Avis juridique important

|

31993D0453

93/453/EØF: Rådets Afgørelse af 22. juli 1993 om ændring af aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab, Kongeriget Norge og Kongeriget Sverige om civil luftfart

EF-Tidende nr. L 212 af 23/08/1993 s. 0017 - 0018

RAADETS AFGOERELSE af 22. juli 1993 om aendring af aftalen mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, Kongeriget Norge og Kongeriget Sverige om civil luftfart  RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR - under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, saerlig artikel 84, stk. 2,  under henvisning til forslag fra Kommissionen,  under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet(1) , og ud fra foelgende betragtninger:  Med Raadets afgoerelse 92/384/EOEF af 22. juni 1992 om indgaaelse af en aftale mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, Kongeriget Norge og Kongeriget Sverige om civil luftfart(2)  er der indfoert et ensartet system af regler vedroerende markedsadgang,  luftfartsselskabernes kapacitet og prisfastsaettelse for civil luftfart;  siden indgaaelsen af aftalen er der vedtaget ny lovgivning for civil luftfart i EF, og det er i aftalens artikel 12 fastsat, at aendringer i hver af de kontraherende parters lovgivning integreres i aftalen;  under disse ganske saerlige omstaendigheder er det hensigtsmaessigt at aendre aftalens artikel 19 for at sikre, at aftalens maalsaetning, nemlig et ensartet system af regler i hele Faellesskabet, Norge og Sverige, ogsaa vil vaere opfyldt, efter at aftalen mellem  EF og EFTA-landene om Det Europaeiske OEkonomiske Samarbejdsomraade er traadt i kraft;  Raadet besluttede paa sit moede den 22. juli 1993, at disse aendringer boer foretages, og har bemyndiget Kommissionen til at indlede forhandlinger med Norge og Sverige om at foretage de noedvendige aendringer;  Kommissionen har foert forhandlingerne i samordning og snaevert samarbejde med medlemsstaterne gennem hele forhandlingsprocessen - TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE:  Artikel 1  Beslutningen truffet af Den Blandede Komité, der er nedsat ved artikel 13 i aftalen mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, Kongeriget Norge og Kongeriget Sverige om civil luftfart, om, at den lovgivning, der er vedtaget i EF efter  indgaaelsen af naevnte aftale, skal integreres i aftalen, godkendes herved paa Faellesskabets vegne.  Den Blandede Komités afgoerelse er knyttet til denne afgoerelse.  Artikel 2  Aftalen mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, Kongeriget Norge og Kongeriget Sverige om at aendre artikel 19, stk. 3, i aftalen mellem de naevnte parter om civil luftfart godkendes herved paa Faellesskabets vegne.  Aftalens tekst er knyttet til denne afgoerelse.  Artikel 3  Formanden for Raadet traeffer de noedvendige foranstaltninger som omhandlet i aftalens artikel 23.  Artikel 4  Denne afgoerelse traeder i kraft dagen efter offentliggoerelsen i De Europaeiske Faellesskabers Tidende.  Udfaerdiget i Bruxelles, den 22. juli 1993.  Paa Raadets vegne M. OFFECIERS-VAN DE WIELE Formand (1) Udtalelse afgivet den 16. juli 1993 (endnu ikke offentliggjort i Tidende).  (2) EFT nr. L 200 af 18. 7. 1992, s. 20.   AFGOERELSE VEDTAGET AF DEN BLANDEDE KOMITÉ den 26. marts 1993   I  I medfoer af artikel 12, stk. 3, i aftalen mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, Kongeriget Norge og Kongeriget Sverige om civil luftfart har Den Blandede Komité truffet afgoerelse om, at foelgende forordninger og foelgende direktiv tilfoejes paa  listen i bilaget til aftalen:  21. (EOEF) nr. 2407/92 Raadets forordning af 23. juli 1992 om udstedelse af licenser til luftfartsselskaber Artikel 1 til 18.  22. (EOEF) nr. 2408/92 Raadets forordning af 23. juli 1992 om EF-luftfartsselskabers adgang til luftruter inden for Faellesskabet Artikel 1 til 15.  Fortegnelsen over kategori 1-lufthavne i forordningens bilag I suppleres med foelgende:  - Norge: Oslos lufthavnssystem - Sverige: Stockholms lufthavnssystem.  Listen over lufthavnssystemer i forordningens bilag II suppleres med foelgende:  - Norge: Oslo - Fornebu/Gardermoen - Sverige: Stockholm - Arlanda/Bromma.  23. (EOEF) nr. 2409/92 Raadets forordning af 23. juli 1992 om billetpriser og rater inden for luftfart Artikel 1 til 11.  24. (EOEF) nr. 1284/91 Raadets forordning af 14. maj 1991 om aendring af forordning (EOEF) nr. 3975/87 om fastsaettelse af fremgangsmaaden ved anvendelse af konkurrencereglerne paa virksomheder i luftfartssektoren Artikel 1.  Henvisninger i denne forordning til artikel 85 eller 86 skal forstaas som henvisninger til henholdsvis artikel 4 eller 5 i denne aftale.  25. (EOEF) nr. 2410/92 Raadets forordning af 23. juli 1992 om aendring af forordning (EOEF) nr. 3975/87 om fastsaettelse af fremgangsmaaden ved anvendelse af konkurrencereglerne paa virksomheder i luftfartssektoren Artikel 1.  Henvisninger i denne forordning til artikel 85 eller 86 skal forstaas som henvisninger til henholdsvis artikel 4 eller 5 i denne aftale.  26. (EOEF) nr. 2411/92 Raadets forordning af 23. juli 1992 om aendring af forordning (EOEF) nr. 3976/87 om anvendelse af Traktatens artikel 85, stk. 3, paa visse kategorier af aftaler og samordnet praksis inden for luftfartssektoren Artikel 1.  Henvisninger i denne forordning til artikel 85 eller 86 skal forstaas som henvisninger til henholdsvis artikel 4 eller 5 i denne aftale.  27. (EOEF) nr. 3922/91 Raadets forordning af 16. december 1991 om harmonisering af tekniske krav og administrative procedurer inden for civil luftfart Artikel 1, 2 og 3, 5 til 11, 13.  28. 91/670/EOEF Raadets direktiv af 16. december 1991 om gensidig anerkendelse af personcertifikater, der giver adgang til udoevelse af funktioner i civil luftfart Artikel 1 til 7.  29. (EOEF) nr. 95/93 Raadets forordning af 18. januar 1993 om faelles regler for tildeling af ankomst- og afgangstidspunkter i Faellesskabets lufthavne Artikel 1 til 13.  Ovenfor opfoerte forordninger og direktiv finder ikke anvendelse paa territoriet Svalbard.  II  For at sikre, at aftalen fungerer hensigtsmaessigt, stiller Den Blandede Komité i medfoer af artikel 12, stk. 3, forslag om at aendre aftalen som fastlagt i bilaget til denne afgoerelse.  III  I medfoer af aftalens artikel 14, stk. 3, skal afgoerelsen i del I ovenfor godkendes eller ratificeres af de kontraherende parter i overensstemmelse med deres egne procedurer.  Denne afgoerelse traeder i kraft den 1. juli 1993 eller senest paa den dato, hvor det sidste ratificeringsdokument deponeres i overensstemmelse med artikel 23, stk. 3.


