title: Kommissionens afgørelse (EU) 2016/2394 af 26. maj 2014 om statsstøtte ydet af Ungarn til ValDeal Innovációs Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság (sag SA.33186 (2012/C) (ex 2011/NN)) (meddelt under nummer C(2014) 3193) (EØS-relevant tekst )

text:
               30.12.2016

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 359/1

         KOMMISSIONENS AFGØRELSE (EU) 2016/2394
   af 26. maj 2014
   om statsstøtte ydet af Ungarn til ValDeal Innovációs Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság (sag SA.33186 (2012/C) (ex 2011/NN))

         (meddelt under nummer C(2014) 3193)

   (Kun den ungarske udgave er autentisk)
   (EØS-relevant tekst)
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, navnlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,
   under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, navnlig artikel 62, stk. 1, litra a),
   under henvisning til opfordringen til interesserede parter til at fremsætte bemærkninger i henhold til ovennævnte bestemmelser (1) og under henvisning til deres bemærkninger, og
   ud fra følgende betragtninger:
   1.   SAGSFORLØB

               (1)

               Den 12. august 2008 indledte Kommissionen overvågning af den ungarske støtteordning »Brug og anvendelse af Fonden til støtte af innovation på områderne forskning og teknologi« HU 21/2004 (»ordningen«) (SA.15588 (MX 23/2008)), der blev betragtet som eksisterende statsstøtte efter Ungarns tiltrædelse (2). Overvågningen omfattede statsstøtte ydet i henhold til ordningen i perioden mellem 2004 og 2006.

               (2)

               Tre støttemodtagere blev udvalgt med henblik på dybtgående analyse (3), herunder ValDeal Innovációs Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság (ValDeal Innovation Services Closed Limited Company) (»ValDeal«). I alle tre tilfælde blev der afsløret uregelmæssigheder.

               (3)

               En af de overvågede virksomheder tilbagebetalte frivilligt støtten med renter i overvågningsfasen. Kommissionens undersøgelse om den pågældende støttemodtager blev derfor afsluttet.

               (4)

               Under overvågningsproceduren (SA.15588) anmodede Kommissionen om oplysninger med hensyn til ValDeal den 12. juni 2009, den 21. januar 2010, den 30. august 2010, den 22. december 2010 og den 17. februar 2011. De ungarske myndigheder fremsendte oplysninger den 17. september 2009, den 30. marts 2010, den 26. oktober 2010, den 6. december 2010, den 8. december 2010, den 2. februar 2011, den 24. februar 2011 og den 1. april 2011.

               (5)

               I lyset af at de ungarske myndigheder ikke havde behandlet Kommissionens bekymringer med hensyn til de to resterende støttemodtagere, herunder ValDeal, fuldt ud, blev sagen overført til en NN-sag den 16. juni 2011 og registeret under nr. SA.33186 (2011/NN).

               (6)

               I oktober 2011 tilbagebetalte den støttemodtager, som ikke var ValDeal, støtten frivilligt med renter. Undersøgelsen om den pågældende støttemodtager blev derfor afsluttet (4).

               (7)

               I lyset af ovenstående vedrører denne afgørelse udelukkende spørgsmålet om statsstøtte til ValDeal (»foranstaltningen«).

               (8)

               Kommissionen anmodede om oplysninger med hensyn til ValDeal den 9. februar 2012 og den 18. april 2012. De ungarske myndigheder fremsendte oplysninger den 1. september 2011, den 19. oktober 2011, den 29. februar 2012, den 12. marts 2012, den 18. juni 2012, den 26. juni 2012, den 4. juli 2012 og den 12. september 2012.

               (9)

               Der blev afholdt et møde med de ungarske myndigheder og repræsentanter for støttemodtageren den 6. september 2011 på Kommissionens tjenestegrenes kontor i Bruxelles.

               (10)

               I en skrivelse af 18. april 2012 underrettede Kommissionens tjenestegrene de ungarske myndigheder om, at støtte til ValDeal på grundlag af de på det pågældende tidspunkt foreliggende oplysninger ikke kunne anses for støtte til et FoU-projekt. Kommissionens tjenestegrene mente imidlertid, at støtten til ValDeal midlertidig kunne være forenelig i henhold til artikel 4 i Kommissionens forordning (EF) nr. 70/2001 (5) (»gruppefritagelsesforordningen for SMV'er«). De ungarske myndigheder blev derfor opfordret til at kontrollere, om foranstaltningen opfyldte alle kravene i den pågældende forordning, og fremsende dokumentation herfor. Endelig underrettede Kommissionens tjenestegrene de ungarske myndigheder om, at såfremt det støttebeløb, som ValDeal rent faktisk havde modtaget, var højere end det tilladte støttebeløb i henhold til gruppefritagelsesforordningen for SMV'er, skulle forskellen tilbagebetales med den relevante rente beregnet i overensstemmelse med reglerne for metoden til beregning af referencerente i tilbagebetalingsprocedurer (6).

               (11)

               I en skrivelse af 18. juni 2012 underrettede de ungarske myndigheder Kommissionens tjenestegrene om, at støtten til ValDeal ikke skulle vurderes i henhold til artikel 4 i gruppefritagelsesforordningen for SMV'er, uden at begrunde dette yderligere.

               (12)

               Den 19. december 2012 besluttede Kommissionen at indlede en formel undersøgelsesprocedure. Kommissionens beslutning om at indlede proceduren (»indledningsafgørelsen«) blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
                   (7). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger.

               (13)

               Den 22. februar 2013 fremsendte de ungarske myndigheder bemærkninger efter indledningsafgørelsen. To interesserede parter, ValDeal og European Business & Innovation Centre Network (EBN) (8) fremsatte bemærkninger henholdsvis den 13. marts 2013 og den 14. marts 2013.

               (14)

               Den 5. april 2013 blev bemærkningerne fra de interesserede parter sendt til de ungarske myndigheder, som i en skrivelse af 8. maj 2013 bekræftede, at de ikke havde yderligere bemærkninger.

               (15)

               I en e-mail af 18. juni 2013 blev de ungarske myndigheder anmodet om at fremsende en detaljeret tidsplan for tilbagebetaling af støtten, som de besvarede samme dag. Den 26. juni 2013 fremsendte de ungarske myndigheder en tabel med de støtteberettigede omkostninger. Eftersom denne fremsendelse indeholdt uklare oplysninger i lyset af tidligere fremsendelser, blev der den 5. juli 2013 sendt en anmodning om oplysninger. Efter to anmodninger om at få forlænget fristen sendte de ungarske myndigheder deres svar den 7. oktober 2013.

               (16)

               Efter Kommissionens tjenestegrenes uformelle anmodninger om præciseringer, anførte de ungarske myndigheder i en e-mail af 12. februar 2014, at ValDeal havde videregivet en del af støtten til visse kunder i overensstemmelse med de minimis-tærskler og kumulationsregler.

         2.   BESKRIVELSE AF ORDNINGEN OG AF VALDEAL

   2.1.   Beskrivelse af ordningen

               (17)

               Retsgrundlaget for ordningen er lov nr. XC af 2003 om forsknings- og teknologiinnovationsfonden (a Kutatási és Technológiai Innovációs Alapról) og regeringsdekret nr. 133/2004 af 29. april 2004 om forvaltning og anvendelse af forsknings- og teknologiinnovationsfonden.

               (18)

               Budgettet for ordningen for 2006 var på 7 909 784 000 HUF (ca. 31,25 mio. EUR (9)). Ordningen blev udelukkende finansieret via statsbudgettet (10).

               (19)

               Formålet med ordningen var bl.a. at støtte FoU-aktiviteter i Ungarn uden at fokusere på visse sektorer eller begrænse støttemodtagernes størrelse. Støtten tog form af tilskud, bløde lån og rentegodtgørelse. Ifølge retsgrundlaget for ordningen kan der ud over FoU-støtte også stilles støtte til rådighed til risikokapital, uddannelse, beskæftigelse, investeringer (regionalstøtte) og de minimis-foranstaltninger.

               (20)

               En af ordningens støttemodtagere var ValDeal. Virksomheden modtog FoU-statsstøtte fra ordningens 2006-budget til FoU-projektet »Development of the Hungarian model of integrated innovation management« (»projektet«). ValDeals aktiviteter fordelte sig angiveligt med 11 % industriel forskning og 89 % eksperimentel udvikling.

         2.2.   Beskrivelse af ValDeal og det gennemførte projekt

   2.2.1.   ValDeals aktiviteter inden for rammerne af det støttemodtagende projekt

               (21)

               ValDeal, som er en lille virksomhed, der blev oprettet i 2006 (11), modtog et ikketilbagebetalingspligtigt tilskud på 472 508 090 HUF (ca. 1,86 mio. EUR) til projektet. De samlede omkostninger til projektet var 1 001 134 111 HUF (ca. 3,95 mio. EUR), og ValDeals eget bidrag var 528 626 021 HUF (ca. 2,08 mio. EUR) (12). Projektet blev gennemført mellem den 1. december 2006 og den 30. november 2010 (13), og støtten blev udbetalt i flere rater.

               (22)

               Formålet med projektet var at udvikle et specifikt innovationsstyringssystem til Ungarn og den central- og østeuropæiske region, der »systematisk overvåger videnskabelige/teknologiske projekter, opfindelser og nyetablerede virksomheder for at finde frem til dem med det største potentiale for kommercialisering og hjælper dem med at udarbejde en forretningsplan og en patentportefølje, der er attraktiv for potentielle investorer, eller hjælper disse projekter med at øge deres indtægter ved at åbne nye markeder, indføre nye produktlinjer eller ganske enkelt gøre nye idéer til forretninger« (14).

               (23)

               Projektets første trin bestod i at købe patenteret knowhow om innovationsstyring fra IC2 Institute of the University of Texas og det tyske INNO AG, som har mangeårig erfaring med virksomhedsinkubation, innovationsstyring og markedsføring af intellektuel ejendom. ValDeal købte også uddannelse i innovationsstyring til sine medarbejdere fra University of Texas.

               (24)

               Ifølge ordningen skulle ValDeal levere flere gratis ydelser til sine kunder. Følgende fremgår af § 1.1 i tilskudsaftalen:
               »Støttemodtageren (ValDeal) forpligter sig til (…) i projektperioden gratis og uden godtgørelse at observere, identificere og analysere mindst 100 innovative teknologier eller produkter og vælge passende udnyttelsesmuligheder.«

               (25)

               ValDeal hævdede, at formålet med virksomhedens FoU var at tilpasse den erhvervede knowhow til det ungarske og det central- og østeuropæiske forretningsmiljø. På grundlag af denne tilpassede model leverede ValDeal gratis innovationsstyringsydelser til 60 »idéer« (hvoraf 18 var virksomheder, og de andre idéer fra individuelle forskere), der via en af ValDeal tilrettelagt konkurrence blev udvalgt blandt omkring ca. 600 »idéer«.

               (26)

               ValDeal opsummerede sine aktiviteter i projektet som følger: »Opgaverne kan grupperes som følger: overtagelse af den amerikanske og europæiske innovationsstyringsknowhow, indsamling, screening, evaluering af forskningsresultater, produkter, teknologi- og ydelsesidéer, udvælgelse af projekter med stort potentiale, forretningsudvikling, patentering, kommercialisering af knowhow, udvikling af integrerede innovationsstyringsydelser, uddannelse, formidling af og kommunikation om idéerne og resultaternes bæredygtighed« (15).

               (27)

               Med hensyn til ValDeals ydelser til opfindere eller virksomheder bestod de typisk af følgende: »udvikling af hjemmeside, udvikling af kreativitet, idéskabelse, åben innovation, identificering af produkt-, teknologi- og ydelsesidéer, overvågning af forskningsresultater, identificering af innovative selskaber eller virksomheder med innovationspotentiale, udformning og styring af udbuds-/tilskudsansøgninger, uddannelse, beskyttelse af intellektuel ejendom, mægling, tilpasning af FoU-evner, midlertidig styring, markedsføring og markedsforskning, kommunikation, udarbejdelse af forretningsplaner, gennemførlighedsundersøgelser, nationale og internationale netværk, netværk med business angels og investorer, søgning efter investorer, styring af investeringsprocesser, indsamling og fordeling af god/bedste praksis« (16).

