state-of-the-art delsystemer - helst udviklet under ESPRIT-programmet - og paa resultaterne af struktureret analyse af kontorsystemer og ergonomi . Den efterfoelgende integrering og evaluering skal foretages i et miljoe , der realistisk gengiver kontor - og forretningsforhold , herunder erhvervslivets aktuelle krav til kort - og landgdistancekommunikation .  Arbejdet skal begraenses til en demonstration af gennerelle kontorfunktioner , dvs . funktioner , der ikke er specifikke for bestemte forretnings - eller organisationstyper .  Der skal kun vaere et begraenset antal iterationscykler , og det skal ikke udvides ud oever det eksperimentelle prototypestade .  Paa dette omraade skal blandt andre foelgende aspekter daekkes :   - integration af komponenter af forskellig oprindelse   - generel systemsikkerhed   - identificering og anvendelse af ordregrundelementer   - styringsinfrastruktur .  Program ( - ) og delmaal (*) :  Aar 1 :   - Definition af laboratoriemodel og forsoegsspecifikationer .   * 12 maaneder : systemspecifikation  Aar 2 + 3 :   - Implementering af laboratorieforsoegsopstilling   - opbygning af laboratoriemodeller   - definition og implementering af forsoegsvaerktoejer - og -udstyr .  Aar 3 :   - Laboratorieafproevning og evaluering  Aar 4 + 5 :   - AEndring og ny afproevning   * 60 maaneder : fuldt afproevet eksperimentel prototype .  Der opfordres til indsendelse af A-forslag .  4.5.1.2 . Systemsikkerhed  Analyse og konstruktion af sikre systemer . Gennemfoerelse af forsoeg paa eksisterende systemer . Systemet boer omfatte procedurer til kontrol af brugertilgang .  Der opfordres til indsendelse af B-forslag .  4.5.2 . Afproevning og evaluering  4.5.2.1 . Faciliteter til afproevning og evaluering af kontorsystemer ( A )  Oprettelse af miljoeer ( eller centre ) for afproevning og evaluering af komponenter til kontorsystemer og eksperimentelle prototyper paa integrerede kontorsystemer , hvor der kan foretages kvalitativ og kvantitativ validering for mange forskellige kontorer og virksomheder .  Saadanne faciliteter vil faa betydning som infrakstruktur , da de kan levere kvalificeret service til en lang raekke smaa og store organisationer , som ikke selv har mulighed for at oprette saadanne faciliteter paa grund af de betydelige budgetmaessige og intellektuelle ressourcer , de loebende laegger beslag paa .  Program ( - ) og delmaal (*) :  Aar 1 :   - Specificeringsfase : detaljering af art og omfang af de tjenesteydelser , der skal leveres , og planlaegning af , hvordan de gradvis skal udvikles i de foelgende aar .   - Opstilling af kriterier og betingelser for benyttelse af ydelserne .   - Opstilling af en ledelsesstruktur .   * 12 maaneder : scenario for oprettelse og drift af faciliteten .  Aar 2 :   - Impelmentering af en eksperimentel afproevningsfacilitet , fulgt af afproevning af systemkomponenter for at paavise ideens gennemfoerighed i den indledende fase .  Aar 3 :   - Gennemfoerelse af realitiske afproevninger for at paavise afproevningsfacilitetens gennemfoerlighed i fuldt omfang .   * 45 maaneder : rapport , der paaviser den foreslaaede facilitets gennemfoerlighed .  Aar 4-5 :   - Gradvis udvidelse af afproevningsfaciliteter .   - Gennemfoerelse af afproevninger og evalueringer .   * 60 maaneder : rapport , der paaviser , at faciliteten kunne drives uden behov for stoette fra Faellesskabet .  Der opfordres til indsendelse af A-forslag .  4.5.2.2 . Anlaeg til afproevning af kontorsystemer  Analyse af anvendelsesomraader og udformning af fyldestgoerende kriterier for ydeevneevaluering med henblik paa at bane vejen for feltforsoeg med kontorsystemer , saaledes at svage og staerke sider ved systemer under udvikling kan blotlaegges .  Opstilling af generelle konklusioner , som kan foere til teknologier og systemer , som er bedre - isaer i henseende til deres brugervenlighed .  Projekter maa vaere af begraenset omfang , behoever ikke noedvendigvis foere til udvikling af et anvendelsessystem og boer vaere klart praekonkurrencemaessige .  Der opfordres til indsendelse af B-forslag .  DELPROGRAM 5  DATAMATINTEGRERET FABRIKATION  F og U-omraade 5.0 : Fremstillingsvirksomheders strategi og organisation  Dette omraade vedroerer hele raekken af fabrikationsaktiviteter , herunder datamatstoettet konstruktion ( CAD ) , datamatstoettet produktudvikling  ( CAE ) , datamatstoettet fabrikation ( CAM ) , fleksible maskinebearbejdnings - og montagesystemer , robotteknik , afproevning og kvalitetskontrol .  Begrundelse for at udvaelge dette saerlige emneomraade er foelgende : dets potentielle indvirkning paa produktionsmetoder og -oekonomi , som er af vital betydning for Europa , kraever et solidt grundlag inden for CIM-systemets udvikling .  Maalsaetningen inden for CIM er at skabe et miljoe , hvori brugeren i stigende grad er i stand til at implementere et system baseret paa flere forskellige fabrikanter , og hvori IT-leverandoerer inden for Faellesskabet kan konkurrere effektivt . For at opnaa dette vil bestraebelserne blive koncentreret paa to hovedomraader . For det foerste er der behov for arbejde vedroerende infrastrukturer , som koncentreres om udviklingen af konstruktionsregler og arkitekturer , som foerer frem til en faelles referenceramme . Relevant arbejde vedroerende internationale standarder vil til stadighed blive vurderet og omraader identificeret , hvor en europaeisk aktion vil kunne stoettes . Det andet omraade omfatter aktioner vedroerende de delsystemer , graenseflader og vaerktoejer , hvis udvikling eller forbedring skoennes at vaere af strategisk betydning for De europaeiske Faellesskabers industri  ( baade brugere og fabrikanter ) .  For at stimulere og lette overfoersel af nye koncepter inden for informationsteknologi til maskinindustrierne i EF og for effektivt at kunne stoette , udnytte og demonstrere de foreslaaede forskningsaktiviteter anbefales det staerkt , at der udarbejdes 3 eller flere pilotavancerede CIM-systemer som led i ESPRIT-programmet . Saadanne systemer vil i hoej grad virke som samlelinse for koordineringen af indsatsen og udviklingen af oplysninger mellem de forskellige og somme tider staerkt afvigende dele af F og U-programmet for CIM .  