Avis juridique important

|

32002D0381

2002/381/FUSP: Rådets afgørelse af 21. maj 2002 om gennemførelse af fælles aktion 1999/878/FUSP vedrørende oprettelse af et EU-samarbejdsprogram for ikke-spredning og nedrustning i Den Russiske Føderation

EF-Tidende nr. L 136 af 24/05/2002 s. 0001 - 0002

Rådets afgørelseaf 21. maj 2002om gennemførelse af fælles aktion 1999/878/FUSP vedrørende oprettelse af et EU-samarbejdsprogram for ikke-spredning og nedrustning i Den Russiske Føderation(2002/381/FUSP)RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 23, stk. 2,under henvisning til Rådets fælles aktion 1999/878/FUSP af 17. december 1999 vedrørende oprettelse af et EU-samarbejdsprogram for ikke-spredning og nedrustning i Den Russiske Føderation(1), særlig artikel 3, ogud fra følgende betragtninger:(1) Formålet med denne afgørelse er at gennemføre fælles aktion 1999/878/FUSP ved at yde et finansielt bidrag til ekspertenheden under EU-samarbejdsprogrammet for ikke-spredning og nedrustning i Den Russiske Føderation (i det følgende benævnt "programmet").(2) Kommissionen har indvilliget i at påtage sig opgaven med at forberede projekterne til godkendelse samt at overvåge den korrekte gennemførelse heraf.(3) Der blev den 17. december 1999 afsat et beløb på 535000 EUR til dækning af administrationsudgifterne for den ekspertenhed, der blev oprettet ved fælles aktion 1999/878/FUSP.(4) Programmets forlængelse kræver yderligere finansiering for 2002 og 2003.(5) De angivne beløb til denne finansiering er udtryk for lovgivers ønske og betinget af, at der er bevillinger til rådighed i det pågældende budgetår -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1Denne afgørelse træffes, for at ekspertenheden under Kommissionen fortsat kan få dækket sine administrationsudgifter indtil programmets udløbsdato i overensstemmelse med artikel 3 i fælles aktion 1999/878/FUSP.Artikel 21. Det finansielle referencebeløb til dækning af aktiviteterne i artikel 1 er 645000 EUR.2. Forvaltningen af de udgifter, der skal finansieres af det i stk. 1 fastsatte beløb, sker i overensstemmelse med Fællesskabets budgetprocedurer og -regler.Artikel 3Bilag III til fælles aktion 1999/878/FUSP erstattes af teksten i bilaget.Artikel 4Kommissionen aflægger rapport om gennemførelsen af denne afgørelse i overensstemmelse med artikel 3, stk. 1, i fælles aktion 1999/878/FUSP.Artikel 5Denne afgørelse får virkning fra datoen for vedtagelsen.Den udløber på datoen for udløbet af fælles aktion 1999/878/FUSP.Artikel 6Denne afgørelse offentliggøres i EF-Tidende.Udfærdiget i Bruxelles, den 21. maj 2002.På Rådets vegneR. De MiguelFormand(1) EFT L 331 af 23.12.1999, s. 11.BILAG"BILAG IIIMandat for en ekspertenhed under EU-samarbejdsprogrammet for ikke-spredning og nedrustning i Den Russiske FøderationI fælles aktion 1999/878/FUSP blev det pålagt Kommissionen at oprette en ekspertenhed under EU-samarbejdsprogrammet for ikke-spredning og nedrustning i Den Russiske Føderation for programmets varighed, omfattende en politik- og projektkoordineringssektion under Kommissionen i Bruxelles og et projektkontor i Moskva, som refererer til politik- og projektkoordineringssektionen i Bruxelles.Kommissionen har udvalgt og udnævnt tre eksperter til enheden. Beslutningen herom blev taget i tæt samarbejde med medlemsstaterne og generalsekretæren/den højtstående repræsentant på grundlag af stillingsbeskrivelser og udvælgelseskriterier, som Kommissionen havde fremsat forslag til. Der skal ansættes yderligere én ekspert.De nødvendige ekspertkvalifikationer omfatter følgende elementer:Politik- og projektkoordineringssektionen i Bruxelles omfatter tre EU-eksperter og en sektionsleder, som udstationeres af Kommissionen. Sektionen får administrativ støtte fra en sekretær og en kontorassistent. Projektkontoret i Moskva omfatter en EU-ekspert og en lokal sekretær, som skal ansættes.Sektionslederen har det overordnede ansvar for gennemførelsen af den fælles aktion. Han opretholder nære forbindelser med formandskabet for Rådet for Den Europæiske Union, medlemsstaterne og generalsekretæren/den højtstående repræsentant i henhold til retningslinjer, som skal fastlægges.Opgaver med relation til koordinering og udvikling af politikker og projekter omfatter bl.a. følgende:- støtte koordinering af bistandsprojekter og tilknyttede politikker på fællesskabs- og medlemsstatsniveau- fungere som kontaktpunkt for internationale initiativer med støtte fra Kommissionens Fælles Forskningscenter- oprette en database over projekter, som finansieres af Den Europæiske Union og medlemsstaterne- oprette og vedligeholde en database over EU-eksperter opdelt efter politikområder- oprette et netværk mellem medlemsstaternes kontaktpunkter, som kan være et supplement til Rådets kompetente arbejdsgrupper med hensyn til gennemførelsen af den fælles aktion og beslægtede aktiviteter- udarbejde og afgive kvartalsvise situationsrapporter- deltage i tilrettelæggelsen af konferencen om samarbejdsinitiativet for ikke-spredning og nedrustning (NDCI).Sektorrelaterede opgaver omfatter bl.a. følgende:- udarbejde en sammenfattende sektorrapport- fremkomme med en indgående analyse af sektorens hovedproblemer- fastlægge projekter til løsning af hovedproblemer- udarbejde projektforslag til forelæggelse for Rådet med henblik på eventuel finansiering via opfølgningsforanstaltninger til den fælles aktion- afslutte og gennemføre projekter, som udvælges til finansiering, i givet fald i tæt samarbejde med projektkontoret i Moskva.Specielle opgaver for Moskva-kontoret omfatter:- samarbejde tæt med det personale, der arbejder med EU-finansierede projekter- medvirke til at udføre feasibility-undersøgelser, hvor det er relevant- fungere som kontaktpunkt i forhold til de lokale myndigheder og repræsentanterne for de øvrige bidragydende lande- forhandle med de lokale myndigheder om de administrative ordninger, der er nødvendige for gennemførelsen af programmet- bistå medlemsstaterne med at fastlægge og gennemføre bilaterale projekter- lette anvendelsen af specialiseret, teknisk bistand."