               (28)

               Ifølge ValDeal var det nødvendigt at tilpasse den oprindelige model for at tage højde for de forskellige forhold i Ungarn og i de mere udviklede europæiske lande eller USA. De mest typiske forskelle er ifølge ValDeal, at der i Ungarn »ikke er noget innovationsvenligt socialt og økonomisk miljø; der er ingen institutionel seedkapital, det nationale innovationssystem er ikke effektivt, der er ingen institution på politisk niveau med ansvar for den strategiske organisering og effektive drift af innovation, der er ingen arbejdskraft med uddannelse i innovationsstyring, der er ingen kvalificeret teknologioverførsels- og innovationsstyringskapacitet/-kompetence i videncentrene, antallet af internationale innovationssamarbejder er meget lavt.« (17) ValDeal nævner også, at innovationskulturen i Ungarn er anderledes. Eksempelvis har »projektejere ikke tilstrækkelige oplysninger om det relevante marked og konkurrenterne«, »projektejerne er i de fleste tilfælde ikke hensigtsmæssige i forhold til at lede virksomheden, de accepterer ofte ikke, at projektets videnskabelige ledelse bør adskilles fra den generelle og forretningsmæssige ledelse«, IPR-forvaltningen er uhensigtsmæssig, eller der er i visse tilfælde »næsten fuldstændig mangel på forretningsmæssig etik« (18).

         2.2.2.   ValDeals ansøgning om IPR-beskyttelse

               (29)

               Et af ValDeals argumenter med hensyn til at påvise FoU-indholdet i projektet er, at virksomheden har ansøgt om beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder (»IPR«) for sine forskningsresultater (19). I denne henseende nævnte ValDeal to typer IPR-beskyttelse, som den havde modtaget:

                           —

                           For det første nævnte ValDeal, at den havde registreret to varemærker hos den ungarske patentmyndighed (»patentmyndigheden«): én for sit grafiske tegn (registreringsnr. 191345) og et andet for sammensætningen af ordene »ValDeal integreret innovationsstyringsmodel« (ValDeal Integrált Innováció-menedzsment Modell) (registreringsnr. 206941).

                           —

                           For det andet foretog ValDeal en frivillig registrering (20) af sin integrerede innovationsstyringsmodel hos patentmyndigheden. Ifølge patentmyndighedens websted medfører frivillig registrering af værker ikke juridisk beskyttelse svarende til ophavsret eller anden intellektuel ejendomsret. Det tjener blot som bevis på, at værket eller et dertil knyttet juridisk udbytte, som ansøgeren hævder at være ejer af, fandtes med det registrerede indhold på datoen for registreringen hos patentmyndigheden (21).

         2.2.3.   Lignende EU-finansierede projekter

               (30)

               Som yderligere bevis på projektets FoU-indhold fremsendte ValDeal nogle eksempler på EU-finansierede projekter (se nedenfor) og argumenterede for, at de alle var lignende FoU-projekter finansieret af det femte rammeprogram (»RP5«) eller det sjette rammeprogram (»RP6«) (22), og at ValDeals projekt derfor burde anses for et FoU-projekt. ValDeal henviste til følgende projekter som eksempler:

                           —

                           »Creative trainer« — Dette projekt havde til formål at udvikle et kreativitets- og innovationsstyringskursus med støtte fra Kommissionens program for livslang læring. Målet med dette program var at stimulere læringsoplevelser og udvikle uddannelses- og efteruddannelsessektoren i hele Europa (23). I lyset af disse oplysninger synes »Creative Trainer« ikke at være et FoU-projekt.

                           —

                           »WOMENTOR« — Projektet havde til formål at støtte kvindelige iværksætteres deltagelse i europæiske forskningsprojekter og blev ligeledes finansieret gennem programmet for livslang læring. Det synes derfor heller ikke at være et FoU-projekt.

                           —

                           »ImMediaTe« — Projektet havde til formål at etablere en sektorplatform for SMV'er i sektoren for digitale medier og den kreative sektor for at give dem coaching og uddannelse i at udvikle og finansiere deres digitale forretning. Projektet blev finansieret af EU's rammeprogram for konkurrenceevne og innovation (24), som har til formål at støtte europæiske virksomheders konkurrenceevne generelt, herunder fremme bedre indførelse og anvendelse af IKT, fremme øget anvendelse af vedvarende energi og energieffektivitet, støtte innovationsaktiviteter, give bedre adgang til finansiering og levere støtteydelser til virksomheder. I lyset af disse oplysninger synes ImMediaTe-projektet også fortrinsvist at være et uddannelsesprojekt.

                           —

                           »NIMCUBE« — Projektet havde til formål at udvikle avancerede IT-løsninger til måling, styring og optimering af virksomhedernes genanvendelse af viden og innovation. Projektet blev rigtigt nok finansieret under RP5. Men til forskel fra ValDeals projekt havde NIMCUBE-projektet til formål at udvikle nye tekniske løsninger, dvs. software.

         3.   BESLUTNING OM AT INDLEDE DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE

               (31)

               Kommissionen besluttede den 19. december 2012 at indlede den formelle undersøgelsesprocedure. Kommissionen konkluderede foreløbigt, at foranstaltningen udgjorde støtte inden for betydningen af artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) af følgende grunde:

               (32)

               For det første modtog ValDeal et tilskud fra 2006-budgettet for statsstøtteordningen HU 21/2004, og foranstaltningen blev derfor anset for at være finansieret af statsmidler.

               (33)

               For det andet modtog ValDeal statsstøtte til at gennemføre aktiviteter, hvis omkostninger andre markedsdeltagere selv skulle bære fuldt ud. Dette uanset at ValDeal inden for foranstaltningens rammer leverede ydelserne gratis. Foranstaltningen truer derfor med at fordreje konkurrencen ved at begunstige ValDeal selektivt.

               (34)

               For det tredje påvirker denne foranstaltning tydeligt samhandelen mellem medlemsstaterne. ValDeal købte knowhow om innovationsstyring fra det amerikanske University of Texas og det tyske selskab INNO AG, og foranstaltningen kunne derfor påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. Derudover agtede ValDeal også at levere ydelserne til virksomheder etableret i andre central- og østeuropæiske lande.

               (35)

               Kommissionen var i tvivl om støttens forenelighed med det indre marked. Den var navnlig i tvivl om, hvorvidt støtten til ValDeal kunne anses for at være forenelig med det indre marked i henhold til FUI-rammebestemmelserne fra 1996 eller alternativt i henhold til andre instrumenter.

         3.1.   Forenelighed med rammebestemmelserne for F&U&I

   3.1.1.   FoU-indhold

               (36)

               Kommissionen konkluderede, at ingen af ovennævnte ydelser fra ValDeal kunne anses for at være innovative, da de allerede blev udbudt af leverandører af IT-ydelser, advokater, patentagenter, konsulenter, »business angels« mv. og var tilgængelige i forskellig form på markedet. Faktisk lader det til, at projektet bestod i at afprøve effektiviteten af knowhow om/en model for innovationsstyring fra tredjeparter og derefter ganske enkelt tilpasse den til det ungarske forretningsmiljø (herunder oversættelse til ungarsk).

               (37)

               Derudover hævder ValDeal, at tilpasningen af den erhvervede knowhow om/model for innovationsstyring bestod i at tillægge visse forvaltningsydelser mere betydning, som f.eks. personlig coaching af opfindere, som der lægges mindre vægt på, hvor forretningskulturen er mere udviklet. Kommissionen fandt imidlertid, at ValDeal i det væsentlige leverede den samme ydelse som den, der lå i den erhvervede innovationsstyringsmodel.

               (38)

               I stedet for at gennemføre faktisk og reel FoU havde ValDeals aktiviteter primært til formål at stimulere FoU og innovation fra andre enheder, dvs. ValDeals kunder. ValDeal selv hævder, at »der er oprettet 60-80 FoU-intensive job« (25) i de virksomheder, den leverede sine ydelser til.

         3.1.2.   IPR-registrering

               (39)

               Følgende fremgår af forordningen om EF-varemærker: »Et EF-varemærke kan bestå af alle de tegn, der kan gengives grafisk, navnlig ord, herunder personnavne, afbildninger, bogstaver, tal, varens form eller emballage, for så vidt disse tegn er egnede til at adskille en virksomheds varer eller tjenesteydelser fra andre virksomheders.« (26). Det primære formål med et varemærke er med andre ord ikke at beskytte en virksomheds FoU-resultater, men adskille det fra andre enheder. Et varemærke er således ikke i sig selv bevis for, at den virksomhed, der ejer det, har gennemført FoU-aktiviteter inden for betydningen af FUI-rammebestemmelserne fra 1996.

               (40)

               Kommissionen anførte ligeledes, at ValDeals manglende registrering af eller manglende mulighed for at registrere andre patenter eller intellektuelle ejendomsrettigheder end et varemærke for resultaterne af sit arbejde er et tydeligt tegn på, at projektet ikke opnåede de forskningsmæssige resultater, som ville opfylde kriterierne for patentbeskyttelse.

               (41)

               Selv om en virksomhed kan beslutte at beskytte sin patenterbare viden eller opfindelse som knowhow eller en forretningshemmelighed i stedet for formelt at registrere et patent for den, er ValDeals generelle påstand om, at virksomheden ville udvikle egen knowhow gennem projektets gennemførelse, ikke tilstrækkeligt bevis for, at et sådant projekt omfattede reel FoU inden for betydningen af FUI-rammebestemmelserne.

         3.1.3.   Lignende EU-projekter

               (42)

               For det første undersøgte Kommissionen de pågældende projekter og fandt, at ingen af dem med undtagelse af et enkelt blev finansieret under RP5 eller RP6: De blev finansieret under mere generelle programmer for uddannelse, efteruddannelse og konkurrenceevne, som ifølge de ungarske myndigheder havde visse paralleller med ValDeals projekt.

               (43)

               For det andet havde NIMCUBE-projektet, som kan have omfattet FoU, til formål at udvikle nye IT-løsninger, og det lignede derfor ikke det projekt, ValDeal gennemførte. Kommissionen mente derfor, at eventuelle ligheder mellem ovennævnte projekter og ValDeals projekt ikke beviste, at ValDeals aktiviteter udgjorde FoU-projekter inden for betydningen af FUI-rammebestemmelserne.

         3.2.   Forenelighed i henhold til andre instrumenter

               (44)

               I indledningsafgørelsen opfordrede Kommissionen interesserede parter til at fremsætte bemærkninger om eventuelle alternative grunde til forenelighed.

         3.2.1.   Forenelighed med Kommissionens forordning (EF) nr. 1628/2006
       (27)
      (»gruppefritagelsesforordningen for regionalstøtte«)

               (45)

               I indledningsafgørelsen mindede Kommissionen om, at støtte til initialinvesteringer i henhold til artikel 4 i gruppefritagelsesforordningen for regionalstøtte er fritaget for anmeldelsespligten, hvis den opfylder generelle og specifikke betingelser.

               (46)

               Den første generelle betingelse er, at støtten ydes i regionalstøtteberettigede områder. Hele Ungarn var og er et regionalstøtteberettiget område. ValDeals primære forretningssted er Budaörs, en by i Pest amt, som ligger i det centrale Ungarn (Közép-Magyarország). Indtil den 31. december 2006 var Pest amt et støtteberettiget område i henhold til artikel 87, stk. 3, litra a), i EF-traktaten (28). Den første generelle betingelse synes således at være opfyldt.