F og U-omraade 5.1 . Integreret systemarkitektur  Indledning  De noedvendige ressourcer til at definere en standardarkitektur og den noedvendige markedsstyrke til at opnaa accept af en saadan arkitektur vil kun kunne mobiliseres af de stoerste og mest indflydelsesrige organisationer . Men oenskeligheden af at udvikle en referencemodel , som vil saette brugere i stand til at udvikle CIM-systemer baseret paa flere forskellige fabrikater og undgaa markedsdominans af amerikanske og japanske de fakto standarder og udviklingsrammer , er indlysende . Dette er et omraade , hvor mulighederne for afgoerende fremskridt gennem en forenet indsats er store , og som derfor er saerligt egnet for en indsats omfattende hele Faellesskabet .  Beskrivelse  Inden for de naeste ti aar maa man forvente , at en raekke forskellige CIM-systemer vil blive implementeret i fremstillingsindustrien . For at vaere effektivt skal hvert system passe optimalt til sin konkrete brug . Med henblik paa at bevare konkurrencedygtighed og fleksibilitet via anvendelse af ny teknologi , efterhaanden som denne bliver tilgaengelig , maa der udvikles effektive konstruktionsmetoder til CIM . I oejeblikket er der visse retningslinjer , men ingen internationale standarder til konstruktion af systemarkitektur for CIM .  Der kraeves nytaenkning for at faa egnede systemarkitekturer til at passe med fremstillingshelheden lige fra produktudvikling , produktkonstruktion , produktplanlaegning og kontrol , tidstro styring af produktionsudstyr , materiale haandtering til lagerstyring og salg . Til stoette for totalsystemsindsatsen er det noedvendigt at udvikle strategier for data , kommunikation og behandling , som imoedekommer baade fysiske og logiske krav .  For at fremme den bredere anvendelse af CIM-systemer ved formindskelse af fejlrisikoen boer der udvikles formelle metoder , der muliggoer repraesentation , specifikation og afproevning af foreslaaede systemer for installation af disse .  Hele indsatsen omfatter :   - CIM-systemets indvirkning paa virksomhedens strategi og organisation   - arkitektur   - elementer til stoette for arkitekturen  5.1.1 . og 5.1.2 . Systemarkitekturer for CIM ( 1 )  Beskrivelse  Arbejdet vedroerende " konstruktionsregler for CIM " er allerede i gang og naermer sig sin afslutning .  Erfaringerne har vist , at det i forbindelse med tekniske fremskridt isaer er vanskeligt at opnaa bred enighed om de tilstraebte resultater paa dette omraade . I bestraebelserne paa at opnaa bredest mulig accept er der nedsat en saerlig interessegruppe ( SIG 5.1 ) , som allerede er gaaet i arbejde . Hensigten er , at denne gruppe skal give projektgrupperne kommentarer , feedback og vejledning . Paa nuvaerende tidspunkt har SIG 5.1 udarbejdet foelgende liste over maalsaetninger for arbejde under 5.1 :   - at yde vejledning og stoette til brugere og potentielle brugere af CIM-systemer   - at yde Faellesskabet IT-industri stoette i form af raad og information og om noedvendigt vaerktoejer til effektiv udnyttelse af det voksende marked for CIM-systemer   - at overvaage relevante udviklinger af internationale standarder og at fremsaette henstillinger om forenet indsats , hvor dette er noedvendigt   - at opretholde forbindelser med andre delomraader af CIM , med andre omraader af ESPRIT og med relevante nationale programmer ,   - at fremme en faelles bevidsthed om og en forbedret forstaaelse af CIM-begreberne , f.eks . ved at etablere en faelles terminologi   - Man maa ikke tage fejl af , at dette er en liste over maalsaetninger og ikke en specifikation af projektarbejde . Det droeftes stadig , hvorledes disse maalsaetninger skal naas , og definitionsfasen vil formentlig blive indlet i sidste kvartal af 1984 .  Disse maal vil blive soegt naaet gennem et tiltag , opdelt i to faser :  5.1.1 . : projektdefinition  5.1.2 . : udvikling og implementering  Det er naturligvis yderst vigtigt , at der under 5.1 tages hensyn til andre CIM-delomraader og resultater fra relevante pilotprojekter .  Program ( 5.1.1 . )  Aar 0 : - foerste udkast til konstruktionsregler til konkrete fremstillingsprocesser udarbejdes  Aar 1 :   - 6 maaneder :  Konstruktionsregler fremlaegges , og endelige henstillinger udarbejdes .  6 - 8 maaneder :  opretholdelse af naere forbindelser til den saerlige interessegruppe SIG 5.1 , forelaeggelse af projektdefinitioner til fremtidigt arbejde .  Program ( 5.1.2 . )  Aar 1-5 : - Udvikling og implementering af projekter defineret under 5.1.1 ovenfor .  5.1.1.1 . " Konstruktionsregler for CIM-systemer "  ( Ref . 34 : A/83 )  Formaalet med projektet er at fremsaette detaljerede henstillinger til et saet af europaeiske konstruktionsregler for datamatintegrerede fabrikations-systemer .  5.1.1.2 . " Datamatintegrerede fabrikationsinsula , konstruktions-regler og standarder "  ( Ref . 92 : A/83 )  Dette projekt er koncentreret om data og datastroemme inden for en datamatintegreret fabrikationsinsula , CIPI . Det vil frembringe konstruktionsregler med tilknytning til CIPIs . En CIPI , kan i denne forbindelse paaregnes at omfatte et helt konstruktionssystem , NS-systemer , produktionsenheder , automatiseringsenheder ( robotter og haandteringsudstyr ) , afproevningssystemer og systemer til produktionsplanlaegning og -styring .  5.1.3 . Grafiske delsystemer ( Type B )  Grafik er en integreret del af CAD/CA ; men andre CIM-omraader kan ligeledes anvende grafik ekstensivt baade paa ledelses - og vaerkstedsniveau . Anvendelseseksempler er simulering ( gennemloeb ,  " hvadnu-hvis " -kalkule ) , ydeevneoplysninger om leverandoerer , produktionsniveauer , omkostninger ) og driftsledelse ( arbejdsplaner , ressourceallokering ) . Projektets formaal er at identificere de afvigende krav til grafik paa de mange CIM-omraader , idet der dog ses bort fra CAD/CAE , og at udvikle prototyper af programmel-delsystemer , hvor det skoennes hensigtsmaessigt ( til senere overfoersel vil VLSI , jf . 5.5.2 . )  5.1.3.1 . " Konstruktion og specifikation af konfigurabelt grafikdelsystem for CIM ( Ref . 496 : B/84 ) .  Projektet har to hovedmaal :  1 . Identificering og klassificering af de forskellige krav til grafik paa de mange CIM-omraader .  2 . Udvikling af programmel/materiel prototype grafikdelsystemer , som opfylder kravene under 1 , ovenfor .  