Avis juridique important

|

31998D1028(01)

Rådets afgørelse af 12. oktober 1998 om udnævnelse af ordinære medlemmer af og suppleanter til Udvalget for Den Europæiske Socialfond

EF-Tidende nr. C 330 af 28/10/1998 s. 0001 - 0004

RÅDETS AFGØRELSE af 12. oktober 1998 om udnævnelse af ordinære medlemmer af og suppleanter til Udvalget for Den Europæiske Socialfond (98/C 330/01)RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2052/88 af 24. juni 1988 om strukturfondenes opgaver og effektivitet samt om samordningen af deres interventioner indbyrdes såvel som med interventionerne fra Den Europæiske Investeringsbank og de øvrige eksisterende finansielle instrumenter (1), særlig artikel 17,under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 4253/88 af 19. december 1988 om gennemførelsesbestemmelser til forordning (EØF) nr. 2052/88 for så vidt angår samordningen af de forskellige strukturfondes interventioner indbyrdes såvel som med interventionerne fra Den Europæiske Investeringsbank og de øvrige eksisterende finansielle instrumenter (2), særlig artikel 28,under henvisning til forslag fra Kommissionen,under henvisning til Rådets afgørelse af 23. oktober 1995 om udnævnelse af ordinære medlemmer af og suppleanter til Udvalget for Den Europæiske Socialfond (3) ogud fra følgende betragtninger:Mandatet for såvel ordinære medlemmer af som suppleanter til Udvalget for Den Europæiske Socialfond udløber den 22. oktober 1998;de ordinære medlemmer af og suppleanter til Udvalget for Den Europæiske Socialfond skal udnævnes for en treårs periode -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1 Følgende udnævnes til medlemmer af og suppleanter til Udvalget for Den Europæiske Socialfond for perioden fra den 23. oktober 1998 til den 22. oktober 2001:I. REGERINGSREPRÆSENTANTERa) >TABELPOSITION>b) >TABELPOSITION>II. ARBEJDSGIVERREPRÆSENTANTERa) >TABELPOSITION>b) >TABELPOSITION>III. ARBEJDSTAGERREPRÆSENTANTERa) >TABELPOSITION>b) >TABELPOSITION>Artikel 2 Denne afgørelse offentliggøres til underretning i De Europæiske Fællesskabers Tidende.Udfærdiget i Luxembourg, den 12. oktober 1998.På rådets vegneR. EDLINGERFormand(1) EFT L 185 af 15.7.1988, s. 9. Forordningen er senest ændret ved forordning (EF) nr. 3193/94 (EFT L 337 af 24.12.1994, s. 11).(2) EFT L 374 af 31.12.1988, s. 1. Forordningener er senest ændret ved forordning (EF) nr. 3193/94 (EFT L 337 af 24.12.1994, s. 11).(3) EFT C 296 af 10.11.1995, s. 7.


title: Rådets afgørelse (EU) 2017/192 af 8. november 2016 om indgåelse af en protokol til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side om fri bevægelighed for personer i forbindelse med Republikken Kroatiens deltagelse som kontraherende part i medfør af landets tiltrædelse af Den Europæiske Union

text:
               4.2.2017

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 31/1

         RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2017/192
   af 8. november 2016
   om indgåelse af en protokol til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side om fri bevægelighed for personer i forbindelse med Republikken Kroatiens deltagelse som kontraherende part i medfør af landets tiltrædelse af Den Europæiske Union
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 217, sammenholdt med artikel 218, stk. 6, litra a), og artikel 218, stk. 8, andet afsnit,
   under henvisning til akten om Republikken Kroatiens tiltrædelse, særlig artikel 6, stk. 2,
   under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
   under henvisning til godkendelse fra Europa-Parlamentet (1), og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               I henhold til Rådets afgørelse 2014/122/EU (2) blev protokollen til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side om fri bevægelighed for personer i forbindelse med Republikken Kroatiens deltagelse som kontraherende part i medfør af landets tiltrædelse af Den Europæiske Union undertegnet den 4. marts 2016 med forbehold af dens senere indgåelse.

               (2)

               Protokollen bør derfor indgås på Den Europæiske Unions og dens medlemsstaters vegne —

         VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
   Artikel 1
   Protokollen til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side om fri bevægelighed for personer i forbindelse med Republikken Kroatiens deltagelse som kontraherende part i medfør af landets tiltrædelse af Den Europæiske Union (3) godkendes herved på Den Europæiske Unions og dens medlemsstaters vegne.
   Artikel 2
   Formanden for Rådet udpeger den person, der på Den Europæiske Unions og dens medlemsstaters vegne er beføjet til at give meddelelse i henhold til protokollens artikel 6 med henblik på at udtrykke Den Europæiske Unions og dens medlemsstaters samtykke til at blive bundet af protokollen (4).
   Artikel 3
   Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 8. november 2016.

            På Rådets vegne

         P. KAŽIMÍR

            Formand

      (1)  Godkendelse af 14.9.2016 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

      (2)  Rådets afgørelse 2014/122/EU af 11. februar 2014 om undertegnelse på Den Europæiske Unions og dens medlemsstaters vegne af en protokol til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side om fri bevægelighed for personer i forbindelse med Republikken Kroatiens deltagelse som kontraherende part i medfør af landets tiltrædelse af Den Europæiske Union (EUT L 69 af 8.3.2014, s. 2).

      (3)  Teksten til protokollen er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (EUT L 31 af 4.2.2017, s. 3).

      (4)  Datoen for protokollens ikrafttræden offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende af Generalsekretariatet for Rådet.


title: 2005/707/EF: Europa-parlamentets og Rådets afgørelse af 7. september 2005 om anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet til finansiering af rehabiliterings- og genopbygningsstøtte til de tsunami-ramte lande i overensstemmelse med punkt 24 i den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999