               (47)

               Den anden generelle betingelse er, at støtteintensiteten ikke overstiger det regionale støtteloft, der er gældende på det tidspunkt, hvor støtten ydes. ValDeal hævdede at have modtaget en støtteintensitet på 47,03 %. Støtteloftet for Pest amt i 2006 var 40 %, hvortil der kunne lægges en bonus på 20 % for støttemodtagere, som udgjorde små virksomheder (29), hvilket medførte en maksimal støtteintensitet på 60 %. Ifølge de ungarske myndigheder var ValDeal en mikrovirksomhed i 2006, dvs. det år, den blev etableret, og en lille virksomhed i 2007 (30). Vurderingen af denne betingelse kræver en ny beregning af de støtteberettigede omkostninger i lyset af de specifikke betingelser, som er beskrevet nedenfor.

               (48)

               Med hensyn til de specifikke betingelser for foreneligheden af støtten til initialinvesteringer fastlægges det i artikel 4, stk. 2, litra b), i gruppefritagelsesforordningen for regionalstøtte, at immaterielle aktiver for at blive medregnet i de støtteberettigede omkostninger i) udelukkende skal udnyttes i den virksomhed, der modtager regionalstøtten, ii) skal være afskrivningsberettigede, iii) skal være erhvervet fra tredjemand på markedsvilkår, iv) skal være opført blandt virksomhedens aktiver og forblive i den virksomhed, der har modtaget regionalstøtten, i mindst fem år eller i tre år for SMV'ers vedkommende som ValDeal. Selv om der er beviser på, at ValDeal erhvervede knowhow på markedsvilkår, havde Kommissionen ingen oplysninger om, hvorvidt betingelserne i i), iii) og iv) var opfyldt, og opfordrede derfor interesserede parter til at give oplysninger om dette.

               (49)

               Endvidere fremgår det af artikel 4, stk. 2, litra a), i gruppefritagelsesforordningen for regionalstøtte, at investeringerne skal forblive i den støttemodtagende region i mindst fem år (for SMV'ers vedkommende i mindst tre år), efter at hele investeringen er afsluttet. Projektet blev afsluttet den 30. november 2010, og ValDeal fortsatte med at gennemføre sine aktiviteter i det centrale Ungarn indtil den 30. november 2013. Denne specifikke betingelse synes således at være opfyldt.

               (50)

               Endelig fastsættes det i artikel 4, stk. 2, litra c), i gruppefritagelsesforordningen for regionalstøtte, at når støtten beregnes på grundlag af materielle eller immaterielle investeringsomkostninger, skal støttemodtageren yde et finansielt bidrag på mindst 25 %. ValDeal bidrog med 52,97 % af de samlede projektomkostninger. Denne specifikke betingelse synes således at være opfyldt.

               (51)

               Afslutningsvis opfordrede Kommissionen interesserede parter til at give oplysninger om i) hvorvidt støtten til ValDeal kunne vurderes i henhold til gruppefritagelsesforordningen for regionalstøtte, og navnlig ii) hvorvidt støtteintensiteten opfyldte den gældende støtteintensitet under hensyntagen til de støtteberettigede omkostninger, som er relevante i henhold til ovennævnte forordning.

         3.2.2.   Forenelighed med forordning (EF) nr. 70/2001 (»gruppefritagelsesforordningen for SMV'er«)

               (52)

               Ifølge artikel 4 i gruppefritagelsesforordningen for SMV'er er støtte til investeringer i materielle og immaterielle aktiver forenelig med fællesmarkedet og fritaget for anmeldelsespligten, hvis den opfylder betingelsen om, at investeringen finder sted i områder, der opfylder betingelserne for at modtage regionalstøtte på tidspunktet for støttetildelingen, og støtteintensiteten ikke overstiger det loft for regional investeringsstøtte, der fremgår af det godkendte regionalstøttekort, med mere end 15 % i områder, der er omfattet af artikel 107, stk. 3, litra a), i TEF, forudsat at den samlede nettostøtteintensitet ikke overstiger 75 %. De højere regionalstøttelofter finder kun anvendelse, hvis støtten ydes på den betingelse, at investeringen løber i mindst fem år i den støttemodtagende region, og at støttemodtageren bidrager til finansieringen deraf med mindst 25 %.

               (53)

               Som nævnt ovenfor var og er hele Ungarn et regionalstøtteberettiget område. Pest amt, hvor ValDeals primære forretningssted ligger, var et område under artikel 107, stk. 3, litra a), indtil den 31. december 2006, med et støtteloft på 40 %. I december 2006 gav gruppefritagelsesforordningen for SMV'er derfor mulighed for en maksimal støtteintensitet på 40 % + 15 % = 55 % i Pest amt, forudsat at investeringen blev fastholdt i den modtagende region i mindst fem år.

               (54)

               Afslutningsvist opfordrede Kommissionen interesserede parter til at oplyse, om i) statsstøtte til ValDeal kunne anses for at være forenelig i henhold til gruppefritagelsesforordningen for SMV'er, og om ii) intensiteten af støtten til ValDeal oversteg støtteloftet for den relevante mulige initialinvesteringsstøtte under hensyntagen til navnlig beregningen af de relevante støtteberettigede omkostninger.

               (55)

               Kommissionen anførte endvidere, at ValDeal ikke misbrugte den støtte, den modtog, da den gennemførte de samme aktiviteter som de aktiviteter, der var beskrevet i udbudsmaterialet.

         4.   DE UNGARSKE MYNDIGHEDERS HOLDNING
       (31)

   4.1.   Forenelighed med rammebestemmelserne for F&U&I

               (56)

               I deres svar til indledningsafgørelsen fastholdt de ungarske myndigheder, at ValDeals aktiviteter udgjorde et FoU-projekt, fordi de faldt ind under kategorien eksperimentel udvikling, og at støtten var lovlig, eftersom den involverede følgende påståede FoU-opgaver:

                           —

                           udarbejdelse af analyser om europæisk praksis

                           —

                           som et led i menneskelig forskning en vurdering af, hvordan projektværten kan motiveres til at samarbejde

                           —

                           som en uddannelses- og forskningsmæssig opgave, metodeforskning i udvikling af velforberedte iværksættere

                           —

                           udvikling af en række metoder og værktøjer til indsamling, evaluering og screening af projekter, der endnu ikke indgår i de ungarske innovationsydelsers værktøjssæt

                           —

                           identificering af de nødvendige ydelser til innovationsstyring, undersøgelse af bedste praksis og udvikling af ydelser til den ungarske ydelsesmodel.

               (57)

               De ungarske myndigheder hævdede, at ValDeal forpligtede sig til 1) at teste udviklingsmetoden, 2) gennemføre den eksperimentelle udvikling af den integrerede innovationsstyringsmodel (dvs. indsamling, evaluering og screening af projekter på testniveau på grundlag af den erhvervede knowhow) og 3) at bekræfte levedygtigheden af de nye ydelser i testanvendelsen af udvalgte projekter.

               (58)

               De ungarske myndigheder hævdede endvidere, at projektets FoU-natur ville blive bekræftet af, at projektet fuldt ud opfyldte kriterierne i punkt 149 i Frascati-manualen (32).

               (59)

               Endelig hævdede de ungarske myndigheder, at ValDeal leverede innovationsydelser til små og mellemstore virksomheder og enkeltpersoner i løbet af projektet. I overensstemmelse med kravene i programmet blev disse ydelser leveret gratis. På grundlag af udtalelsen fra ValDeal udgjorde værdien af disse ydelser til de gældende markedspriser i alt 323 797 000 HUF (33).

               (60)

               Efter de ungarske myndigheders mening udgør den overførte fordel i form af de gratis leverede ydelser ikke en økonomisk fordel for ValDeal. Dette ville reducere statsstøttebeløbet til ValDeal til 148 711 090 HUF, dvs. forskellen mellem den samlede statslige deltagelse og den støtte, som kunderne nød godt af.

         4.2.   Forenelighed med forordning (EF) nr. 1628/2006 (»gruppefritagelsesforordningen for regionalstøtte«)

               (61)

               Alternativt var de ungarske myndigheder enige i konklusionen i indledningsafgørelsen om, at støtten kunne have været forenelig investeringsstøtte i henhold til gruppefritagelsesforordningen for regionalstøtte (EF) nr. 1628/2006.

               (62)

               I henhold til gruppefritagelsesforordningen for regionalstøtte beregnes støtteintensiteten enten som en procentdel af de støtteberettigede omkostninger ved investeringer i materielle og immaterielle aktiver eller som en procentdel af lønomkostningerne, beregnet over en toårig periode for personer, der ansættes til job, som skabes direkte af investeringsprojektet, eller som en kombination heraf, forudsat at støtten ikke overstiger det mest favorable af de beløb, der fremkommer ved de to beregninger.

               (63)

               De ungarske myndigheder hævdede, at projektets samlede omkostninger udgjorde 842 027 000 HUF, og at støtten til ValDeal udgjorde 148 711 090 HUF, svarende til en støtteintensitet på 17,66 % (34) (under det i ovennævnte forordning fastsatte loft på 60 %). I skrivelsen af 7. oktober 2013 underrettede de ungarske myndigheder imidlertid Kommissionen om, at projektets omkostninger udgjorde 823 320 683 HUF (og ikke 842 028 250 HUF) (35). Kommissionen vil derfor basere sin beslutning på sidstnævnte oplysninger.

               (64)

               De ungarske myndigheder hævdede, at både de generelle og de specifikke betingelser i artikel 4 i gruppefritagelsesforordningen for regionalstøtte var opfyldt.

         4.3.   Forenelighed med forordning (EF) nr. 70/2001 (»gruppefritagelsesforordningen for SMV'er«)

               (65)

               De ungarske myndigheder formulerede ingen tydelig forklaring om, hvordan forordning (EF) nr. 70/2001 kunne anvendes i dette tilfælde. Kommissionen forstår, at eftersom den maksimale støtteintensitet er lavere end støtteintensiteten i forordning (EF) nr. 1628/2006, anså de ungarske myndigheder det for unødvendigt at fremlægge yderligere beviser.

         4.4.   Forenelighed i henhold til traktaten

               (66)

               De ungarske myndigheder hævdede endvidere, at den ydede støtte kan være forenelig med traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), idet de hævdede, at ValDeals projekt havde til formål at lukke et åbenlyst hul på markedet, men at det ikke kunne gennemføres med midler til markedspriser. I denne henseende blev støttebeløbet begrænset til og oversteg ikke det nødvendige niveau for realiseringen af målet.

               (67)

               FUI-rammebestemmelserne fra 2006, som blev vedtaget den 22. november 2006 og trådte i kraft den 1. januar 2007, indeholdt en ny støttekategori for innovationsrådgivningsydelser og innovationssupportydelser i overensstemmelse med traktatens artikel 107, stk. 3, litra c). Eftersom tilskudsgiveren forpligtede sig den 19. december 2006, og formålet med de nye rammebestemmelser var at anerkende støtteberettigelsen for innovationsrådgivningsydelser, kunne støttens forenelighed ifølge de ungarske myndigheder vurderes direkte i henhold til traktaten.

               (68)

               I denne henseende bemærkede de ungarske myndigheder, at udviklingen af en innovationsstyringsmodel i overensstemmelse med de ungarske og europæiske regler og den sociokulturelle kontekst i Øst- og Centraleuropa krævede, at der blev udviklet en passende forretningsmodel og praksis, hvor innovation drives af efterspørgslen på markedet og forholdet til kunderne. ValDeals projekt har udviklet en række metoder og værktøjer til indsamling, evaluering og screening af projekter, så de fremover kan anvendes konsekvent. Disse ydelser var endnu ikke tilgængelige i Ungarns værktøjssæt på tilskudstidspunktet.

         5.   INTERESSEREDE PARTERS HOLDNING

   5.1.   ValDeals holdning

               (69)

               ValDeal fastholdt sin udtalelse om, at projektet involverede reelle FoU-aktiviteter, som er støtteberettigede i henhold til FUI-rammebestemmelserne fra 1996. ValDeal hævdede, at aktiviteten udgjorde eksperimentel udvikling og anførte, at selv om de enkelte opgaver under projektet isoleret set ikke udgjorde FUI-projekter, kunne de samlet set bidrage til et FoU-formål.