For at naa projektetes foerste maal vil parterne udarbejde en oversigt omfattende materiel , programmel og menneske/maskine-graensefladekrav for grafik i CIM-systemer , som er i brug paa nuvaerende tidspunkt . For at naa det andet maal paataenker parterne at bygge paa anvendelsen af veldefinerede standarder . For eksempel Graphics Kernel System ( GKS ) og programmeringssproget Ada to indlysende kandidater .  F og U-omraade 5.2 . Datamatstoettet konstruktion og produktudvikling ( CAD/CAE )  Beskrivelse  Betydningen af datamatstoettet konstruktion er , at :   - konstruktionstiden nedbringes , og optimering af konstruktionen lettes ,   - lagring af alle relevante aspekter af konstruktionen lettes , og hurtig ajourfoering og datafangst fremmes ,   - der frembringes data , som anvendes under hele fabrikationsprocessen , herunder robot - og maskinevaerktoejsprogrammer .  Nuvaerende CAD-systemer omfatter faciliteter til konstruktion og tegning af dele , tilberegning af fysiske parametre og til simulering af kinematisk og dynamisk opfoersel . Den fremtidige udvikling boer tage sige paa CAD/CAE-systemer , som fuldt ud udnytter sig af datamater som middel til at repraesentere produkter i konstruktionsprocessen . Saadanne systemer boer omfatte faciliteter til konstruktion af produkter med optimal ydelse og oekonomi , som stoetter alle konstruktionsfaser lige fra udformningsfasen , som erkendes som vaerende en kritisk fase i konstruktionen . Til sin tid vil disse CAD/CAE-systemer skulle stoette multidiciplinaere , geografisk adskilte konsortier af organisationer , som samarbejder om konstruktionsprocessen .  Modulaere strukturer til CAD/CAE-delsystemer  ( som omfatter generaliserede 3D-modeller , geometriske konstruktionssystemer , tekniske beregningsprogrammer og simuleringsprogrammer ) skal udvikles for at goere det muligt for konstruktoeren at faa adgang til forskellige programmelpakker og databaser . Saadanne systemer giver data , som er umiddelbart anvendelige for alle efterfoelgende konstruktions - og produktionsaktiviteter , samt god displaykvalitet og kapacitet .  Dette kraever et integreret CAD/CAE-system , som kan generere de oenskede oplysninger til valg , definition , verifikation , simulering og optimering af produktionsprocessen , set som led i generaliserede fremstillings-operationer .  Al-teknikkers rolle inden for konstruktion af produkter og produktionssystemer maa til stadighed revideres .  Medmindre noget taler meget staerkt imod , skal alle projekter inden for omraade 5.2 stemme overens med den relevante arkitektur , der er udviklet under omraade 5.1 , og der skal ligeledes tages hensyn til CAD/CAE's sammenhaeng med CAM - og FMS-systemer  ( 5.3 og 5.4 ) .  F og U-emner  F og U-emnerne paa dette omraade er :  5.2.1 . CAD/CAE-faciliteter til proces - og produktkonstruktion .  5.2.2 . Anvendelse af AI-teknikker inden for CAD/CAE .  5.2.1 . CAD/CAE-faciliteter til produkt - og proceskonstruktion ( Type A )   - formulering af mulige CAD/CAE-systemstrukturer , som er i overensstemmelse med konstruktionsreglerne under 5.1 . , og definition af et udviklings - og integrationsprogram ;   - gennemgang af tilgaengelige delsystemer og generelle vaerktoejer , identificering af saadanne , som er brugelige , og specificering om noedvendigt af yderligere punkter eller aendringer ;   - udvikling af delsystemer og vaerktoejer og integrering i overordnet systemstruktur(er ) ;   - tilpasning eller udvikling , baseret paa generelle CAD/CAE-vaerktoejer , af yderligere vaerktoejer og delsystemer til stoette for integrerede CAD/CAE-aktiviteter , f.eks . :   * produktkonstruktionsaktiviteter saasom projektstyring , konceptkonstruktion , skitseprojektering , analyse og simulering , slutkonstruktion , produktdokumentationsstyring og produkt-konfigurationsstyring .   * proceskonstruktionsaktiviteter saasom procesvalg , procesmodellering , procesanlaegning , procesplansimulering , procesplanoptimering , planlaegning af proceskvalitetssikring ,   * specifikke vaerktoejer til forskellige produkt - og procesklasser , og vaerktoejer til  " gruppeteknologikoncepter " ( geometri , dimension , materiale , tolerance , procestype ) .  Program og delmaal  Et typisk projekt vil kunne have en tidsplan som angivet nedenfor . Tidsplanen vil kunne variere afhaengigt af arten af specifikke projekter . Brugen af prototyper paa alle stadier for at vise tilstraekkeligheden af det udfoerte arbejde tilskyndes .  12 maaneder :   - fastlaeggelse af krav til produktkonstruktionsmetodologier ;   - fuldstaendig gennemgang af tilgaengelige systemer og materiel .  24 maaneder :   - funktions - og kravsspecifikation af vaerktoejer ,   - formulering af CAD/CAE-systemstrukturer og definition af udviklings - og integrationsprogram ;   - definition af produkt - og proceskonstruktionsmetodologier ;   - definition af kodnings - og klassificeringsmetodologier .  36 maaneder :   - paabegyndelse af vaerktoejsudvikling ;   - udvikling af brugerprogrammel til produktkonstruktionssystemet , CAD/CAE-vaerktoejsintegrationen og kodnings - og klassificerings-systemet ;   - foerste resultater af kodnings - og klassificeringshenstillinger .  48 maaneder :   - faerdiggoerelse af generelle CAD/CAE-vaerktoejer ;   - faerdiggoerelse af brugerprogrammellet til produktkonstruktions-system  CAD/CAM-vaerktoejsintegration og kodnings - og klassificeringssystem .   - endelige henstillinger vedroerende kodning og klassificering .  60 maaneder :   - faerdiggoerelse af integration af generelle vaerktoejer med andre CAD/CAE-aktiviteter .  5.2.1.1 " Referencearkitektur for implementering af integrerede data - og metodebaser for CAE-systemer " ( Ref . 536 : A2/84 )  En referencearkitektur vil blive udviklet ud fra et funktionelt synspunkt omfattende foelgende niveauer : kommunikation ; dataoverfoersel , database og metodebase . Funktionaliteten af de tilsvarende kommunikationsprotokoller , metafilformater , konstruktionsdatabaser , metodedatabaser , brugergraensefladeforvaltere og sprog til specificering af vekselvirkningmellemmetoder vil blive fastlagt i enkeltheder , og der vil blive udviklet vaerktoejer til deres implementering . Med udgangspunkt heri vil en CAE-(H/S)-systemarkitektur til generelle formaal blive foreslaaet og implementeret for forskellige brugermiljoeer .  5.2.1.2 " CAD-graenseflader ( Ref . 