text:
               14.10.2005

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 269/23

      EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

   af 7. september 2005
   om anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet til finansiering af rehabiliterings- og genopbygningsstøtte til de tsunami-ramte lande i overensstemmelse med punkt 24 i den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999
   (2005/707/EF)
   EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren (1), særlig punkt 24,
   under henvisning til forslag fra Kommissionen, og
   ud fra følgende betragtning:
   Budgetmyndigheden har godkendt at yde støtte til rehabiliterings- og genopbygningsforanstaltninger i de jordskælvs-/tsunami-ramte lande (især Indonesien, Sri Lanka og Maldiverne) til et samlet beløb af 350 mio. EUR, heraf 170 mio. EUR i 2005. En del af finansieringsbehovet dækkes, efter aftale med de pågældende lande, ved at omfordele de beløb, der endnu ikke er disponeret over, til programmer i denne region (60 mio. EUR), ved at benytte beredskabsordningen (12 mio. EUR) og ved anvendelse af nødhjælpsreserven (70 mio. EUR). Da loftet for udgiftsområde 4, »Foranstaltninger udadtil«, allerede er overskredet med ca. 100 mio. EUR i 2005, og da alle omfordelingsmuligheder inden for dette udgiftsområde er opbrugt, skal 15 mio. EUR finansieres ved en supplerende anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet —
   TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
   Artikel 1
   I ændringsbudget nr. 3/2005 til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2005 anvendes fleksibilitetsinstrumentet til at stille forpligtelsesbevillinger til et beløb af 15 mio. EUR til rådighed.
   Beløbet skal anvendes til finansiering af rehabilitering og genopbygning i de jordskælvs-/tsunami-ramte lande i Asien, der er omfattet af udgiftsområde 4 »Foranstaltninger udadtil« i det finansielle overslag under artikel 19 10 04 »Rehabiliterings- og genopbygningsforanstaltninger til fordel for udviklingslandene i Asien« på budgettet for 2005.
   Artikel 2
   Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

      Udfærdiget i Strasbourg, den 7. september 2005.

            På Europa-Parlamentets vegne

         J. BORRELL FONTELLES

            Formand

            På Rådets vegne

         D. ALEXANDER

            Formand

      (1)  EFT C 172 af 18.6.1999, s. 1. Aftalen ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 2003/429/EF (EUT L 147 af 14.6.2003, s. 25).


title: Rådets afgørelse 2014/508/FUSP af 30. juli 2014 om ændring af afgørelse 2014/145/FUSP om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed

text:
               30.7.2014

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 226/23

         RÅDETS AFGØRELSE 2014/508/FUSP
   af 30. juli 2014
   om ændring af afgørelse 2014/145/FUSP om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 29,
   under henvisning til Rådets afgørelse 2014/145/FUSP af 17. marts 2014 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed (1), særlig artikel 3, stk. 1, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Den 17. marts 2014 vedtog Rådet afgørelse 2014/145/FUSP.

               (2)

               I betragtning af den alvorlige situation i Ukraine mener Rådet, at der bør tilføjes yderligere personer og enheder på listen over personer, enheder og organer, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger, jf. bilaget til afgørelse 2014/145/FUSP.

               (3)

               Bilaget til afgørelse 2014/145/FUSP bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

         VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
   Artikel 1
   De personer og enheder, der er opført på listen i bilaget til denne afgørelse, tilføjes på listen i bilaget til afgørelse 2014/145/FUSP.
   Artikel 2
   Denne afgørelse træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 30. juli 2014.

            På Rådets vegne

         S. GOZI

            Formand

      (1)  EUT L 78, 17.3.2014, s. 16.

      BILAG
      LISTE OVER PERSONER OG ENHEDER, DER ER OMHANDLET I ARTIKEL 1
      Personer

                  Navn

                  Identificerende oplysninger

                  Begrundelse

                  Dato for opførelse på listen

                  1.

                  Alexey Alexeyevich GROMOV

                  Født den 31.5.1960 i Zagorsk (Sergiev Posad)

                  Som øverste vicestabschef i præsidentens administration er han ansvarlig for at have pålagt russiske medier at anlægge en positiv linje over for separatisterne i Ukraine og indlemmelsen af Krim og dermed for at støtte destabiliseringen af det østlige Ukraine og indlemmelsen af Krim

                  30.7.2014

                  2.

                  Oksana TCHIGRINA
                  Оксана Чигрина

                  Talsmand for den såkaldte »regering« i den såkaldte »Folkerepublikken Lugansk«, som har fremsat erklæringer, der bl.a. retfærdiggør nedskydningen af et ukrainsk militærfly, gidseltagning og ulovlige væbnede gruppers kamphandlinger, der har ført til underminering af Ukraines territoriale integritet, suverænitet og enhed

                  30.7.2014

                  3.

                  Boris LITVINOV
                  Борис Литвинов

                  Siden den 22. juli formand for det såkaldte »øverste råd« i den såkaldte »Folkerepublikken Donetsk«, som var initiativtager til de politikker og den organisering af den ulovlige folkeafstemning, der førte til udråbelsen af den såkaldte »Folkerepublikken Donetsk«, hvilket var en krænkelse af Ukraines territoriale integritet, suverænitet og enhed

                  30.7.2014

                  4.

                  Sergey ABISOV

                  Født den 27.11.1967

                  Idet han accepterede sin udnævnelse som såkaldt »indenrigsminister for Republikken Krim« foretaget af Ruslands præsident (dekret nr. 301) den 5. maj 2014, og i kraft af sine handlinger som såkaldt »indenrigsminister« har han undermineret Ukraines territoriale integritet, suverænitet og enhed

                  30.7.2014

                  5.

                  Arkady Romanovich ROTENBERG

                  Født den 15.12.1951 i Leningrad (Skt. Petersburg)

                  Arkady Romanovich Rotenberg er et af præsident Putins længerevarende bekendtskaber og hans tidligere judosparringspartner.
                  Han har skabt sin formue under præsident Putins embedsperiode. Han er blevet begunstiget af russiske beslutningstagere gennem tildeling af store kontrakter fra den russiske stat eller statsejede virksomheder. Hans virksomheder blev navnlig tildelt adskillige særdeles lukrative kontrakter med henblik på forberedelserne af De Olympiske Lege i Sotji.
                  Han er storaktionær i Giprotransmost, en virksomhed, der af et russisk statsejet selskab har fået en offentlig kontrakt med henblik på at gennemføre en feasibilityundersøgelse af opførelsen af en bro fra Rusland til den ulovligt indlemmede Autonome Republik Krim og derved styrke Krims integration i Den Russiske Føderation, hvilket er med til at underminere Ukraines territoriale integritet

                  30.7.2014

                  6.

                  Konstantin Valerevich MALOFEEV
                  Константин Валерьевич Малофеев

                  Født den 3.7.1974 i Puschino

                  Konstantin Valerevich Malofeev har tætte forbindelser til ukrainske separatister i det østlige Ukraine og på Krim. Han har været arbejdsgiver for Borodai, den såkaldte premierminister i den såkaldte »Folkerepublikken Donetsk«, og har mødtes med Aksyonov, den såkaldte premierminister i den såkaldte »Republikken Krim« i den periode, hvor processen med indlemmelsen af Krim fandt sted. Den ukrainske regering har indledt en kriminalefterforskning af hans påståede materielle og finansielle støtte til separatisterne.
                  Desuden har han fremsat en række offentlige erklæringer til støtte for indlemmelsen af Krim og integreringen af Ukraine i Rusland og navnlig i juni 2014 erklæret, at »Man kan ikke integrere hele Ukraine i Rusland. Men måske den østlige del (af Ukraine)«.
                  Konstantin Valerevich Malofeevs handlinger støtter derfor destabiliseringen af det østlige Ukraine

                  30.7.2014

                  7.