               (70)

               ValDeal understregede navnlig, at den anvendte en eksisterende metode på lokale virksomheder og projekter og gennemførte eksperimentel udvikling på en ny integreret innovationsstyringsmodel. ValDeal indsamlede, evaluerede og screenede på testbasis en lang række ungarske projekter og kontrollerede deres levedygtighed. ValDeal hævder derfor, at virksomheden gennemførte aktiviteter, som var unikke på det ungarske marked. Den største forskel mellem ValDeals ydelser og konkurrenternes ydelser var, at sidstnævnte kun var aktive i ét af segmenterne i ValDeals aktiviteter.

               (71)

               Baseret på den erhvervede knowhow hævdede ValDeal, at den havde udviklet en ny innovationsstyringsmodel og -metode, der kunne anvendes konsekvent på en måde, der passede til det ungarske juridiske miljø og landets sociokulturelle forhold. Navnlig skal metoden til projektindsamling tilpasses til de ungarske realiteter, da opstartsprojekter i Ungarn som følge af de anderledes karakteristika på det amerikanske marked ikke var lige så passende til at blive udvalgt. Endvidere skulle metoderne til projektscreening forbedres yderligere, da den amerikanske model fokuserede på afsætningsmuligheder (udnyttelse af markedet), men den øst- og centraleuropæiske modpart som følge af den anderledes sociokulturelle kontekst lagde større vægt på iværksætterånd og projektværternes personlighed. Sociokulturelle forskelle og økonomisk kontekst har ligeledes medført en dybtgående tilpasning af dagsordenen for uddannelse og efteruddannelse.

               (72)

               Med hensyn til indvirkningen på konkurrencen fremhævede ValDeal, at projektet ikke havde til formål at levere generelle forvaltningsydelser, men stræbte efter at skabe noget helt unikt, dvs. en integreret ungarsk model for innovationsstyring sammen med de dertil knyttede innovationskonsulentydelser. ValDeal hævder, at der ikke var noget marked for sådanne ydelser på tilskudstidspunktet. Endvidere fandtes der i starten af 2013 ikke en tilsvarende model i Ungarn, dvs. ydelser rettet mod innovationsrelateret virksomhedsinkubation af små og mellemstore virksomheder.

               (73)

               ValDeal hævdede ydermere, at der i henhold til aftalen med tilskudsmyndigheden ikke var nogen juridisk forpligtelse til at ansøge om patentbeskyttelse. Derudover havde virksomheden ikke råd til at betale gebyret for en patentrapport, ligesom den ikke måtte bruge støtten til sådanne formål.

         5.2.   European Business & Innovation Centre Networks (EBN's) holdning

               (74)

               EBN er et europæisk netværk af erhvervsfremme- og innovationscentre (EIC'er) og lignende organisationer som f.eks. inkubatorer. ValDeal er medlem af EBN.

               (75)

               EBN hævdede (36), at ValDeal gennemførte en eksperimentel anvendelse i Ungarn af en model udviklet i USA, som omfattede indsamling, evaluering og filtrering af projekter baseret på original knowhow.

               (76)

               Derudover gennemførte ValDeal ifølge EBN en metodeanalyse af europæisk innovationsstyringspraksis, herunder en dybtgående undersøgelse af, hvordan projektejere kunne motiveres til at samarbejde. Den udførte ligeledes forsknings- og uddannelsesmæssige opgaver og udviklede effektive og innovative metoder og værktøjer til projektindsamling, -evaluering og -udvælgelse. Et sådant innovationsstyringsværktøj indgik fortsat ikke i de innovationsydelser, som var tilgængelige i Ungarn.

               (77)

               EBN hævdede, at det havde evalueret ValDeals resultater hvert år siden 2008, og at det havde gennemført to dybtgående stedlige revisioner af ValDeal i 2008 og 2010. Konklusionen på evalueringerne og revisionerne var, at ValDeal opfyldte erhvervsfremme- og innovationscentrenes kriterier fuldt ud.

         6.   VURDERING

   6.1.   Forekomst af statsstøtte

               (78)

               For at blive anset for at være statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF, skal en foranstaltning opfylde følgende fire kumulative kriterier:

                           a)

                           foranstaltningen skal omfatte brug af statsmidler

                           b)

                           foranstaltningen skal fordreje eller true med at fordreje konkurrencen

                           c)

                           foranstaltningen skal begunstige visse virksomheder

                           d)

                           foranstaltningen skal påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne.

         6.1.1.   Støtte til ValDeal

               (79)

               For det første modtog ValDeal et tilskud fra 2006-budgettet for statsstøtteordning nr. HU 21/2004, og Kommissionen konkluderede derfor, at foranstaltningen omfattede statsmidler og kunne tilskrives staten.

               (80)

               For det andet modtog ValDeal statsstøtte til at gennemføre aktiviteter, hvis omkostninger andre markedsdeltagere selv skulle bære fuldt ud. ValDeal blev udvalgt efter et udbud tilrettelagt af forsknings- og teknologiinnovationsfonden og modtog finansiering til at udvikle og stille en række innovationsrådgivningsydelser til rådighed fra konsulenter, patentagenter, »business angels« og advokater. Foranstaltningen begunstigede derfor ValDeal selektivt.

               (81)

               For det tredje har foranstaltningen potentiale til at fordreje konkurrencen og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne, eftersom det marked, som ValDeal opererer på, er åbent for konkurrence fra virksomheder, der er etableret i andre medlemsstater. Endvidere købte ValDeal knowhow om innovationsstyring fra det amerikanske University of Texas og det tyske INNO AG og havde desuden til hensigt at levere ydelser til virksomheder etableret i andre central- og østeuropæiske lande.

         6.1.2.   Støtte til ValDeals kunder

               (82)

               Som følge af foranstaltningen blev ValDeals kunder begunstiget med gratis rådgivningsydelser. Selv om disse kunder ikke direkte modtog statsmidler, blev de således indirekte begunstiget inden for betydningen af artikel 107, stk. 1, i TEUF, eftersom selve formålet med foranstaltningen var at levere gratis rådgivningsydelser til opfindere og virksomheder.

               (83)

               Foranstaltningen kan tydeligvis tilskrives staten, ligesom den involverer statsmidler, som begunstigede ValDeal og dennes kunder direkte.

               (84)

               For det andet gennemførte ValDeal en proces, hvorved de mest værdige og lovende virksomheder skulle vælges som modtagere af gratis rådgivningsydelser. Som følge deraf begunstigede projektet de udvalgte modtagere og havde ligeledes potentiale til at fordreje konkurrencen på downstreammarkedet, hvor ValDeals kunder opererede, ved at begunstige dem selektivt.

               (85)

               For det tredje vil denne foranstaltning sandsynligvis påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. Derudover agtede ValDeal som nævnt ovenfor også at levere ydelserne til virksomheder etableret i andre central- og østeuropæiske lande. Endvidere havde projektet til formål at give ValDeals kunder bedre mulighed for at konkurrere på både nationalt og europæisk plan. Foranstaltningen har derfor tydeligt påvirket samhandelen mellem medlemsstaterne.

         6.1.3.   Konklusion

               (86)

               Kommissionen konkluderer, at foranstaltningen udgør statsstøtte inden for betydningen af artikel 107, stk. 1, i TEUF til ValDeal og dennes kunder:

         6.2.   Vurdering af forenelighed

   6.2.1.   Støtte til ValDeal

   —   ValDeals aktiviteter som FoU-projekter

               (87)

               FUI-rammebestemmelserne fra 1996 indeholder definitioner af den type forskning, som kan anses for at være forenelig med statsstøttereglerne:
               »2.2. (…) For at fastslå FoU-støttens afstand til den kommercielle udnyttelse sondrer Kommissionen mellem grundforskning, industriel forskning og udviklingsaktiviteter på prækonkurrencestadiet (37).«

               (88)

               Kommissionen forstår, at ValDeals projekt er rettet mod »udvikling [af en] fuldstændig proces, skabelse af en model«. Selv om ValDeal interagerede med sine kunder for at forstå det ungarske marked og tilpasse den erhvervede konsulentmodel til dets særlige kendetegn, var resultatet af denne aktivitet indførelse på markedet af en eksisterende rådgivningsmodel, som integrerede forskellige ydelser, som indtil da blev leveret af forskellige leverandører. ValDeal fungerede rent faktisk som integrator af ydelserne og opfyldte dermed kundernes behov. De påståede tilpasninger til de »sociokulturelle forskelle og økonomiske indvirkninger«, på det ungarske marked synes således ikke at være relevante for spørgsmålet om, hvorvidt ValDeals aktiviteter udgjorde FoU-projekter.

               (89)

               Den gennemførte model skulle skabe og stimulere forskning og udvikling og innovation i andre enheder og ikke i ValDeal selv. Tilpasningen af modellen, så den opfyldte kravene på et specifikt marked, er ikke specifik for ValDeal, men almindelig økonomisk adfærd for enhver økonomisk aktør, der ønsker at komme ind på et marked. Ovennævnte model synes at være en enkel og sædvanlig tilpasning, som enhver økonomisk aktør, der ønsker at komme ind på et bestemt marked, foretager. Det påståede »realistiske billede af markedsværdien af resultaterne af innovative projekter samt deres afsætningsmuligheder«, som ValDeal kunne give sine støttemodtagere, adskilte sig ikke i sig selv fra de tjenesteydelser, som lignende konsulenter leverede, og kan under ingen omstændigheder anses for at være FoU.

               (90)

               Selv om det ungarske økonomiske landskab på tidspunktet for støttetildelingen i nogen grad adskilte sig fra landskabet i et andet land, er dette argument ikke tilstrækkeligt til at hævde, at aktiviteterne havde FoU-elementer. Havde ValDeal været aktiv i et andet land, ville virksomheden alligevel have været nødt til at tilpasse sit værdiforslag ligesom enhver anden økonomisk aktør. Ud fra dette perspektiv handlede ValDeal ikke anderledes end enhver anden leverandør af tjenesteydelser eller varer. Virksomheden er unik i og med, at den evner at integrere og koordinere flere ydelser, som støttemodtagerne ledte efter, eller i mangel af projektet ydelser, som de ikke ellers ville have kunnet indgå aftale om.

               (91)

               Selv om ValDeal henviser til Frascati-manualen udgjorde virksomhedens aktiviteter ikke forskning rettet mod identifikation af et innovativt produkt, men en form for tilpasning af et eksisterende produkt kombineret med systematisk analysearbejde udført inden for rammerne af tjenesteydelsesaktiviteterne. ValDeal erhvervede navnlig knowhow fra tredjeparter og begrænsede sig til at tilpasse den til det ungarske marked.

               (92)

               I lyset af ovenstående konkluderer Kommissionen, at selv om de relevante aktiviteter fremmede innovation hos slutbrugerne af ValDeals ydelser, udgjorde de ikke FoU-projekter inden for betydningen af FUI-rammebestemmelserne fra 1996. Kommissionen vil derfor vurdere, om statsstøtten kan anses for at være forenelig med det indre marked i henhold til andre politiske mål i overensstemmelse med artikel 107 i TEUF.

               (93)

               For at kunne foretage en sådan vurdering anerkender Kommissionen de ungarske myndigheders argumenter om, at den relevante støtte bør analyseres på to planer. Først og fremmest vil Kommissionen hos ValDeal analysere den støtte, som har til formål at dække omkostningerne til virksomhedens investeringer i materielle og immaterielle aktiver i forbindelse med køb og anvendelse (efter tilpasning) af den relevante model til levering af innovationsrådgivnings- og -konsulentydelser til SMV'er. Dernæst vil analysen hos ValDeals kunder fokusere på den støtte, som er ydet til de pågældende virksomheder og enkeltpersoner, som modtog gratis innovationsrådgivnings- og innovationsydelser fra ValDeal.