322 : A/84 )  Projektet koncentreres om vigtige graenseflader i CAD/CAM-systemer : CAD-dataudvekslingsgraensefladen , CAD-databasegraensefladen , graensefladen for endelige elementers analyse samt den AI-baserede avancerede hoejniveaumodelleringsgraenseflade . Konstruktionen og implementeringen af disse graenseflader vil blive snaevert koordineret med internationalt standardiseringsarbejde paa dette omraade .  5.2.1.3 " Udvikling af et integreret proces - og operationsplanlaegnings-system med anvendelse af interaktiv 3D-modelleringsteknologi " ( Ref . 409 : B/84 )  Formaalet er at udvikle interaktivt , grafikbaseret system for proces - og operationsplanlaegning inden for et fabrikationsmiljoe . For at nedbringe udviklingsomkostningerne boer systemer som helhed opbygges af projektparternes eksisterende og efterproevede systemkomponenter . Fremgangsmaaden vil vaere at opnaa en ensartet brugergraenseflade for CAD - og CAM-systemer og for det andet at tilvejebringe en fuldstaendig simulering af fabrikationsprocessen .  5.2.2 . Anvendelse af AI-teknikker inden for CAD/CAE  Gennemgang af udviklingen inden for kunstig intelligens med henblik paa egnethed for CAD/CAE . Udfoerelse af udviklingsarbejde paa relevante omraader .  5.2.2.1 " Viden - og beslutningsstoette for materialehaandteringssystemer " ( Ref . 293 : B/84 )  Projektet tager sigte paa at undersoege anvendeligheden af ekspertsystemer for beslutningsstoette og at udvikle en videnbase for modellering af materialehaandteringssystemer . Maalsaetningerne er at analysere og definere den noedvendige viden til opnaaelse af gyldige vurderinger af systemkonstruktioner og af systemsoperation . Denne viden vil blive implementeret i beslutningsstoettesystemer og anvendt af ingenioerer til planlaegning af et materiale-haandteringssystem .  F og U-omraade 5.3 Datamatstoettet fabrikation ( CAM )  Beskrivelse  Et datamatstoettet fabrikationssystem i denne sammenhaeng er moentet paa styringen af fabrikationsoperationer . I princippet virker et CAM-system som et hoejt paalideligt informationsnet , som overvaager et bredt spektrum af indbyrdes afhaengige opgaver og udoever opfoelgningskontrol paa basis af en overordnet styringsstrategi ( ideelt tidstro ) .  Konstruktionsmaalene for et CAM-system boer omfatte :   ( i ) maksimal bistand til menneskelig overvaagning og indgreb i individuelle procestrin ;   ( ii ) individuelt programmerbare processer ;   ( iii ) graenseflader til alle andre systemer , naar disse er defineret i 5.0 og 5.1 , til at begynde med alle tilknyttede produktionsaktiviteter ;   ( iv ) for at indfoere aendringer og udvidelser uden at kraenke det samlede systemkoncept .  CAM-programmel er et gensidigt afhaengigt saet af datamatprogrammer , som kan bearbejde , overvaage og styre den stroem af fabrikationsdata , som er noedvendige paa forskellige produktionsstadier . I denne sammenhaeng behandles alene CAM-systemernes programmeldele .  En klar rationaliseringsgevinst kan forventes , dersom de konstruktionsdata , som er udarbejdet med datamatstoette , anvendes direkte til datamatstoettet udarbejdelse af produktionsdata og - instruktioner saasom arbejdstegninger , styklister , processekvensplaner , NS-planer , kvalitetskontrolprogrammer , produktproevningsprogrammer osv .  Kravene til databasesystemerne og databasestyringssystemet til CAM boer identificeres omhyggeligt og formuleres i de konceptuelle systemsdefinitions - og konstruktionsfaser .  Program ( - ) og delmaal (*) :  Aar 1 ( tredje og fjerde kvartal ) :   - definition og detaljespecificering af struktur og modulopbygning af CAM-systemets materiel og programmel ; dette arbejde boer vaere naert knyttet til projekt 5.1.1 , isaer hvad angaar  " systemstruktur " og " konstruktionsregler " ;   - den heraf foelgende CAM-definition boer indeholde saadanne generiske aktiviteter som planlaegning , tidsplanlaegning , maskinprogrammering , vaerktoejskonstruktion og -styring , gennemloebsstyring , overvaagning , dataindsamling , materialehaandtering , lagerstyring , beholdningsovervaagning , afproevning , reparation , kvalitetskontrol , dokumentation , kalkulation og indkoeb .   * 12 maaneder : definition af CAM-delsystemer , anbefalinger for udvikling af delsystemvaerktoejer  ( med vaegten lagt paa tidstro operationer ) ; definition af udviklings - og implementeringsplan .  Aar 2-4 :   - udvikling af udvalgte CAM-delsystemer med vaegten lagt paa hoejpaalidelig tidstro operation og integrering i proevningsmiljoeet .   * 24 maaneder : fase 1 delsystem/vaerktoejer klar til integrering og afproevning .   * 48 maaneder : fase 2 delsystem/vaerktoejer klar til integrering og afproevning .  Aar 5 :   - gennemfoerelse af omfattende afproevning af det samlede integrerede CIM-system(er ) under anvendelse af programmel udviklet i aar 2-4 .   * 60 maaneder : prototype CAM-system klar til demonstration i afproevningsbaenk .  5.3.1 . " Aabne CAM-systemer til modulaer integration i fabriksledelse af en vaerkstedsstruktur i funktionelle celler med forskellige grader af automatisering " ( Ref . 418 : A/84 )  Formaalet med projektet er at udvikle et CAM-system med en aaben arkitektur . Dette CAM-system vil kunne benyttes saavel til bearbejdning som montage . Selv om systemet tager sigte paa et bestemt fabrikationsmiljoe , vil de implementeringsmetodologier og -vaerktoejer , der fremkommer i loebet af projektet , kunne anvendes i en raekke forskellige fabrikationsmiljoeer . Systemet vil blive implementeret i to pilotafdelinger  ( bearbejdningsafdelingen og montageafdelingen ) bestaaende af flere celler med forskellig automatiseringsgrad . Efterhaanden som implementeringen skrider frem , vil en ny fleksibel maskinbehandlingscelle bestaaende af en gruppe maskinvaerktoejer , maalemaskiner , materialeforsyningsudstyr og foederobotter blive indarbejdet i systemet .  5.3.2 . " Kontrolsystemer for integreret fabrikation : CAM-loesning " ( Ref . 477 : A/84 )Projektet vil koncentrere sig om produktionsaktivitetekontrol ( PAC ) , som har til opgave at lukke hullerne mellem produktionsplanlaegning og -udfoerelse . Resultaterne vil isaer vaere anvendelige i miljoeer til fabrikation af smaa varepartier . Maalet med projektet er at konstruere , udvikle og afproeve de programmelmoduler , der er noedvendige for at lukke hullerne i kontrolfunktionen , nedbringe menneskelige indgreb og reaktionstid saa meget som muligt og benytte sig af data , som automatisk indfanges i fabrikken .  