                  Yuriy Valentinovich KOVALCHUK
                  Юрий Валентинович Ковальчук

                  Født den 25.7.1951 i Leningrad (Skt. Petersborg)

                  Yuriy Valentinovich Kovalchuk er en af præsident Putins langvarige bekendtskaber. Han er medstifter af det såkaldte Ozero Dacha, et andelsselskab, der samler en indflydelsesrig gruppe af personer omkring præsident Putin.
                  Han nyder godt af sine forbindelser med russiske beslutningstagere. Han er formand for og den største aktionær i Bank Rossiya, som han ejede omkring 38 % af i 2013, og som anses for at være personlig bank for de øverste embedsmænd i Den Russiske Føderation. Bank Rossiya har siden den ulovlige indlemmelse af Krim åbnet filialer på hele Krim og i Sevastopol og har derved konsolideret integrationen heraf i Den Russiske Føderation.
                  Endvidere ejer Bank Rossiya vigtige aktier i National Media Group, som til gengæld kontrollerer TV-stationer, der aktivt støtter den russiske regerings politik, som destabiliserer Ukraine

                  30.7.2014

                  8.

                  Nikolay Terentievich SHAMALOV
                  Николай Терентьевич Шамалов

                  Født den 24.1.1950

                  Nikolay Terentievich Shamalov er en af præsident Putins langvarige bekendtskaber. Han er medstifter af det såkaldte Ozero Dacha, et andelsselskab, der samler en indflydelsesrig gruppe af personer omkring præsident Putin.
                  Han nyder godt af sine forbindelser med russiske beslutningstagere. Han er den andenstørste aktionær i Bank Rossiya, som han ejede omkring 10 % af i 2013, og som anses for at være personlig bank for de øverste embedsmænd i Den Russiske Føderation. Bank Rossiya har siden den ulovlige indlemmelse af Krim åbnet filialer på hele Krim og i Sevastopol og har derved konsolideret integrationen heraf i Den Russiske Føderation.
                  Endvidere ejer Bank Rossiya vigtige aktier i National Media Group, som til gengæld kontrollerer TV-stationer, der aktivt støtter den russiske regerings politik, som destabiliserer Ukraine

                  30.7.2014

      Enheder

                  Navn

                  Identificerende oplysninger

                  Begrundelse

                  Dato for opførelse på listen

                  1.

                  JOINT-STOCK COMPANY CONCERN ALMAZ-ANTEY (alias ALMAZ-ANTEY CORP; alias ALMAZ-ANTEY DEFENSE CORPORATION; alias ALMAZ-ANTEY JSC)

                  41 ul.Vereiskaya, Moscow 121471, Russia;
                  Websted: almaz-antey.ru;
                  E-mailadresse: antey@almaz-antey.ru

                  Almaz-Antei er en russisk statsejet virksomhed. Den fremstiller antiluftskyts, herunder jord-til-luft-missiler, som den leverer til den russiske hær. De russiske myndigheder har leveret tunge våben til separatister i det østlige Ukraine og dermed bidraget til destabiliseringen af Ukraine. Disse våben benyttes af separatister, bl.a. til nedskydning af fly. Som statsejet virksomhed bidrager Almaz-Antei derfor til destabiliseringen af Ukraine

                  30.7.2014

                  2.

                  DOBROLET alias DOBROLYOT
                  Добролет/Добролёт

                  Flyselskabskode: QD
                  International Highway, House 31, building 1, 141411 Moscow
                  141411, Москва г, Международное ш, дом 31, строение 1
                  Websted: www.dobrolet.com

                  Dobrolet er et datterselskab af et russisk statsejet flyselskab. Siden den ulovlige indlemmelse af Krim har Dobrolet indtil videre udelukkende foretaget flyninger mellem Moskva og Simferopol. Det fremmer derfor integrationen af den ulovligt indlemmede Autonome Republik Krim i den Russiske Føderation og underminerer den ukrainske suverænitet og territoriale integritet

                  30.7.2014

                  3.

                  RUSSIAN NATIONAL COMMERCIAL BANK

                  Med licens fra Central Bank of Russia No. 1354
                  Russian Federation, 127 030 Moscow, Krasnoproletarskaya street 9/5.

                  Efter den ulovlige indlemmelse af Krim overtog den såkaldte »Republikken Krim« det fulde ejerskab af Russian National Commercial Bank (RNCB). Den er nu blevet den dominerende aktør på markedet, hvor den før indlemmelsen ikke fandtes på Krim. Ved at opkøbe eller overtage filialer af banker, der trækker sig tilbage fra markedet på Krim, har RNCB materielt og finansielt støttet den russiske regerings handlinger med henblik på at integrere Krim i Den Russiske Føderation og underminerer derved Ukraines teritoriale integritet

                  30.7.2014


title: Europa-Parlamentets afgørelse (EU, Euratom) 2016/2160 af 27. oktober 2016 om decharge for gennemførelsen af budgettet for fællesforetagendet for ITER og fusionsenergiudvikling for regnskabsåret 2014

text:
               8.12.2016

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 333/66

         EUROPA-PARLAMENTETS AFGØRELSE (EU, Euratom) 2016/2160
   af 27. oktober 2016
   om decharge for gennemførelsen af budgettet for fællesforetagendet for ITER og fusionsenergiudvikling for regnskabsåret 2014
   EUROPA-PARLAMENTET,

               —

               der henviser til det endelige årsregnskab for fællesforetagendet for ITER og fusionsenergiudvikling for regnskabsåret 2014,

               —

               der henviser til Revisionsrettens beretning om årsregnskabet for fællesforetagendet for ITER og fusionsenergiudvikling for regnskabsåret 2014 med fællesforetagendets svar (1),

               —

               der henviser til Revisionsrettens erklæring (2) for regnskabsåret 2014 om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed, jf. artikel 287 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

               —

               der henviser til Rådets henstilling af 12. februar 2016 om meddelelse af decharge til fællesforetagendet for gennemførelsen af budgettet for regnskabsåret 2014 (05587/2016 — C8-0052/2016),

               —

               der henviser til sin afgørelse af 28. april 2016 (3) om udsættelse af afgørelsen om decharge for regnskabsåret 2014 og svarene fra direktøren for fællesforetagendet for ITER og fusionsenergiudvikling,

               —

               der henviser til artikel 319 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

               —

               der henviser til artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab,

               —

               der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (4), særlig artikel 208,

               —

               der henviser til Rådets beslutning 2007/198/Euratom af 27. marts 2007 om oprettelse af et europæisk fællesforetagende for ITER og fusionsenergiudvikling og om tilståelse af fordele til det (5), særlig artikel 5, stk. 3,

               —

               der henviser til Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002 af 19. november 2002 om rammefinansforordning for de organer, der er omhandlet i artikel 185 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (6),

               —

               der henviser til Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1271/2013 af 30. september 2013 om rammefinansforordningen for de organer, der er omhandlet i artikel 208 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (7),

               —

               der henviser til forretningsordenens artikel 94 og bilag V,

               —

               der henviser til anden betænkning fra Budgetkontroludvalget (A8-0275/2016),

               1.

               meddeler direktøren for Det Europæiske Fællesforetagende for ITER og Fusionsenergiudvikling decharge for gennemførelsen af fællesforetagendets budget for regnskabsåret 2014;

               2.

               fremsætter sine bemærkninger i nedenstående beslutning;

               3.

               pålægger sin formand at sende denne afgørelse og beslutningen, der er en integrerende del heraf, til direktøren for fællesforetagendet for ITER og fusionsenergiudvikling, Rådet, Kommissionen og Revisionsretten og drage omsorg for, at de offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende (L-udgaven).