         —   Forenelighed i henhold til forskellige instrumenter

               (94)

               De aktiviteter, som ValDeal gennemførte, opfylder de væsentlige krav i artikel 4 (dvs. generelle og specifikke) i forordning (EF) nr. 1628/2006 (gruppefritagelsesforordningen for regionalstøtte). Artikel 4 i gruppefritagelsesforordningen for regionalstøtte indeholder følgende generelle og specifikke betingelser med hensyn til foreneligheden af støtte, der tildeles initialinvesteringer:

                           1)

                           Generelle betingelser:

                                       a)

                                       »indgivelse af en støtteansøgning, inden arbejdet påbegyndes«: ValDeal indgav sin støtteansøgning til de nationale myndigheder, inden investeringsprojektet blev påbegyndt.

                                       b)

                                       »støtten ydes i regionalstøtteberettigede områder.« Støtten blev ydet i en regionalstøtteberettiget region, eftersom den centrale ungarske region, hvor ValDeal ligger, på det tidspunkt, hvor støtten blev ydet, var en regionalstøtteberettiget region i henhold til artikel 107, stk. 3, litra a), i TEUF.

                                       c)

                                       »støtteintensiteten i bruttosubventionsækvivalent overstiger ikke det regionale støtteloft, der på det tidspunkt, hvor støtten ydes, gælder for den region, hvor investeringen gennemføres. Dette kan forhøjes med 20 % for små virksomheder«: Støtteloftet var 40 % i den centrale ungarske region, som sammen med den tilladte forhøjelse for små virksomheder nåede en støtteintensitet på 60 % for ValDeal. I 2006 var ValDeal en mikrovirksomhed. Siden 2007 har den været en lille virksomhed. De ungarske myndigheder bekræftede, at ValDeal på det tidspunkt, hvor støtten blev ydet, var en lille eller mellemstor virksomhed. Som vist nedenfor (betragtning 96-97), var støtteintensiteten for det projekt, ValDeal gennemførte, lavere end loftet i gruppefritagelsesforordningen for regionalstøtte.

                           2)

                           Specifikke betingelser:

                                       a)

                                       »investeringerne skal forblive i den støttemodtagende region for SMV'ers vedkommende i mindst tre år«: En række virksomheder har været begunstiget af resultaterne af investeringen, og den integrerede ungarske model for innovationsstyring er tilgængelig løbende. ValDeal påtog sig at forblive i drift indtil den 30. november 2013.

                                       b)

                                       »for at være støtteberettigede skal immaterielle aktiver:

                                                   i)

                                                   udelukkende udnyttes i den virksomhed, der modtager regionalstøtten

                                                   ii)

                                                   være afskrivningsberettigede

                                                   iii)

                                                   være erhvervet fra tredjemand på markedsvilkår

                                                   iv)

                                                   være opført blandt virksomhedens aktiver og forblive i den virksomhed, der har modtaget regionalstøtten, i tre år for SMV'ers vedkommende«

                                             Den knowhow, som ValDeal har erhvervet, opfyldte kriterierne for immaterielle aktiver i gruppefritagelsesforordningen for regionalstøtte. Denne knowhow blev erhvervet af en tredjepart til markedspris. Derudover blev den erhvervede knowhow og den kapitaliserede eksperimentelle udvikling udelukkende anvendt af ValDeal og udelukkende i den facilitet, som blev oprettet til gennemførelsen af investeringsprojektet.

                                       c)

                                       »når støtten beregnes på grundlag af materielle eller immaterielle investeringsomkostninger eller på grundlag af købsprisen ved overtagelser, skal støttemodtageren yde et finansielt bidrag på mindst 25 % af de støtteberettigede omkostninger, enten over sine egne midler eller ved ekstern finansiering i en form, der ikke indebærer offentlig støtte«: Beregningerne vedrørende støtteintensitet bekræfter, at kravet om egne midler også blev opfyldt.

               (95)

               Efter indledningen af proceduren har Kommissionen med de erhvervede oplysninger navnlig kunnet identificere og beregne de relevante støtteberettigede omkostninger og verificere, om intensiteten af den støtte, som er ydet til ValDeal, overskrider de tildelte støtteintensiteter.

               (96)

               Først og fremmest bemærker Kommissionen, at Ungarn foretog en ny beregning af projektets omkostninger på grundlag af bestemmelserne i ovennævnte forordning (dvs. ved at tage hensyn til materielle og immaterielle investeringsomkostninger) og konkluderede, at projektets samlede omkostninger udgjorde 823 320 683 HUF. Selv om de ungarske myndigheder antog, at alle ovennævnte omkostninger var støtteberettigede, er Kommissionen af den mening, at nogle af disse omkostninger, navnlig vedrørende »tilpasning af knowhow« er af driftsmæssig art og dermed ikke støtteberettigede. Kommissionen har dermed fratrukket omkostningerne til »tilpasning af knowhow« på 531 300 170 HUF fra de samlede omkostninger. Som følge af dette fradrag udgør de støtteberettigede omkostninger ifølge Kommissionen 292 020 513 HUF i nominel værdi, dvs. 267 015 826 HUF i diskonteret værdi.

               (97)

               For det andet bemærker Kommissionen, at den støtte, der begunstiger ValDeal, udgjorde 148 711 090 HUF i nominel værdi, dvs. 118 431 978 HUF i diskonteret værdi. Som følge deraf udgør intensiteten af den støtte, som er ydet direkte til ValDeal, 44 % af de støtteberettigede omkostninger (i diskonteret værdi), hvilket er betydeligt lavere end den maksimale tilladte støtteintensitet i henhold til ovennævnte forordning, dvs. 60 % (38).

               (98)

               Kommissionen konkluderer derfor under hensyntagen til ovennævnte argumenter, at støtten til ValDeal opfyldte alle betingelserne i Kommissionens forordning (EF) nr. 16288/2006.

         6.2.2.   Støtte til ValDeals kunder

               (99)

               Kommissionen bemærker, at ValDeals kunder i overensstemmelse med de ungarske myndigheders tilskudsbeslutning var begunstigede af ydelser, som kan anses for at være innovationsrådgivningsydelser, og som blev leveret gratis af ValDeal. De ungarske myndigheder anslog værdien af denne støtte på grundlag af en sats på 15 000 HUF/dag, hvilket afspejler de gældende prisbetingelser på det ungarske marked og anførte på denne baggrund, at den pågældende støtte udgjorde 323 797 000 HUF.

               (100)

               Selv om støtten til sådanne ydelser på tilskudstidspunktet ikke var reguleret af den gældende FoU-ramme, var denne type støtte ikke desto mindre dækket af de nye FUI-rammebestemmelser fra 2006, som trådte i kraft den 1. januar 2007, dvs. et par dage efter tilskudsdatoen (39).

               (101)

               På baggrund af ovenstående vil Kommissionen fortsætte med at vurdere støttens forenelighed direkte i henhold til traktaten under hensyntagen til de specifikke kriterier i FUI-rammebestemmelserne fra 2006.

      Mål af fælles interesse

               (103)

               Kommissionen forstår, at den manglende koordinering mellem leverandørerne af innovationsrådgivningsydelserne på tilskudstidspunktet hindrede leveringen af sådanne ydelser i en integreret form og forebyggede udviklingen i efterspørgslen.

               (104)

               Derudover var formålet med projektet at udvikle en række metoder og værktøjer til indsamling, evaluering og screening af projekter, der endnu ikke indgår i de ungarske innovationsydelsers værktøjssæt. Dermed bidrog det projekt, som ValDeal gennemførte, til at fremme et marked for integrerede konsulentydelser i en fragmenteret branche og til at forbedre virksomhedernes evne til at være innovative på mellemlangt og langt sigt.

               (105)

               Endvidere fremmede projektet videnoverførsel i Ungarn, hvilket stemmer overens med flagskibsinitiativet Innovation i EU i Kommissionens nuværende »Europa 2020«-program (40).

               (106)

               Derudover svarede den type støtte, som ValDeals kunder var begunstiget af, om end den ikke var fastsat i lovgivningen på tilskudstidspunktet, til den kategori af innovationsrådgivningsydelser, som er anerkendt og specifikt reguleret i punkt 5.6 i FUI-rammebestemmelserne fra 2006, som trådte i kraft den 1. januar 2007, dvs. et par dage efter datoen for det relevante tilskud.

               (107)

               Derfor var formålet med den relevante støtte, i lyset af at innovationsfremme er et væsentligt politisk mål med hensyn til at fremme vækst i EU, at tage hånd om et mål af fælles interesse.

      Markedssvigt

               (108)

               Efter den økonomiske overgang i 1990'erne brød Ungarns netværk af offentlige forskningsinstitutter sammen, og en række institutter lukkede. Derudover var det i forbindelse med privatiseringen og omstruktureringen af den ungarske industri kun multinationale selskaber, der kunne finansiere opkøb af relevant ny viden fra interne ressourcer og udnytte resultaterne af deres FoU-arbejde på markedet.

               (109)

               Blandt årsagerne til det lave innovationsniveau blandt de nationale virksomheder, navnlig SMV'er, nævnte de ungarske myndigheder »for høje innovationsomkostninger« og »mangel på egne midler«. Endvidere henviser de ungarske myndigheder også til et utilstrækkeligt arbejdsforhold og samarbejde mellem de ungarske ejere af innovative projekter og investorer. Sidstnævnte problem vedrørte primært utilstrækkelig finansiering af teknologier i den første udviklingsfase, da venturekapitalinvestorer på det tidspunkt fortrinsvist fokuserede på virksomheder i den mellemste og senere udviklingsfase med et lavere risikoniveau. Eksempelvis var der i perioden 2000-2005 et årligt gennemsnit på kun 35 investeringer rettet mod innovative virksomheder.

               (110)

               Der blev gennemført et nationalt innovationssystem (NIS) for at tage hånd om ovennævnte begrænsninger. Selv om de fleste dele i systemet fandtes og hver for sig generelt fungerede godt, var systemets resultater som helhed langt fra tilfredsstillende. En række dele fungerede ikke korrekt, og samarbejdet mellem dem var ringe. Da de overordnede resultater afhang af kvaliteten af tilknytningen og samarbejdet mellem disse dele, var systemets resultater langt fra tilstrækkelige.

               (111)

               En af løsningerne til at fremme udviklingen af innovation i Ungarn viste sig at være oprettelse af virksomhedsinkubatorer. De første inkubatorer blev oprettet i starten af 1990'erne, og i 2009 havde Ungarn omkring 40 inkubatorer. Størstedelen finansierede deres aktiviteter gennem kontorleje, kontorydelser, facility management-ydelser og IT-ydelser. Inkubatorerne modtog virksomheder på deres adresse til gengæld for leje af kontorer, og virksomhederne udnyttede inkubatorernes stordriftfordele, hvilket gav dem mulighed for at rationalisere deres faste omkostninger. De eksisterende inkubatorer leverede imidlertid ikke forretningsydelser inden for IPR-konsulentydelser, international handel, innovationsstyring og teknologikonsulentydelser. Ungarn har ikke noget netværk af »business angels« (41), seedkapital (42) eller venturekapitalvirksomheder, der påtager sig risikoen med at investere i virksomheder på det indledende udviklingstrin. Endelig leverede inkubatorerne ikke ydelser til virksomheder, der havde til hensigt at lancere deres forretning og/eller ekspandere internationalt (43).

               (112)

               I 2006 var der 14 virksomheder, der leverede innovationsstyringsydelser i Ungarn. De ydelser, de leverede, omfattede følgende områder: screening, overvågning og evaluering af opfindelser, identifikation af innovative projekter, ydelser for at tiltrække venturekapital, forvaltning af tilskud, udarbejdelse af forretningsplaner, gennemførelse af spin-off-virksomheder, patentering og intellektuel ejendom, ledelseskonsulentydelser, proces- og projektstyring, mægling mellem forretningspartnere, uddannelse og efteruddannelse, organisering af innovationsnetværk, udbud af kontorer samt forskning og undersøgelser.