F og U-omraade 5.4 : Fleksible fabrikationssystemer  Beskrivelse  For industrier , som isaer beskaeftiger sig med fremstilling af et stort sortiment af dele i smaa og mellemstore serier , er udviklingen af meget fleksible , hoejproduktive systemer et vigtigt maal . Det vaesentlige hverv for leverandoerer af CIM-udstyr er at forbedre den teknologi , som kraeves til fleksibel automatisering .  Bearbejdningscentre til automatisk spaantagende bearbejdning af metaldele samt et system til automatisk paasaetning og udtagning af arbejdsemner og et transportsystem , som automatisk soerger for transporten af arbejdsemner fra en spaantagende procestil en anden , er allerede disponible fra mange kilder . Et problem , som stadig skal loeses , er integration af bearbejdningscentre i overordnede CIM-systemer under skyldig hensyntagen til menneskelige faktorer .  Der kraeves en yderligere udvikling inden for automatiserede montagesystemer og for at oege robotters muligheder ud over de nuvaerende simple operationer . Store fordele kunne opnaas , hvis der blev tilvejebragt en effektiv kommunikation med konstruktionsprocessen . Det er ligeledes noedvendigt at drage fordel af udviklingen inden for avanceret informationsbehandling ( AIP ) og simuleringssystemer .  Der behoeves ogsaa forskning og udvikling til at opfylde to af de vigtigste og ofte modstridende maal for alle fremtidige automatiserede fabriksanlaeg , nemlig bevarelse at konstant hoej produktkvalitet og maksimal anlaegsdisponibilitet .  F og U-emner  De F og U-emner , som skal behandles paa dette omraade , er :  5.4.1 . Fleksible fabrikationssystemer :   - definition og generel struktur for fleksible fabrikationssystemer ,   - kommunikation og dataoverfoersel ,   - graensefladeteknologi og samspil menneske/maskine .  5.4.2 . Automatiseret montage :   - automatiserede montagesystemer ,   - robotsystemer .  5.4.3 . Anlaegsdisponibilitet og kvalitetsoptimering :   - grundlaeggende anlaegsdiagnoseteknologi ,   - diagnoseformulering ,   - handlingsplanlaegning ,   - automatiseret kvalitetskontrol og inspektion .  5.4.4 . Avancerede kontrolsystemer og koncepter :   - specifikation af edb-behov   - indarbejdelse af avanceret informationsbehandling  ( AIP )  5.4.1 . Fleksible fabrikationssystemer ( type A )  Beskrivelse   - der maa defineres en generel struktur for fleksible fabrikationssystemer , herunder materialehaandtering . De stoerre delsystemer maa identificeres , konstrueres og implementeres ,   - konstruktion og implementering af kommunikationer mellem delsystemer paa grundlag af modellen for sammenkobling af aabne systemer  ( OSI ) ,   - definition af specifikke mikroelektroniske delsystemer og komponenter til integrering i saerlige IC'er .  Program ( - ) og delmaal (*) :  Aar 1 :   - definering og specificering af kommunikation og graenseflader mellem automatisk udstyr og andre delsystemer , herunder samspillet menneske/maskine ,   - definering af generel arkitektur og delsystemer af FMS ,   * 12 maaneder : definering af specifikationer for graenseflader mellem automatisk udstyr , definering af FMS-systemarkitektur og -delsystemer .  Aar 2-3 :   - fortsaettelse af aar 1 ( afgoerelser vedroerende kommunikations-graenseflader )   - definering og funktionsspecificering af dedikerede mikroelektroniske kredsloeb ,   - konstruktion af stoerre delsystemer af FMS .   * 24 maaneder : specifikation af dedikerede mikroelektroniske kredsloeb til maskinstyresystemer ; paabegyndelse af arbejdet paa stoerre delsystemer af FMS ( herunder programmel til styresystemer ) .   * 36 maaneder : analyse af anvendelsen af automatisk udstyr i en raekke forskellige processer ; udviklingen af stoerre delsystemer af FMS .  Aar 4-5 :   - udvaelgelse og analyse af fabrikationsprocesser og -maskiner , hvor automatiske systemer kan anvendes , og implementering af nye anvendelser med en vurdering af menneskelige faktorer ,   - implementering af stoerre delsystemer af FMS .   * 48 maaneder : udvikling af automatisk udstyr til tidligere identificerede processer , fuldstaendig udvikling af stoerre delsystemer af FMS ;   * 60 maaneder : udvikling af automatisk udstyr med integreret procesoptimering ; implementering af stoerre delsystemer af FMS .  5.4.1.1 . " Anvendelse af CIM til svejseprocesser "  ( Ref . 595 : A/84 )  Projektet drejer sig om udviklingen af delsystemer og styrerammer for anvendelse af CIM i svejseprocesser . Et koordineret program vil udvikle metoder til frembringelse , strukturering , oplagring og manipulering af styre - og uddata paa alle stadier af fabrikationsprocessen . For at muliggoere en integrerer udviklingsprocedure vil projektet blive koncentreret om en specifik industrisektor og et begraenset produktomraade , og det valgte omraade er skibsbygning . Resultaterne af dette projekt vil faa langt videre anvendelse inden for fabrikationsindustrier , og reglerne for anvendelse af CIM , udviklet i forbindelse med dette projekt , vil vaere anvendelige paa automatiseringen af andre fabrikationsprocesser , f.eks . svejsning med hoejenergielektronstraaler , lasersvejsning og friktionssvejsning .  5.4.2 . Automatiseret montage  Beskrivelse  Datamatautomatiserede montagesystemer ( CAAS ) :   - udvidelse af eksisterende systemer til identificering af dele , pasning af dele ;   - algoritmebeskrivelse af montageprocessen ;   - anvendelse af AI for at frembringe " selvreference " kontrol-miljoeer .  Robotsystemer :  Baseret paa de foreloebige konstrultionsregler , udviklet under 5.1.1 , og paa den udviklingsrute , som er skitseret der , er der behov for at realisere visse systemer til integrering af robotter i CIM . Disse omfatter :  a ) et system til integration af datastroemmen mellem CAD og robotten .  CAD-omraadet omfatter konstruktion af enkeltdele og moduler samt af grafisk-geometrisk simulering af produktionsprocesser og forbindelse til proce * lanlaegning ;  b ) et system , som giver et saet vaerktoejer/producerer , og som behandler planlaegning og installation af robotter i produktionssystemer . Dette omfatter AI , stoettesystemer og simuleringssystemer .  