         Martin SCHULZ

            Formand

         Klaus WELLE

            Generalsekretær

      (1)  EUT C 422 af 17.12.2015, s. 33.

      (2)  EUT C 422 af 17.12.2015, s. 34.

      (3)  EUT L 246 af 14.9.2016, s. 438.

      (4)  EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1.

      (5)  EUT L 90 af 30.3.2007, s. 58.

      (6)  EFT L 357 af 31.12.2002, s. 72.

      (7)  EUT L 328 af 7.12.2013, s. 42.


Avis juridique important

|

31993D0424

93/424/EØF: Rådets afgørelse af 22. juli 1993 om en handlingsplan for indførelse af avancerede tv-tjenester i Europa

EF-Tidende nr. L 196 af 05/08/1993 s. 0048 - 0054

RAADETS AFGOERELSE af 22. juli 1993 om en handlingsplan for indfoerelse af avancerede tv-tjenester i Europa  (93/424/EOEF)RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR - under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, saerlig artikel 235,  under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),  under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2),  under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg (3), og ud fra foelgende betragtninger:  Faellesskabet har ved afgoerelse 89/337/EOEF (4) og 89/630/EOEF (5) fastslaaet, at hoejoploesnings-tv (HDTV) har strategisk betydning for den europaeiske forbrugerelektronikindustri samt for den europaeiske tv- og filmindustri, og har fastlagt de strategiske  rammer for indfoerelse af europaeisk HDTV;  maalsaetningerne i strategien for indfoerelse af HDTV i Europa udgoer en integrerende del af Faellesskabets politik paa det audiovisuelle omraade; i forbindelse med udsigten til en udvikling af Europas kapacitet paa det audiovisuelle omraade boer der tages hensyn  til andre maalsaetninger for denne politik, herunder de strukturelle maalsaetninger, saa som etablering af en uafhaengig produktionssektor eller udvikling af produktionen i lande og regioner med en mere begraenset kapacitet paa dette omraade;  handlingsplanen skal sikre, at hele Faellesskabets omraade er tilstraekkeligt daekket af avancerede tv-tjenester;  med henblik paa at mindske de ekstra startomkostninger er det noedvendigt med oekonomiske incitamenter i begyndelsen for at sikre, at der hurtigt etableres et marked for avancerede tv-tjenester, som fastlagt i ovennaevnte strategi;  handlingsplanen skal udelukkende tage sigte paa at fremme 16 :9-formatet (med 625 eller 1 250 linjer), uanset hvilken europaeisk tv-standard der benyttes, og uanset hvordan transmissionen sker (jordbaseret eller via satellit eller kabel);  handlingsplanen skal lette anvendelsen af alle teknologier, herunder gennemdigitaliseret teknologi;  der boer fastsaettes maal for virkningen af Faellesskabets stoette paa udviklingen af markedet for avancerede tv-tjenester i den indledende fase;  der boer ivaerksaettes et program, som loeber over fire aar;  et beloeb paa 405 mio. ECU skoennes noedvendigt for at opfylde maalet for handlingsplanen;  midlerne hertil boer komme fra Faellesskabet og fra anden side, og Faellesskabets bidrag boer vaere paa 228 mio. ECU;  de oekonomiske beslutningstagere, som er med til at finansiere handlingsplanen, skal gives behoerig anerkendelse som deltagere i Faellesskabets forsknings- og udviklings- samt standardiseringsaktiviteter i overensstemmelse med de almindelige regler for  deltagelse i disse aktiviteter;  i forbindelse med de midler, Faellesskabet stiller til raadighed, er det noedvendigt at afsaette et beloeb paa 68 mio. ECU til markeder, der ikke betjenes fuldt ud i de foerste faser af handlingsplanens gennemfoerelse;  det boer fastlaegges, hvilke grundprincipper der skal gaelde for gennemfoerelsen af handlingsplanen, herunder hvilke kriterier der skal gaelde ved udvaelgelsen af projekter;  Traktaten indeholder ikke anden hjemmel for den paagaeldende foranstaltning end artikel 235 - TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE:  Artikel 1  Der vedtages en handlingsplan, der skal loebe fra datoen for vedtagelsen af denne afgoerelse og indtil den 30. juni 1997, med henblik paa at fremskynde etableringen af et marked for avancerede tv-tjenester i 16 :9-formatet, som benytter 625  eller 1 250 skanderingslinjer.  De maal, som skal naas med handlingsplanen i loebet af dette tidsrum, er foelgende:  i) en kritisk masse af avancerede tv-tjenester i 16 :9-formatet ii) en tilstraekkelig og stigende maengde af programmer i 16 :9-formatet af hoej teknisk kvalitet med hensyn til baade billede og lyd og af en saadan art, at de goer det lettere at opnaa de stoerst mulige seertal; programmerne skal transmitteres via de  ovennaevnte tv-tjenester.  Disse maal skal naas ved hjaelp af oekonomiske incitamenter i form af EF-midler og midler fra anden side til delvis daekning af de ekstra omkostninger, som tv-selskaberne og programproducenterne har i forbindelse med tilvejebringelsen af ovennaevnte  tv-tjenester.  Gennemfoerelsesprocedurerne for handlingsplanen findes i bilaget, som udgoer en integrerende del af denne afgoerelse.  Handlingsplanen skal bidrage til, at modtagerudstyr i 16 :9-formatet kan traenge igennem paa markedet. Der ydes dog ikke stoette til fabrikanter af modtagerudstyr til forbrugerne.  Artikel 2  1. Programmet daekker tidsrummet fra vedtagelsen af denne afgoerelse til den 30. juni 1997.  2. De midler, der skoennes noedvendige for at naa maalene for handlingsplanen, beloeber sig til 405 mio. ECU.  3. Dette beloeb udgoeres af EF-midler og midler fra anden side. Faellesskabets bidrag beloeber sig til 228 mio. ECU.  4. Med hensyn til EF-midlerne fastlaegger budgetmyndigheden de disponible bevillinger for hvert regnskabsaar under hensyntagen til principperne om forsvarlig oekonomisk forvaltning, jf. artikel 2 i finansforordningen vedroerende De Europaeiske Faellesskabers  almindelige budget.  5. En del af de i stk. 3 omhandlede EF-midler, svarende til 68 mio. ECU, hensaettes som reserve og vil ikke blive frigjort foer den 1. januar 1995. Dette beloeb skal sikre gennemfoerelsen af bestemmelserne i punkt 5.2 ii) og 5.4 i bilaget.  