               (113)

               Selv om ValDeals konkurrenter hver for sig var aktive inden for mindst én af ovennævnte aktiviteter, var ValDeals projekt rettet mod at dække dem alle i en integreret form. Det lader således til, at arbejdet og omkostningerne i forbindelse med udviklingen af en integreret tjenesteydelsesmodel var for høje, eftersom modellen som følge af manglende koordinering blandt de eksisterende aktører ikke kunne udfylde hullet på markedet. For at dække alle de ydelser, som ValDeal leverede i integreret form, skulle en virksomhed f.eks. indgå partnerskab med mindst fire af ValDeals konkurrenter.

               (114)

               Kommissionen forstår derfor, at der på grund af et koordineringsproblem ikke var nogen virksomhed eller noget broinstitut i Ungarn, som systematisk kunne evaluere innovative produkters og/eller teknologiers kommercielle potentiale via en form for kvikskranke. Der var derfor tilsyneladende et stort koordinationsproblem på markedet for innovationsstyringsydelser i Ungarn.

               (115)

               I lyset af ovenstående konkluderer Kommissionen, at den relevante støtte var nødvendigt, eftersom der på tilskudstidspunktet forekom et markedssvigt i form af et koordineringsproblem, der påvirkede både udbuddet af og efterspørgslen efter integrerede innovationsrådgivningsydelser i Ungarn.

      Støttens relevans

               (116)

               De ungarske myndigheder forsøgte at omgå de begrænsninger, der forhindrede ungarske opstartsvirksomheder i at få adgang til integrerede innovationsrådgivningsydelser gennem oprettelsen af det nationale innovationssystem (NIS). Selv om systemet skulle forbedre virksomhedernes innovations- og konkurrenceevne mere generelt, gav den lovgivningsmæssige tilgang ikke det forventede resultat (se betragtning 110). Støtten til ValDeals kunder i form af gratis integrerede rådgivningsydelser kunne derfor anses for at være et passende middel til at tage hånd om ovennævnte markedssvigt. Det skal ligeledes bemærkes, at processen med at udvælge de endelige støttemodtagere, som blev gennemført af ValDeal, sikrede, at de mest værdige og lovende virksomheder blev valgt.

      Tilskyndelsesvirkning

               (117)

               Først og fremmest blev det projekt, ValDeal gennemførte, støttet af både regeringen og ValDeals midler, idet sidstnævnte deltog med 528 626 021 HUF.

               (118)

               Dernæst anførte Kommissionen, at ValDeal ikke misbrugte støtten, da den gennemførte de samme aktiviteter som de aktiviteter, der var beskrevet i udbudsmaterialet.

               (119)

               Beviserne fra de ungarske myndigheder viser, at ValDeal uden støtten ikke ville have været i stand til at levere gratis innovationsydelser baseret på en integreret model og stimulere efterspørgslen efter sådanne ydelser, fordi fragmenteringen af det ungarske marked forhindrede udvikling af efterspørgselssiden og ikke gav mulighed for stordriftfordele. Kommissionen konkluderer derfor, at formålet med at inddrage offentlige midler i projektet var at ændre ValDeals adfærd samt dens kunders adfærd.

      Proportionalitet og indvirkning på konkurrencen

               (120)

               Projektet gav ValDeal mulighed for at gennemføre en mere effektiv model ved at integrere forskellige dele af innovationsstyringsydelser og hjælpe ValDeals kunder med at forbedre deres kommercielle og forvaltningsmæssige færdigheder.

               (121)

               De ungarske myndigheder fremlagde beviser for, at støttebeløbet svarende til de ydelser, som ValDeal leverede gratis, under ingen omstændigheder oversteg 200 000 EUR. De har verificeret og bekræftet, at kumulationsreglerne i virksomheden blev overholdt.

               (122)

               Kommissionen mener, at fordelen for de af ValDeals kunder, der modtog støtte, svarer til det maksimale støttebeløb, som er gældende for innovationsrådgivningsydelser i henhold til FUI-rammebestemmelserne fra 2006, som trådte i kraft den 1. januar 2007, dvs. blot 10 dage efter projektets start. Kommissionen konkluderer derfor, at vurderingen af ovennævnte støtte direkte i henhold til traktaten fører til den konklusion, at støttebeløbet til ValDeals kunder var forholdsmæssigt i lyset af de kriterier, som Kommissionen havde fastlagt i FUI-rammebestemmelserne fra 2006.

               (123)

               Kommissionen bemærker endvidere, at ValDeals konkurrenter på tidspunktet for projektets gennemførelse kun tilbød specifikke dele af de innovationsrådgivningsydelser, som var støttet i henhold til foranstaltningen. Fragmenteringen af forsyningssiden og den manglende koordinering mellem aktørerne betyder, at ValDeal leverede sine integrerede ydelser på et marked, hvor ingen andre konkurrenter kunne levere fuldt ud funktionsdygtige ydelser. Det projekt, som ValDeal gennemførte, havde derfor kun en begrænset indvirkning på konkurrencen.

         7.   KONKLUSION

               (124)

               I lyset af ovenstående er støtten til ValDeal forenelig med det indre marked i henhold til forordning (EF) nr. 1628/2006, og støtten til ValDeals kunder er forenelig med det indre marked i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF, —

         VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
   Artikel 1
   Den statsstøtte, som Ungarn har ydet til ValDeal Innovációs Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság og dennes kunder i perioden for gennemførelsen af det støttemodtagende projekt »Brug og anvendelse af Fonden til støtte af innovation på områderne forskning og teknologi«, er forenelig med det indre marked i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.
   Artikel 2
   Denne afgørelse er rettet til Ungarn.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 26. maj 2014.

            På Kommissionens vegne

         Joaquín ALMUNIA

            Næstformand

      (1)  EUT C 40 af 12.2.2013, s. 53.

      (2)  Kommissionens beslutning C(2004) 3568/2 af 20. september 2004, »Measures that will be regarded as existing aid within the meaning of Article 88(1) of the EC Treaty — Republic of Hungary«.

      (3)  Ungarn blev underrettet om, at de tre virksomheder, herunder ValDeal, var blevet udvalgt til en dybtgående analyse, i en skrivelse af 12. juni 2009.

      (4)  Kommissionen underrettede de ungarske myndigheder om afslutningen af undersøgelsen af den relevante støttemodtager i en skrivelse af 19. december 2011.

      (5)  Kommissionens forordning (EF) nr. 70/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder (EUT L 10 af 13.1.2001, s. 33).

      (6)  Artikel 9 og 11 i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 om gennemførelse af Rådets forordning (EU) 2015/1589 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af artikel 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (EUT L 140 af 30.4.2004, s. 1).

      (7)  EUT C 40 af 12.2.2013, s. 53.

      (8)  European Business & Innovation Centre Network er en europæisk erhvervsorganisation, som ValDeal er medlem af.

      (9)  På tidspunktet for udstedelsen af denne afgørelse anvendte Kommissionen en vekselkurs på 253,13 HUF/EUR pr. 19. december 2006.

      (10)  De ungarske myndigheder bekræftede, at der ikke blev anvendt strukturfonde til støtteordningen.

      (11)  Ifølge de ungarske myndigheder var ValDeal en mikrovirksomhed i 2006, dvs. det år, den blev etableret, og en lille virksomhed i 2007 (Ungarns fremsendelse af 12.3.2012).

      (12)  I den oprindelige tilskudsaftale var der afsat et ikketilbagebetalingspligtigt tilskud på 550 mio. HUF (ca. 2,17 mio. EUR) til de oprindeligt planlagte samlede projektomkostninger på 1 169 467 000 HUF (ca. 4,62 mio. EUR). Der er således en forskel på 168 332 889 HUF mellem de planlagte samlede projektomkostninger og de faktiske samlede projektomkostninger.

      (13)  Den oprindelige gennemførelsesperiode i tilskudsaftalen var fra den 1. december 2006 til den 31. januar 2009. Tilskudsaftalen blev imidlertid ændret flere gange for at forlænge gennemførelsesperioden til den 30. november 2010.

      (14)  Ungarns fremsendelse af 4. juli 2012, »Background — ValDeal Innovation Management Programme«, s. 1.

      (15)  Ungarns fremsendelse af 24. februar 2011, »Development of the Hungarian model of integrated innovation management — Final Report.«, s. 8.

      (16)  Ungarns fremsendelse af 24. februar 2011, »Development of the Hungarian model of integrated innovation management — Final Report.«, s. 19.

      (17)  Ungarns fremsendelse af 24. februar 2011, »Development of the Hungarian model of integrated innovation management — Final Report.«, s. 3.

      (18)  Ungarns fremsendelse af 24. februar 2011, »Development of the Hungarian model of integrated innovation management — Final Report.«, s. 20-21.

      (19)  Ungarns fremsendelse af 4. juli 2012, afsnittet om »Responses to the questions of the European Commission — ValDeal Project«, s. 2.

      (20)  Frivillig registrering af værker er omfattet af forordning (EF) nr. 26/2010 af 28. december 2010 fra det ungarske ministerium for offentlig forvaltning og justits.

      (21)  http://www.sztnh.gov.hu/kerdesek/gyik/onkentes.html.

      (22)  Ungarns fremsendelse af 19. oktober 2011, s. 17-18, og fremsendelsen af 12. september 2012.

      (23)  http://ec.europa.eu/education/lifelong-learning-programme/doc78_en.htm.

      (24)  http://ec.europa.eu/cip.

      (25)  Ungarns fremsendelse af 4. juli 2012, afsnittet om »Background — ValDeal Innovation Management Programme«, s. 2.

      (26)  Artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 207/2009 af 26. februar 2009 om EF-varemærker (EUT L 78 af 24.3.2009, s. 1).

      (27)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1628/2006 af 24. oktober 2006 om anvendelse af traktatens artikel 87 og 88 på medlemsstaternes regionale investeringsstøtte (EUT L 302 af 1.11.2006, s. 29).

      (28)  I perioden 1. maj 2004-31. december 2006, se Kommissionen skrivelse til Ungarn af 7. juli 2004, om anerkendelse af ungarsk regionalstøttekort som eksisterende støtte: http://ec.europa.eu/competition/state_aid/regional_aid/2004/hungary_en.pdf, og det vedhæftede regionalstøttekort for den pågældende periode: http://ec.europa.eu/competition/state_aid/regional_aid/2004/hungary.gif. For perioden 2007-2013, se Statsstøtte N 487/06 — Ungarn — Regionalstøttekort 2007–2013, C(2006) 4009 af 13. september 2006 (EUT C 256 af 24.10.2006, s. 7).

      (29)  Artikel 4, stk. 1, litra b), i gruppefritagelsesforordningen for regionalstøtte.

      (30)  Ungarns fremsendelse af 12. marts 2012.

      (31)  Ungarns fremsendelse af 13. marts 2013.

      (32)  Frascati-manualen: Proposed Standard Practice for Surveys on Research and Experimental Development FRASCATI MANUAL 2002, ISBN 92-64-19903-9, © OECD 2002. Følgende er blandt de kriterier, der kan hjælpe med at identificere, om ydelsesaktiviteter omfatter FoU:

               1)

               »tilknytning til offentlige forskningslaboratorier«: Dette kriterium kan opfyldes af ValDeals samarbejde med Budapest University of Technology and Economics og Corvinus University of Budapest.

               2)

               »inddragelse af medarbejdere med ph.d.'er og ph.d.-studerende«: Dette kriterium kan opfyldes ved, at flere medarbejdere med ph.d.'er deltager i gennemførelsen af projektet.

               3)

               »offentliggørelse af forskningsresultater i videnskabelige tidsskrifter, tilrettelæggelse af videnskabelige konferencer eller deltagelse i videnskabelig kontrol«: Dette kriterium kan opfyldes af de 20 til 30 forelæsninger, som ValDeal gav om projektet på forskellige konferencer.

               4)

               »opførelse af prototyper eller pilotanlæg (…)«: Opfyldelsen af dette kriterium kan understøttes af, at ValDeal mellem 2007 og 2010 konsekvent udviklede og testede modellen på over 500 projekter.