Program ( - ) og delmaal (*) :  Aar 1 :   - gennemgang af udkast til konstruktionsregler ud fra 5.1 , vurdering og kommentarer ;   - gennemgang af udviklingsruter inden for robotteknik , fastlagt i 5.1.1 ;   - forslag til formelle konstruktionsregler for robotter i samarbejde med F og U , del 5.1.1 ,   - fastlaeggelse og formulering af strategier for sikkerhedskrav .   * 12 maaneder : evaluering af AI-strategier til robotsystemer .  Aar 2 :  Identificering af krav til :   - sammenknytning af CAD med " robotproces " ,   - robotsprog ,   - robotstyresystemer ,   - grafisk simulering til robotplanlaegning ,   - sikkerhed ,   - foelere ,   - regler for graenseflader til CAM-systemer .   * 24 maaneder : udarbejdelse af regler for graenseflade mellem automatiserede montagesystemer og CAM ; anvendelse af AI-strategier i robotsystemer .  Aar 3 :   - overvejelse af de krav , som er identificeret i aar 2 , for saa vidt angaar multirobotsystemer ;   - udvikling af robotdelsystemer baseret paa fastlagte krav og anvendelse af AI ;   - udvikling af generaliseret robotplanlaegnings-/integrationssystem i forbindelse med robotanvendelser i CIM .   * 36 maaneder : indarbejdelse af AI-strategier i automatiserede montagesystemer ; udvikling af generaliseret robotsprog .  Aar 4 :   - fortsaettelse af arbejdet i aar 3 og realisering af prioriterede delsystemer .   * 48 maaneder : udvikling af algoritmestruktur til overvaagning af automatiserede montagesystemer .  Aar 5 :   - realisering af det generaliserede robotplanlaegnings-/integrationssystem .   * 60 maaneder : udvikling af integrerede automatiserede montagesystemer under anvendelse af tidstro foelerkontrol .  5.4.2.1 . " Integreret informationsbehandling for konstruktion , planlaegning og styring af montage "  ( Ref . 384 : A/84 )  Dette projekt tager sigte paa at demonstrere princippet om en integreret proces for konstruktion , planlaegning og styring af montage af smaa partier . Hovedvaegten i projektet ville blive lagt paa definition og automatisk montage af produktet snarere end paa fabrikation af de enkelte dele . Projektet tager ligeledes sigte paa at demonstrere begrebet om at integrere system for den fuldstaendige monteringsproces , herunder konstruktionsplanlaegnings - , tidsplanlaegnings - og styringsaspekter under hensyntagen til alle indbyrdes sammenhaeng og tilbagemeldinger fra beslaegtede montageemner og processer .  5.4.2.2 . " Udvikling af en fleksibel automatiseret montagecelle og tilhoerende undersoegelse af menneskelige faktorer " ( Ref . 534 : A/84 )  Projektet omhandler alle aspekter af evaluering og udvikling af en programmerbar fleksibel automatiseret montagecelle for mekaniske genstande , typisk af stoerrelse 0,5 m3 . Ideen er baseret paa de konstaterede behov hos en potentiel bruger , men projektet omfatter en vurdering af anvendelsen af systemet inden for industrien som helhed . Projektet omfatter fem delomraader for teknologiske og to for menneskelige faktorer .  De teknologiske faktorer er anvendelsen af robotter sammen med de forskellige andre vaerktoejer , herunder programmeludvikling , udvikling af integrerede foelere for robotsyn og behandling af optiske data , udviklingen af beroeringsfri inspektion omfattende integration , systemintegration og en undersoegelse af anvendeligheden af teknologien paa fremtidig fabrikation . De menneskelige faktorer drejer sig om arbejdstilrettelaeggelse og jobudformning inden for cellen , kvalifikationsniveauer , overvaagning , kvalitetsforskning , vedligeholds - og oplaeringsemmer samt en undersoegelse af ingenioerers og videnskabsmaends involvering i planlaegning af menneskelige behov i cellens drift .  5.4.2.3 . " Driftskontrol for robotsystemintegration i CIM " ( Ref . 75 - 623 : A/83-84 )  Hensigten med projektet er at forbedre integrationen af robotter i datamatintegrerede fabrikationssystemer  ( CIM ) . Baseret paa konstruktionsregler og udviklingslinjer , udledt under pilotfasen for ESPRIT ( Ref . 75 ) , vil projektet tilvejebringe automatiserede integrationsfaciliteter for driftsomraaderne planlaegning og programmering . For typiske anvendlelser i industrien forventes det at implementere en prototype af et datamat stoettet planlaegningssystem og en CAD-robotsammenknytning ved hjaelp af et off-line programmeringssystem for robotter . Grafisk simulering som bistand til robotplanlaegning og programmering som et grundlaeggende vaerktoej for systemet vil blive analyseret og implementeret . Der vil blive udviklet en datastvringsstrategi for at knytte robotapplikationen sammen med CIM-arbejdet . Fundamentale undersoegelser vil ligeledes blive gennemfoert for at udnytte AI-metode * til robotapplikation .  5.4.3 . Anlaegsdisponilitet og kvalitetsoptimering ( B )  Der skal gennemfoeres forskning i , udvikling og endelig integration af den gruppe af diagnose-/beslutningstagnings teknologier , som er vaesentlige for de vigtigste og ofte modstridende maal i forbindelse med ( i ) bevarelse af konstant hoej produktkvalitet og ( ii ) maksimal anlaegsdisponibilitet .  Foelgende F og U-arbejde skal antageligt udfoeres :  1 . Grundlaeggende anlaegsdiagnoseteknologi omfattende metodologier for kompression af foelersignaldata , modellering af system-/maskinfejl , arkitektur for konstruktion af diagnosesystemer osv .  2 . Diagnoseformulering omfattende metodologier , som kan prioritere system-/maskinfejl , som kan taenkes enten at true anlaegsdisponibilitet eller foere til aftagende produktkvalitet .  3 . Handlingsplanlaegning med henblik paa at gribe ind for at undgaa systemnedlukning , at maksimere udnyttelse i tilfaelde af delfejl , brugervejledning og vedligeholdplanlaegning .  4 . Automatiseret kvalitetskontrol og inspektion til afsloering af skadelige produktdefekter , sikring af acceptabel produktkvalitet og tilvejebringelse af diagnose information .  5.4.3.1 . " En systemteknologi til en optimeret afvejning af hensynet til anlaegsdisponibilitet , produktkvalitet og sikkerhed " ( Ref . 504 : B/84 )  Formaalet med dette projekt er at udvikle en systemteknologi til automatisering af forvaltningen af fabrikker til fremstilling af enkeltdele , baseret paa en maksimering af deres disponibilitet , produktkvalitet og sikkerhed . En hoej procentdel af den foreslaaede F og U-indsats drejer sig om on-line behandling af fabriksmaskiners tilstand , vaerktoejs ydeevne , produktkvalitet og sikkerhedsdata . De kompetencegivende teknologier omfatter signalbehandling , ekspertsystemer , systemmodellering , aktionsplanlaegning , foelernet og datamatsystemkonstruktion .  