6. Der ydes ikke EF-midler til et projekt, foer projektet har naaet det niveau for finansiering fra anden side, der kraeves i punkt 5.1 i), 5.3 og 5.4 i bilaget.  7. Der ydes stoette for at lette anvendelsen af alle teknologier, der er naevnt i punkt 5.1 v) i bilaget, herunder gennemdigitaliseret teknologi.  Artikel 3  1. Kommissionen har ansvaret for gennemfoerelsen af handlingsplanen. Den bistaas af et udvalg af raadgivende karakter, der bestaar af repraesentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissionens repraesentant som formand.  2. Kommissionens repraesentant forelaegger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal traeffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsaette under hensyn til, hvor meget det paagaeldende spoergsmaal  haster, i givet fald ved afstemning.  3. Udtalelsen optages i moedeprotokollen; derudover har hver medlemsstat ret til at anmode om, at dens holdning indfoeres i moedeprotokollen.  4. Kommissionen tager stoerst muligt hensyn til udvalgets udtalelse. Den underretter udvalget om, hvorledes den har taget hensyn til dets udtalelse.  Artikel 4  1. Uanset artikel 3 foelges nedenstaaende procedure ved gennemfoerelsen af de punkter i bilaget, der vedroerer fordeling af de relevante budgetudgifter og vurdering af projekter og foranstaltninger, som er omhandlet i bilaget, til en samlet vaerdi  paa over 1 mio. ECU, bortset fra dem, der er omfattet af artikel 5.  2. Kommissionens repraesentant forelaegger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal traeffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsaette under hensyn til, hvor meget det paagaeldende spoergsmaal  haster. Det udtaler sig med det flertal, der er fastsat i Traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de afgoerelser, som Raadet skal traeffe paa forslag af Kommissionen. Ved afstemninger i udvalget tillaegges de stemmer, der afgives af  repraesentanterne for medlemsstaterne, den vaegt, der er fastlagt i naevnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen.  3. Kommissionen vedtager de paataenkte foranstaltninger, naar de er i overensstemmelse med udvalgets udtalelse.  4. Er de paataenkte foranstaltninger ikke i overensstemmelse med udvalgets udtalelse, eller hvis der ikke er afgivet nogen udtalelse, forelaegger Kommissionen straks Raadet et forslag til de foranstaltninger, der skal traeffes. Raadet traeffer afgoerelse med  kvalificeret flertal.  Har Raadet ved udloebet af en frist paa tre maaneder regnet fra forslagets forelaeggelse for Raadet ikke truffet nogen afgoerelse, vedtages de foreslaaede foranstaltninger af Kommissionen.  Artikel 5  1. Uanset artikel 3 og 4 foelges nedenstaaende procedure ved gennemfoerelsen af revisionen og den eventuelle aendring af tallene i tabel I og II i punkt 4 vi) i bilaget.  2. Kommissionens repraesentant forelaegger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal traeffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsaette under hensyn til, hvor meget det paagaeldende spoergsmaal  haster. Det udtaler sig med det flertal, der er fastsat i Traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de afgoerelser, som Raadet skal traeffe paa forslag af Kommissionen. Ved afstemninger i udvalget tillaegges de stemmer, der afgives af  repraesentanterne for medlemsstaterne, den vaegt, der er fastlagt i naevnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen.  3. Kommissionen vedtager de paataenkte foranstaltninger, naar de er i overensstemmelse med udvalgets udtalelse.  4. Er de paataenkte foranstaltninger ikke i overensstemmelse med udvalgets udtalelse, eller hvis der ikke er afgivet nogen udtalelse, forelaegger Kommissionen straks Raadet et forslag til de foranstaltninger, der skal traeffes. Raadet traeffer afgoerelse med  kvalificeret flertal.  Har Raadet ved udloebet af en frist paa tre maaneder regnet fra forslagets forelaeggelse for Raadet ikke truffet nogen afgoerelse, vedtages de foreslaaede foranstaltninger af Kommissionen, medmindre Raadet med simpelt flertal har udtalt sig mod de naevnte  foranstaltninger.  Artikel 6  Kommissionen forelaegger hvert aar Europa-Parlamentet, Raadet og Det OEkonomiske og Sociale Udvalg en rapport om, hvilke fremskridt der er sket i arbejdet med gennemfoerelsen af handlingsplanen, og hvorledes EF-midlerne er fordelt.  Ved handlingsplanens udloeb forelaegges en tilsvarende afsluttende rapport for de naevnte institutioner.  Artikel 7  Da tv-teknologien og -markederne udvikler sig hurtigt, skal Kommissionen foelge denne udvikling og markedsaendringer i tilknytning hertil og i givet fald forelaegge Raadet forslag til noedvendige aendringer vedroerende gennemfoerelsen af denne  handlingsplan.  Udfaerdiget i Bruxelles, den 22. juli 1993.  Paa Raadets vegne M. OFFECIERS-VAN DE WIELE Formand (1) EFT nr. C 139 af 2. 6. 1992, s. 4.  (2) EFT nr. C 337 af 21. 12. 1992, s. 93.  (3) EFT nr. C 332 af 16. 12. 1992, s. 39.  (4) EFT nr. L 142 af 25. 5. 1989, s. 1.  (5) EFT nr. L 363 af 13. 12. 1989, s. 30.    BILAG   GENNEMFOERELSESPROCEDURER FOR HANDLINGSPLANEN  1. FORMAAL For at bidrage til, at modtagerudstyr i 16:9-formatet kan traenge igennem paa markedet, har handlingsplanen til formaal at fremskynde udviklingen af et marked for avancerede tv-tjenester i Europa i 16:9-formatet, der benytter 625 eller 1 250  skanderingslinjer.  2. FREMGANGSMAADE Skal der hurtigt udvikles et marked for avancerede tv-tjenester, maa alle de elementer, som er noedvendige for at bringe avanceret tv frem til seerne, vaere paa plads. Fjernsyn er et kompliceret medie, der omfatter og sammenfoejer mange tekniske og kreative  aktiviteter, som giver baade kulturelt og kommercielt udbytte. Disse aktiviteter varetages af forskellige grene inden for film- og fjernsyns-, telekommunikations- og elektronikbranchen. De danner tilsammen en kaede af tjenester, som raekker fra  programproduktionen til seerens tv-apparat.  Hvis udviklingen af et market for avancerede tv-tjenester skal fremskyndes, maa indsatsen derfor rettes mod tv-tjenesten som helhed.  