      (33)  Markedsprisen for de ydelser, som ValDeal leverede gratis, blev beregnet ud fra en pris på 15 000 HUF/time (ca. 60 EUR/time).

      (34)  De ungarske myndigheder antog, at alle projektets omkostninger var støtteberettigede.

      (35)  Den indledende fremsendelse indeholdt andre poster i beløbet på 18 507 567 HUF, som ikke var direkte knyttet til projektet, men alligevel udgjorde eksperimentel udvikling.

      (36)  European Business and Innovation Centre Networks fremsendelse af 14. marts 2013.

      (37)  EUT C 45 af 17.2.1996, s. 5-16 (bilag I):

               —

                  Grundforskning [er] aktiviteter, der tager sigte på at udvide den generelle videnskabelige og tekniske viden, og som ikke er knyttet til noget erhvervsmæssigt eller kommercielt formål.

               —

                  Industriel forskning [er] den planlagte forskning eller de kritiske undersøgelser med henblik på erhvervelse af ny viden, for at denne viden kan udnyttes til udvikling af nye produkter, produktionsmetoder eller tjenesteydelser eller medføre en mærkbar forbedring af de eksisterende produkter, produktionsmetoder, eller tjenesteydelser.

               —

                  Udviklingsaktiviteter på prækonkurrencestadiet [er] konkretisering af resultaterne af industriel forskning i en plan, et projekt eller en tegning for nye produkter, produktionsmetoder eller tjenesteydelser, der er ændret eller forbedret, uanset om de er bestemt til salg eller udnyttelse, herunder skabelse af en første prototype, der ikke kan udnyttes kommercielt. De kan endvidere omfatte konceptmæssig formulering og udformning af andre produkter, produktionsmetoder eller tjenesteydelser samt de første demonstrationsprojekter og pilotprojekter på betingelse af, at disse projekter ikke kan omdannes eller udnyttes til industriel anvendelse og kommerciel udnyttelse. De omfatter ikke rutinemæssige eller regelmæssige ændringer af produkter, produktionslinjer, produktionsprocesser, eksisterende tjenesteydelser eller andre igangværende transaktioner, selv om disse ændringer kan indebære forbedringer.

      (38)  De ungarske myndigheders argumenter om ValDeals projekts opfyldelse af betingelserne om forenelighed i Kommissionens forordning (EF) nr. 70/2001 var ikke tilstrækkeligt begrundede til, at Kommissionen kunne foretage en dybtgående vurdering.

      (39)  Punkt 5.6 i FUI-rammebestemmelserne fra 2006 lyder som følger: »Støtte til innovationsrådgivning og innovationssupportydelser er forenelig med fællesmarkedet i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), forudsat at hver af følgende betingelser er opfyldt:

               1)

               modtageren er en SMV

               2)

               støttebeløbet overstiger ikke 200 000 EUR pr. modtager inden for en given treårig periode

               3)

               tjenesteyderen er certificeret på nationalt eller europæisk plan. Hvis tjenesteyderen ikke er certificeret på nationalt eller europæisk plan, kan støtten ikke overstige 75 % af de støtteberettigede omkostninger

               4)

               modtageren skal anvende statsstøtten til at købe ydelserne til markedsprisen (eller hvis tjenesteyderen er en enhed uden gevinst for øje, til en pris, der afspejler de fulde omkostninger plus en rimelig margen)«.

      (40)  http://ec.europa.eu/prelex/detail_dossier_real.cfm?CL=en&DosId=199719.

      (41)  Retningslinjer for risikokapital 2006/C-194/02: Ved »business angels« forstås velhavende enkeltpersoner, der investerer direkte i unge og nye ikke-børsnoterede virksomheder i vækst (igangsætterfinansiering eller »seed finance«) og tilbyder dem rådgivning, normalt til gengæld for en aktiepost i selskabet, men de kan også tilbyde anden langfristet finansiering.

      (42)  Retningslinjer for risikokapital 2006/C-194/02: Ved »seedkapital« forstås finansiering med henblik på at studere, vurdere og udvikle et nyt koncept, der går forud for startfasen.

      (43)  Kilde: Bundik, 2008.


title: 2014/34/EU: Den Europæiske Centralbanks afgørelse af 31. december 2013 om Latvijas Bankas indbetaling af kapital, overførsel af valutareserveaktiver og bidrag til Den Europæiske Centralbanks reserver og hensættelser (ECB/2013/53)

text:
               21.1.2014

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 16/65

      DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS AFGØRELSE

   af 31. december 2013
   om Latvijas Bankas indbetaling af kapital, overførsel af valutareserveaktiver og bidrag til Den Europæiske Centralbanks reserver og hensættelser
   (ECB/2013/53)
   (2014/34/EU)
   STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR —
   under henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 30.1, 30.3, 48.1 og 48.2, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Ifølge artikel 1 i Rådets afgørelse 2013/387/EU af 9. juli 2013 om Letlands indførelse af euroen den 1. januar 2014 (1), i overensstemmelse med artikel 140, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, opfylder Letland de nødvendige betingelser for indførelse af euroen, og den dispensation, der er indrømmet Letland i henhold til artikel 4 i tiltrædelsesakten af 2003 (2), ophæves med virkning fra den 1. januar 2014.

               (2)

               I henhold til artikel 48.1 i statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank (herefter »ESCB-statutten«) skal den nationale centralbank i en medlemsstat, hvis dispensation er blevet ophævet, indbetale sin kapitalandel i Den Europæiske Centralbank (ECB) i samme omfang som de nationale centralbanker i de andre medlemsstater, der har euroen som valuta. Latvijas Bankas vægt i fordelingsnøglen for kapitalindskuddet i ECB udgør 0,2821 % i henhold til artikel 2 i afgørelse ECB/2013/28 af 29. august 2013 om de nationale centralbankers andele i fordelingsnøglen for kapitalindskud i Den Europæiske Centralbank (3). Latvijas Banka har allerede indbetalt en andel af sit indskud i ECB's indskudte kapital, i henhold til artikel 1 i afgørelse ECB/2013/20 af 21. juni 2013 om indbetaling af Den Europæiske Centralbanks kapital af de nationale centralbanker uden for euroområdet (4). Det udestående beløb er derfor 29 424 263,59 EUR, som er resultatet af multiplicering af ECB's kapital (10 825 007 069,61 EUR) med Latvijas Bankas vægt i fordelingsnøglen (0,2821 %) med fradrag af den andel af dens andel af ECB's kapital, som allerede er indbetalt.

               (3)

               I henhold til ESCB-statuttens artikel 48.1, sammenholdt med artikel 30.1, skal en national centralbank i en medlemsstat, hvis dispensation er blevet ophævet, overføre valutareserveaktiver til ECB. Det følger af ESCB-statuttens artikel 48.1, at det beløb, der skal overføres, fastsættes ved at multiplicere euroværdien, beregnet efter de gældende vekselkurser, af de valutareserveaktiver, som allerede er blevet overført til ECB i overensstemmelse med ESCB-statuttens artikel 30.1, med forholdet mellem antallet af kapitalandele indskudt af den pågældende nationale centralbank og antallet af kapitalandele, der allerede er indbetalt af de øvrige nationale centralbanker i de medlemsstater, der har euroen som valuta. Ved bestemmelse af de »valutareserveaktiver, som allerede er blevet overført til ECB i medfør af artikel 30.1«, skal der tages behørigt hensyn til tidligere justeringer af ECB's kapitalfordelingsnøgle (5), i medfør af artikel 29.3 i ESCB-statutten samt udvidelserne af ECB's kapitalfordelingsnøgle i medfør af ESCB-statuttens artikel 48.3 (6). Under hensyn til afgørelse ECB/2013/26 af 29. august 2013 om fastsættelse af de foranstaltninger, som er nødvendige for bidraget til den akkumulerede værdi af Den Europæiske Centralbanks egenkapital og for justeringen af de nationale centralbankers fordringer svarende til de overførte valutareserveaktiver (7), udgør euroværdien af de valutareserveaktiver, som allerede er blevet overført til ECB i medfør af artikel 30.1 i ESCB-statutten, 50 715 061 570,77 EUR.

               (4)

               De valutareserveaktiver, som skal overføres af Latvijas Banka, denomineres i japanske yen og guld.

               (5)

               ESCB-statuttens artikel 30.3 bestemmer, at ECB skal kreditere hver national centralbank i en medlemsstat, der har euroen som valuta, med en fordring, der svarer til de valutareserveaktiver, som den har overført til ECB. Bestemmelserne om pålydende og forrentning af de fordringer, der er krediteret de nationale centralbanker i de medlemsstater, der har euroen som valuta (8), skal også gælde for pålydende og forrentning af Latvijas Bankas fordringer.

               (6)

               Det bestemmes i ESCB-statuttens artikel 48.2, at en national centralbank i en medlemsstat, hvis dispensation er blevet ophævet, skal bidrage til ECB's reserver, til de hensættelser, der svarer til reserver, samt til de beløb, der stadig skal afsættes til reserver og hensættelser svarende til saldoen på resultatopgørelsen pr. 31. december i året forud for ophævelsen af dispensationen. Beløbet for dette bidrag bestemmes i henhold til ESCB-statuttens artikel 48.2.

               (7)

               I analogi med artikel 3.5 i forretningsordenen for Den Europæiske Centralbank (9) har centralbankchefen for Latvijas Banka haft lejlighed til at afgive bemærkninger til denne afgørelse før dens vedtagelse —

         VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
   Artikel 1
   Definitioner
   I denne afgørelse forstås ved:
   a)   »valutareserveaktiver«: guld og kontante midler
   b)   »guld«: fine troy ounces guld i form af London Good Delivery Bars som angivet af London Bullion Market Association
   c)   »kontante midler«: den lovmæssige valuta i Japan (japanske yen).
   Artikel 2
   Størrelse og form for indbetaling af kapital
   1.   Med virkning fra den 1. januar 2014 indbetaler Latvijas Banka den resterende del af sin andel af den i ECB indskudte kapital, som udgør 29 424 263,59 EUR.
   2.   Latvijas Banka indbetaler det i stk. 1 angivne beløb til ECB den 2. januar 2014 via en særskilt overførsel i TARGET2 (Trans-European Automated Real-time Gross settlement Express Transfer system).
   3.   Latvijas Banka betaler til ECB den 2. januar 2014 via en særskilt overførsel i TARGET2 de påløbne renter den 1. januar 2014 på det til ECB skyldige beløb i henhold til stk. 2. Renten beregnes på dagsbasis efter renteberegningskonventionen »faktisk antal dage/360« til en sats svarende til den marginale rente, der er anvendt af Eurosystemet i dets seneste primære markedsoperation.
   Artikel 3
   Overførsel af valutareserveaktiver
   1.   Latvijas Banka overfører til ECB med virkning fra den 1. januar 2014 og i overensstemmelse med denne artikel og de foranstaltninger, som er indført med hjemmel heri, et beløb i valutareserveaktiver, denomineret i japanske yen og guld, som svarer til 205 272 581,13 EUR som følger:

               Modværdi i euro af japanske yen i kontanter

               Modværdi i euro af guld

               Den samlede modværdi i euro

               174 481 693,96

               30 790 887,17

               205 272 581,13

         2.   Det samlede beløb i euro af valutareserveaktiver, som Latvijas Banka skal overføre i medfør af stk. 1, beregnes på grundlag af valutakursen mellem euro og japanske yen, der fastsættes efter den 24-timers skriftlige samrådsprocedure den 31. december 2013 mellem Eurosystemet og Latvijas Banka og for gulds vedkommende på grundlag af prisen i amerikanske dollar pr. fine troy ounce guld, som fastsat i forbindelse med London gold fixing kl. 10.30, London-tid, den 31. december 2013.
   3.   ECB bekræfter snarest muligt over for Latvijas Banka det beløb, som er beregnet i henhold til stk. 2.
   4.   Latvijas Banka overfører japanske yen til ECB i kontante midler.
   5.   Overførsel af kontante midler foretages til de konti, som ECB har angivet. Afviklingsdagen for kontante midler, der skal overføres til ECB, er den 6. januar 2014. Latvijas Banka giver instrukser vedrørende overførslen til ECB.
   6.   Værdien af guld, som Latvijas Banka skal overføre til ECB i henhold til stk. 1, skal være så tæt som muligt på, men ikke overstige, 30 790 887,17 EUR.
   7.   Latvijas Banka overfører det i stk. 1 nævnte guld i ikke-investeret form til konti og lokaliteter, som ECB har angivet. Afviklingsdagen for det guld, der skal overføres til ECB, er den 3. januar 2014. Latvijas Banka giver instrukser vedrørende overførslen til ECB.
   8.   Såfremt Latvijas Banka overfører guld til ECB til en værdi, som er mindre end den, der er angivet i stk. 1, overfører den et beløb i kontante midler i japanske yen, der svarer til det manglende beløb, den 6. januar 2014 til en konto, som ECB har angivet. Sådanne kontante midler i japanske yen udgør ikke en del af de valutareserveaktiver denomineret i japanske yen, som Latvijas Banka overfører til ECB i overensstemmelse med venstre kolonne i tabellen i stk. 1.
   9.   En eventuel difference mellem det samlede modbeløb i euro angivet i stk. 1 og det beløb, som er angivet i artikel 4, stk. 1, afvikles i overensstemmelse med aftale af 31. december 2013 mellem Den Europæiske Centralbank og Latvijas Banka vedrørende den fordring, hvormed Den Europæiske Centralbank krediterer Latvijas Banka i henhold til artikel 30.3 i statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank (10).
   Artikel 4
   Pålydende, forrentning og løbetid af den fordring, der svarer til bidraget
   1.   Med virkning fra den 1. januar 2014 og med forbehold af de nærmere præciseringer i artikel 3 om afviklingsdage for overførsel af valutareserveaktiver krediterer ECB Latvijas Banka med en fordring denomineret i euro, der svarer til den samlede modværdi i euro af dens bidrag i valutareserveaktiver. Denne fordring udgør 163 479 892,24 EUR.
   2.   Den fordring, som ECB krediterer Latvijas Banka, forrentes fra afviklingsdagen. Påløbne renter beregnes på dagsbasis efter renteberegningskonventionen »faktisk antal dage/360« til en sats svarende til 85 % af den marginale rente, der er anvendt af Eurosystemet i dets seneste primære markedsoperation.
   3.   Den påløbne rente beregnet i henhold til stk. 2 udbetales til Latvijas Banka ved slutningen af hvert regnskabsår. ECB underretter hvert kvartal Latvijas Banka om det akkumulerede beløb.
   4.   Fordringen kan ikke forlanges indfriet.
   Artikel 5
   Bidrag til ECB's reserver og hensættelser
   1.   Med virkning fra den 1. januar 2014 og i medfør af artikel 3, stk. 5 og 6, skal Latvijas Banka bidrage til ECB's reserver, til de hensættelser, der svarer til reserver, samt til de beløb, der stadig skal afsættes til reserver og hensættelser svarende til saldoen på resultatopgørelsen pr. 31. december 2013.
   2.   Det beløb, som Latvijas Banka skal bidrage med, fastsættes i overensstemmelse med ESCB-statuttens artikel 48.2. Ved henvisningen i artikel 48.2 til »antallet af kapitalandele indskudt af den pågældende centralbank« og »antallet af kapitalandele, der allerede er indbetalt af de øvrige centralbanker«, forstås vægtene i ECB's kapitalfordelingsnøgle for Latvijas Banka og for centralbankerne i de medlemsstater, der har euroen som valuta, i henhold til afgørelse ECB/2013/26.
   3.   I stk. 1 skal »ECB's reserver« og »hensættelser, der svarer til reserver« omfatte ECB's almindelige reservefond, saldi på revalueringskonti og hensættelser for valutakurs-, rente-, kredit, markedspris- og guldprisrisiko.
   4.   Senest den første arbejdsdag efter Styrelsesrådets godkendelse af ECB's årsregnskab for 2013, beregner ECB og bekræfter over for Latvijas Banka det beløb, som Latvijas Banka skal bidrage med i henhold til stk. 1.
   5.   Den anden arbejdsdag efter Styrelsesrådets godkendelse af ECB's årsregnskab for 2013 betaler Latvijas Banka til ECB via TARGET2:

               a)

               det til ECB skyldige beløb i henhold til stk. 4, undtagen ethvert beløb overført ud over kravet angivet i artikel 4, stk. 1, om de afviklingsdage, der er fastlagt i artikel 3, stk. 5 og 7 (forhåndsbidrag), hvis det er relevant, og

               b)

               de påløbne renter for perioden fra den 1. januar 2014 og indtil denne dag på det skyldige beløb til ECB i henhold til stk. 4 med fradrag for ethvert forhåndsbidrag.

         6.   Alle påløbne renter omhandlet i stk. 5, litra b), beregnes på dagsbasis efter renteberegningskonventionen »faktisk antal dage/360« til en sats svarende til den marginale rente, der er anvendt af Eurosystemet i dets seneste primære markedsoperation.
   Artikel 6
   Kompetencer
   1.   I nødvendigt omfang giver ECB's direktion instruktioner til Latvijas Banka til nærmere bestemmelse og effektuering af bestemmelser i denne afgørelse og tilvejebringelse af hensigtsmæssige midler til løsning af eventuelle problemer.
   2.   En instruktion udstedt af direktionen i henhold til stk. 1 meddeles straks Styrelsesrådet, og direktionen følger Styrelsesrådets beslutninger i anledning heraf.
   Artikel 7
   Afsluttende bestemmelse
   Denne afgørelse træder i kraft den 1. januar 2014.

      Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 31. december 2013.

         Mario DRAGHI

            Formand for ECB

      (1)  EUT L 195 af 18.7.2013, s. 24.

      (2)  Akt vedrørende vilkårene for Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse og tilpasningerne af de traktater, der danner grundlag for Den Europæiske Union (EUT L 236 af 23.9.2003, s. 33).

      (3)  Se side 53 i denne EUT.

      (4)  EUT L 187 af 6.7.2013, s. 25.

      (5)  Afgørelse ECB/2008/23 af 12. december 2008 om de nationale centralbankers andele i fordelingsnøgle for kapitalindskud i Den Europæiske Centralbank (EUT L 21 af 24.1.2009, s. 66).

      (6)  Afgørelse ECB/2013/17 af 21. juni 2013 om de nationale centralbankers andele i fordelingsnøgle for kapitalindskud i Den Europæiske Centralbank (EUT L 187 af 6.7.2013, s. 15).

      (7)  Se side 47 i denne EUT.

      (8)  I henhold til retningslinje ECB/2000/15 af 3. november 1998 som ændret ved retningslinje af 16. november 2000 om sammensætning, værdiansættelse og fremgangsmåde vedrørende den første overførsel af valutareserveaktiver samt pålydende og forrentning af hertil svarende fordringer (EFT L 336 af 30.12.2000, s. 114).

      (9)  Afgørelse ECB/2004/2 af 19. februar 2004 om vedtagelse af forretningsordenen for Den Europæiske Centralbank (EUT L 80 af 18.3.2004, s. 33).

      (10)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.


title: 2007/544/EF: Rådets afgørelse af 23. juli 2007 om indgåelse af protokollen til Euro-Middelhavsaftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Den Demokratiske Folkerepublik Algeriet på den anden side for at tage hensyn til Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse af Den Europæiske Union

text:
               2.8.2007

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 201/13

      RÅDETS AFGØRELSE

   af 23. juli 2007
   om indgåelse af protokollen til Euro-Middelhavsaftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Den Demokratiske Folkerepublik Algeriet på den anden side for at tage hensyn til Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse af Den Europæiske Union
   (2007/544/EF)
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 310, sammenholdt med artikel 300, stk. 2, første afsnit, andet punktum, og stk. 3, andet afsnit,
   under henvisning til tiltrædelsesakten af 2003, særlig artikel 6, stk. 2,
   under henvisning til forslag fra Kommissionen,
   under henvisning til samstemmende udtalelse fra Europa-Parlamentet (1), og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Protokollen til Euro-Middelhavsaftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Den Demokratiske Folkerepublik Algeriet på den anden side for at tage hensyn til Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse af Den Europæiske Union blev undertegnet på Det Europæiske Fællesskabs og dets medlemsstaters vegne den 24. april 2007 i Luxembourg.

               (2)

               Protokollen bør godkendes —

         TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
   Eneste artikel
   Protokollen til Euro-Middelhavsaftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Den Demokratiske Folkerepublik Algeriet på den anden side for at tage hensyn til Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse af Den Europæiske Union godkendes herved på Fællesskabets og dets medlemsstaters vegne.
   Teksten til protokollen er knyttet til denne afgørelse (2).

      Udfærdiget i Bruxelles, den 23. juli 2007.

            På Rådets vegne

         L. AMADO

            Formand

      (1)  Udtalelse af 10.7.2007 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

      (2)  EUT L 118 af 8.5.2007, s. 8.


title: 2009/289/EF: Rådets beslutning af 20. januar 2009 om gensidig bistand til Letland

text:
               25.3.2009

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 79/37

      RÅDETS BESLUTNING

   af 20. januar 2009
   om gensidig bistand til Letland
   (2009/289/EF)
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 119,
   under henvisning til Kommissionens henstilling efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg (EFC), og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               På baggrund af et meget stort eksternt finansieringsbehov er de lettiske kapital- og finansmarkeder i den seneste tid kommet under pres, hvilket afspejler en generel forværring i stemningen på markedet og stigende bekymringer over den lettiske økonomis sundhed som følge af dens store ubalancer med hensyn til et stort underskud over for udlandet og en meget stor udlandsgæld, som svækker de offentlige finanser, samt høje omkostninger og prisinflation. Den lettiske banksektor har oplevet alvorlige likviditets- og tillidsproblemer. Valutareserverne er faldet, idet centralbanken har grebet ind for at bevare valutakursbindingen.

               (2)

               Rådet gennemgår regelmæssigt de økonomiske politikker, der gennemføres af Letland, navnlig i forbindelse med Letlands konvergensprogram og nationale reformprogram samt i forbindelse med konvergensrapporterne.

               (3)

               Letlands samlede eksterne finansieringsbehov frem til første kvartal af 2011 anslås til 7,5 mia. EUR.

               (4)

               De lettiske myndigheder har anmodet om omfattende finansiel bistand fra EU og andre internationale finansielle institutioner og lande med henblik på at understøtte holdbarheden af betalingsbalancen.

               (5)

               Letlands betalingsbalance er udsat for en alvorlig trussel, som berettiger, at Fællesskabet hurtigt yder gensidig bistand sammen med IMF og andre bidragsydere. I betragtning af sagens hastende karakter er det endvidere absolut nødvendigt at fravige den periode på seks uger, der er nævnt i del I, punkt 3, i protokollen om de nationale parlamenters rolle i Den Europæiske Union, der er knyttet til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaterne om oprettelse af De Europæiske Fællesskaber.

               (6)

               Den finansielle bistandspakke vil blive tilvejebragt på betingelse af, at de lettiske myndigheder afgiver et stærkt tilsagn om at gennemføre et ambitiøst program for finanspolitikken, for det finansielle system og for strukturreformer med det formål at fremme de nødvendige eksterne og interne justeringer, stabilisere økonomien og genskabe troværdigheden af den økonomiske politik. Sammen med EFC vil Kommissionen regelmæssigt og omhyggeligt føre tilsyn med, om de økonomisk-politiske vilkår, der er knyttet til bistanden, opfyldes fuldt ud —

         VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:
   Artikel 1
   Fællesskabet yder gensidig bistand til Letland.
   Artikel 2
   Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 20. januar 2009.

            På Rådets vegne

         M. KALOUSEK

            Formand