5.4.4 . Avancerede styresystemer og begreber ( B )  Beskrivelse   - Dette emne omhandler udvikling og implementering af nye computer strukturer for at fremme tidstro styring af og intelligens i CIM-systemer .  Nedenfor beskrives en mulig fremgangsmaade :  Aar 2 :   - analyse af edb-strukturer til implementering af on-line integrerede CIM-styresystemer   - analyse og simulering af adaptive teknikker   - analyse af hierarkiske styrestrategier   - analyse af mulig anvendelse af AIP-teknikker til hierarkisk styring  Aar 3 :   - Konstruktion og implementering af nye edbstrukturer i avancerede styresystemer   - vurdering af nye netkoncepter til lettelse af fjernmodellering og -identificering i styrebegreberne   - konstruktion og implementering af programmelstoetten  ( selvstaendigt eller distribueret styresystem )  Aar 4 :   - vurdering af de tidstro styresystemer   - udvikling af programmelmoduler i relation til programmaalsaetningerne   - vurdering af styresystemets ydeevne  Aar 5 :   - realisering af et integreret styresystem i relation til produktionsprocessen   - indarbejdelse af de avancerede koncepter for styreidentificering og intelligente videnbaserede systemer i den endelige centrale systempakke   - implikationer for konstruktion og vurdering af konfigurationer af fabrikationsudstyr .  F og U-omraade 5.5 . : Delsystemer og komponenter  Beskrivelse  En raekke delsystemer og komponenter til implementering af CIM-systemer . Der identificeres to emneomraader , som kraever en samvirkende indsats . Disse er :  5.5.1 . Foelersystemer .  5.5.2 . Mikroelektroniske delsystemer .  5.5.1 . Foelersystemer ( A )  Tidstro indfangning af foelerinformation og dennes fortolkning vil indebaere mange vanskelige problemer baade for materiel og programmel .  De vigtigste anvendelsesomraader for udvikling af foelere omfatter :   - fleksibel tilfoerelse af enkeltdele   - kraftstyret montage   - overvaagning af datamatstoettede NS-maskiner   - 3D-maalinger   - manipulationskontrol   - afproevning og inspektion   - konstatering og maaling af vaerktoejsslid   - automatisk diagnose og reparation  Der er behov for :   - tidstro indfangning og behandling af komplekse billeder , specielt 3D-billeder   - taktil foelertilbagemeldning og tidstro behandling af foelerdata   - integration af flerfoelerinformation i komplekse bearbejdnings - eller montageopgaver   - anvendelsesuafhaengige foelerprogrammering og -standarder , udviklet med henblik paa integrerede VLSI-chips .  Program og delmaal  12 maaneder :   - specificering af hoejhastighedsalgoritmer , som kan implementere * VLSI ;   - foerste specifikationer af VLSI-kombinationer af billedfoelere og programmerbare forprocessorer . Til de algoritmiske processorer kan algoritmerne taenkes baseret paa de foreloebige resultater fra AIP ( 3.2 ) ;   - paabegyndelse af udvikling af demonstrationsmodel ,   - undersoegelse af AI-teknikker til behandling af foelersignaler ;   - specificering af hybrid elektronisk arkitekturer .  24 maaneder :   - udvikling af processorer for foeler-uddata ;   - udviklingafdemonstrationsmodeller .  36 maaneder :   - indbygning af VLSI-processorer ;   - fortsaettelse af udvikling af processorer for foeler-uddata ;   - indbygning af hybrid behandling .  48 maaneder :   - implementering af AI-teknikker og foelerdemonstrationsmodeller i f.eks . styresystemer og billedbehandling .  60 maaneder :   - fortsaettelse af udvikling og evaluering ;   - gennemfoerelse af undersoegende arbejde vedroerende avancerede teknikker for inspektion og billedbehandling , saasom holografiske metoder ;   - implementering af visse udvalgte pilot-operationer i fabrikshallen i projekter indledt under 5.4.4 .  5.5.1.1 . " Udnyttelse af tidstro billedfremstilling til lysbuesvejsning " ( Ref . * A/83 )  Dette projekt indebaerer :   - evaluering og udvikling af prototypebilledanalysesystemer under anvendelse af fremgangsmaader , som allerede er udviklet af kontrahenterne , eller nye metoder , angivet af billedanalyseoversigten og resultater af en industriel undersoegelse ;   - identificering , udvaelgelse og specificering af to indledende foeleropgaver i forbindelse med industriel lysbuesvejsning , som vil danne grundlag for applikationsorienteret udvikling af adaptive styresystemer , som indebaerer billedanalyse .  5.5.1.2 . " Generelt anvendelige foelerstyrende systemer til produktion af enkeltdele " ( Ref . 118 : A/83 )  Dette projekt drejer sig om problemerne i forbindelse med produktion af intelligente industrirobotter . Der vil blive udviklet forfinede foelere for 21/2D og 3D-billedfremstilling af genstande og scener under anvendelse af forskellige beroerings - og ikkeberoerings teknikker . Desse vil blive integreret i en demonstrationsopstilling , og der vil blive foretaget en vurdering af hele systemet .  5.5.1.3 . " Integreret foelerbaseret robotsystemer "  ( Ref . 131 + 278 : A/83-84 )  Formaalet med dette projekt er at udvikle en foelerbaseret systemprototype(i stand til at se og foele ) , som taenkes at indgaa i tidstro anvendelser i samarbejde med industrirobotter til intelligent haandtering og/eller montage . Forsoegsanvendelser er optagning fra emnebeholdere og haandtering af emnerne paa et samlebaand i bevaegelse .  5.5.1.4 . " Datamatstoettet termobilledteknik til tidstro inspektion af kompositmateriale " ( Ref . 197 : A/83 )  Dette projekt drejer sig om forskning vedroerende billedfremstillings - og billedbehandlingsteknikker under anvendelse af termoscannere til udvikling af et tidstro system til on-line inspektion og overvaagning af komposit materialer og -produkter i et masseproduktionsmiljoe .  5.5.2 . Mikroelektroniske delsystemer ( A )  For at kunne konkurrere paa verdensmarkedet for anlaegsautomatiseringssystemer er det vaesentligt i saa hoej grad som muligt at anvende mikroelektronisk teknologi .  Formaalet er at realisere delsystemer , som kraeves til styring af maskiner , robotter eller montagesystemer , paa specialiserede chips . Dette vil kraeve et naert samarbejde mellem automatiseringsspecialister og halvlederkonstruktoerer .  Program og delmaal  12 maaneder :   - konstruktionsspecifikation for funktionelle omraader af styresystemer , som er egnede til kundeintegrering  24 maaneder :   - konstruktion og fabrikation af chips  36 maaneder :   - indbygning af chips i styresystemer   - start af definition af grafikprimitiver i VLSI   - foerste resultater af konstruktionsmetodologi til styresystemer og funktionel udlaegning paa VLSI-chips  48 maaneder :   - afproevning af kredsloeb i styresystemer og udfaerdigelse af noedvendige specifikationer   - udvikling af grafikprimitiver i VLSI   - udfaerdigelse af konstruktionsmetodologi  60 maaneder :   - faerdiggoerelse/gennemgang/afpudsning af grafikprimitiver i VLSI .  5.5.2.1 . " Integrerede elektroniske delsystemer for fabriksautomation " ( Ref . 179 : A/83 )  Inden for dette projekt bliver de funktioner , der udfoeres af NS - og robotstyresystemer , analyseret og opdelt i delsystemer . Disse vil derefter blive gennemfoert som generelt anvendelige delsystemer-IC'er , som vil vaere egnede til en lang raekke anvendelser inden for NS - og robotstyring . Herudover vil der blive udviklet et faelles sprog for kommunikation mellem IC'erne og systemet .  F og U-omraade 5.6 . : CIM-systemanvendelser  Beskrivelse  For at fremme og stoette en mere udbredt anvendelse af CIM er det oenskeligt at oprette CIM-anvendelses - og udviklingscentre . For at opfylde behovet for uddannelse , forskning og udvikling og demonstration skal der mindst vaere to saadanne centre , det ene led en akademisk infrastruktur , men med erfaring i teknologioverfoerelse , og det andet i et regulaert fabriksmiljoe .  For at naa dette maal er foelgende projekter og emner identificeret :  5.6.1 . CIM-anvendelses - og udviklingscentre .   - forstudie   - oprettelse af ESPRIT CIM-anvendelses - og udviklingscentre  5.6.2 . Generelle emner for CIM-stoette :   - retningslinjer for produktudformning med henblik paa automatisk produktion ;   - metodologier for udvaelgelse og konfiguration af CIM-komponenter ;   - oekonomiske metodologier til vurdering af investeringer i CIM-systemer ;   - vekselvirkning mellem CIM-systemer og organisation , infrastrukturer og faerdighedskrav ;   - vekselvirkning mellem CIM-systemer og ledelsesinformationssystemer .  5.6.1 . CIM-anvendelses - og udviklingscentre  ( Type A )  5.6.1.1 . Forstudie  Vurdering af alternative fremgangsmaader til opfyldelse af maalsaetningerne om CIM-anvendelses - og udviklingscentre . Alle muligheder boer udfoerskes inden for faellesskabs - og medlemsstats baserede programmer paa CIM-omraadet .  5.6.1.2 . CIM-anvendelses - og udviklingscentre  Oprettelse af centre for ekspertise vedroerende uddannelse og forskning , hvor ESPRIT CIM-teknologi og -vaerktoejer kan afproeves demonstreres og udvikles .  Program ( - ) og delmaal (*) :  Aar 2 :   - forstudie til CIM-anvendelses - og udviklingscentre .   * 24 maaneder : Fuldfoerelse af forstudie med henblik paa oprettelse af saadanne centre .  Aar 3 og 4 :   - formulering af planer og valg af placering for CIM-anvendelses - og udviklingscentre .   * 36 maaneder : formulering af planer for udvikling af centre .   * 48 maaneder : valg af passende placering for udviklingscentre .  Aar 5 og 6 :   - oprettelse af CIM-anvendelses - og udviklingscentre .   * 60 maaneder : faerdiggoerelse af detaljerede planer for udviklingscentre ; forberedende arbejde i forbindelse med oprettelse af disse centre .   * 72 maaneder : fuldfoerelse af oprettelse af centre .  5.6.2 . Generelle emner for CIM-stoette ( Type B )  Foelgende omraader skoennes at vaere af interesse , men listen er ikke udtoemmende :   - Retningslinjer for produktudformning med henblik paa automatisk produktion : skabelse af forstaaelse og mulighed for at konstruere mekaniske produkter med henblik paa automatisk fabrikation .   - Metodologier til udvaelgelse og konfiguration af CIM-komponenter . Udvikling af vaerktoejer og metodologier til udvaelgelse af CIM-komponenter og " skraeddersyning " af CIM-systemer til opfyldelse af specifikke firmabehov .   - Oekonomiske metodologier til vurdering af investeringer i CIM-systemer :  Udvikling af vaerktoejer og metodologier til en korrekt oekonomisk vurdering af investeringer i CIM-systemer .   - Vekselvirkning mellem CIM-systemer og organisation , infrastrukturer og faerdighedskrav .  Bestemmelse af de noedvendige aendringer i organisation , infrastruktur og faerdighedskrav som foelge af indfoerelse af CIM-systemer .   - Vekselvirkning mellem CIM-systemer og ledelsesinformationsystemer :  Definition af dataudveksling mellem CIM-systemer og " ledelsesinformationssystemer " ( MIS ) .  Formaalet med disse aktiviteter er at udvikle vaerktoejer og faciliteter , som kan fremme en vellykket anvendelse af CIM .  5.6.2.1 . " Produktudformning med henblik paa automatiseret produktion og montage ( Ref . 338 : B/84 ) .  Dette projekt har to maalsaetninger . For det foerste maa det bestemmes , hvilke fremstillingsoplysninger konstruktoeren skal have til raadighed , saaledes at der konstrueres produkter , der er forenelige med de automatiske fremstillings - og montageteknikker , der benyttes i fleksible bearbejdnings - og montagesystemer  ( herunder robotmontage ) . For det andet maa det afgoeres , paa hvilket grundlag disse informationer bedst stilles til raadighed for konstruktoeren , f.eks . ved hjaelp af CAD-systemer .  5.6.2.2 . " Dataoverfoersel mellem datamatintegrerede fabrikationssystemer og ledelsesinformationssystemer "  ( Ref . 319 : B/84 )  Projektet vil beskaeftige sig med sammenkoblingen af CIM - og MIS-systemer inden for de rammer , hvori de anvendes , nemlig virksomhedens ledelsesmaessige , teknologiske og driftmaessige infrastruktur , og vil saette dette i forbindelse med tendenserne inden for informationsteknologi , de driftsmaessige behov for baade materiel , programmel og operativesystemer og selve CIM-industrien . Fremskridt inden for datamatteknologi har givet mellemstore virksom eder mulighed for at anvende forfinede MIS/CIM-teknikker og materiel/programmelvaerktoejer , som indtil for ganske nylig kun de stoerste virksomheder havde raad til at anskaffe . Det foreslaas derfor aktivt at afproeve konstruktionsbegreber , teknikker og prototypedelsystemer i smaa og mellemstore produktionsmiljoeer .  ( 1 ) Projektet betegues som et B-projekt , da det i dag ikke er noeje specificeret . De samlede ressoucer til omraade 5.1 svarer dog naermere til et A-projekt .