3. MAAL Det overordnede formaal som anfoert i punkt 1 boer udspecificeres i foelgende vejledende maal for virkningen af det oekonomiske bidrag fra EF, som skal anvendes til at fremskynde markedsudviklingen. Handlingsplanen boer i loebet af sin gyldighedsperiode  resultere i:  i) en kritisk masse af avancerede tv-tjenester i 16:9-formatet ii) en tilstraekkelig og stigende maengde af programmer i 16:9-formatet af hoej teknisk kvalitet med hensyn til baade billede og lyd og af en saadan art, at de goer det lettere at opnaa de stoerst mulige seertal; programmerne skal transmitteres via de  ovennaevnte tv-tjenester.  4. FINANSIERINGSMETODE i) De ekstra omkostninger til indfoerelsen af bredformat-tv-tjenester finansieres delvis gennem handlingsplanen. De noedvendige midler skal komme dels fra EF, dels fra anden side, herunder egne midler, midler fra medlemsstaterne, fabrikanter af udstyr,  satellitoperatoerer og andre med interesse i branchen.  Foer der kan ydes EF-midler til et projekt, skal der vaere truffet fast aftale om stoette fra anden side som naevnt ovenfor. En saadan forudgaaende aftale om stoette betragtes som et vaesentligt element i vurderingen af projektets vaerdi. Hensigten med den  kombinerede finansieringsordning er at sikre en markedsorienteret indfaldsvinkel, samtidig med at faellesskabsdimensionen tilgodeses.  ii) Midlerne tildeles tv-selskaber, der tilbyder tv-tjenester i bredformat, som opfylder kriterierne i punkt 5.1, og til programproducenter, som fremstiller programmer til saadanne tjenester i henhold til kriterierne i punkt 5.3.  iii) Afhaengig af omstaendighederne kan et tv-selskabs ekstra omkostninger ved at tilvejebringe en tjeneste i 16:9 i forhold til en tjeneste i 4:3 skyldes forskellige forhold saasom anlaegsomkostninger ved modernisering af studier fra 4:3 til 16:9,  anlaegsomkostninger ved transmission af tv-tjenester i 16:9 i forhold til i 4:3, driftsomkostninger ved produktion af individuelle programmer i 16:9 over for programmer i 4:3.  iv) Uanset hvad tv-selskabernes ekstra omkostninger skyldes, baseres beregningen af EF-bidraget til tv-selskaber, som leverer bredformattjenester, paa det aarlige antal timer, de transmitteres i 16:9-formatet.  v) Faellesskabets bidrag pr. time til saadanne tv-tjenester bestaar af to elementer: det ene vedroerer transmissionsomkostningerne og det andet programproduktionsomkostningerne.  Tv-selskaberne modtager et fast beloeb til transmissionsomkostningerne for hver time transmitteret HDTV-tjeneste i formatet 16:9/625 eller 1 250 linjer i henhold til tabel I nedenfor. Derudover udbetaler Faellesskabet et fast beloeb til  programproduktionsomkostningerne. Beloebet varierer efter programtype som fastsat i tabel II nedenfor. Saavel tv-selskaber som uafhaengige producenter kan faa tildelt midler til programproduktion afhaengig af, hvem der har fremstillet et givet program.  vi) Tallene i tabel I og II benyttes ved den foerste indkaldelse af forslag, som omhandlet i punkt 5. De revideres og aendres i givet fald af Kommissionen efter proceduren i afgoerelsens artikel 5, paa baggrund af erfaringerne, herunder det hensigtsmaessige  i at finansiere studieproduktion af videofilm i 16:9-formatet i form af stoette til anlaegsomkostningerne i forbindelse hermed.  TABEL I (*)   Transmissionsomkostninger    /* Tabel: Se EFT */       TABEL II (*)   Programproduktionsomkostninger    /* Tabel: Se EFT */       programkategori som anfoert i tabel II ovenfor.  viii) I forbindelse med programfremstilling i 1 250 linjer stilles de faciliteter, der tilhoerer »EEIG Vision 1 250«, som tidligere har gjort betydelige erfaringer med at stoette tv-selskaber, der producerer i 1 250/50-format, til raadighed i forbindelse  med gennemfoerelsen af handlingsplanen. Endvidere kan andre faciliteter af denne art anvendes af tv-selskaberne og producenterne.  5. PRINCIPPER OG KRITERIER FOR GENNEMFOERELSEN Kommissionen gennemfoerer handlingsplanen ved hjaelp af aarlige indkaldelser af forslag til tv-tjenesteprojekter. Dette sker i foerste omgang i form af en kombineret indkaldelse af forslag, der drejer sig dels om transmission (efter kriterierne i punkt 5.1  og 5.2), dels om programproduktion (efter kriterierne i punkt 5.2 og 5.3), senere efterfulgt af yderligere to indkaldelser inden for et tidsrum af 12 maaneder, der kun angaar programprodktion. Som vejledende angivelse skal mindst 50 % af midlerne gaa til  programproduktion. Disse indkaldelser af forslag tilrettelaegges og bedoemmes efter proceduren i henholdsvis artikel 3 og artikel 4 i afgoerelsen.  Projekter, hvortil de supplerende midler kommer fra de oekonomiske beslutningstagere, har forrang.  5.1. Kriterier vedroerende projektets kvalitet Hvert projekt skal opfylde foelgende kriterier:  i) foer der kan ydes EF-stoette, skal der vaere sikret en fast aftale om stoette fra anden side til daekning af 50 % af de omkostninger, der falder inden for handlingsplanens omraade. Mindst 50 % af de midler, der ikke hidroerer fra EF, skal komme fra de  oekonomiske beslutningstagere. Naar disse krav er opfyldt, kan der ydes EF-stoette til daekning af den resterende del af disse omkostninger ii) det skal forelaegges af en anerkendt leverandoer af tv-tjenester, der skal godtgoere at have erfaring inden for levering af tv-tjenester og at have den fornoedne oekonomiske styrke til at gennemfoere det nye forehavende eller af en gruppe af  organisationer under ledelse af en saadan tjenesteleverandoer iii) det skal indebaere levering af tv-tjenester omfattende mindst 50 timers transmission om aaret i 16 : 9-formatet og med 625 eller 1 250 skanderingslinjer iv) det skal vaere baseret paa transmissionssystemer af hoej kvalitet i 16 : 9-formatet, herunder bl.a. MAC/HDMAC, yderligere udvikling af eksisterende europaeiske tv-standarder saasom PALPLUS og gennemdigitaliseret teknologi standardiseret af de relevante  europaeiske standardiseringsorganisationer v) det skal indebaere levering af tv-tjenester med sigte paa et tilstraekkeligt stort marked til at kunne bidrage til udvikling af det stoerre marked for avancerede tv-tjenester vi) det skal overholde Faellesskabets konkurrenceregler.  Derudover vil opfyldelse af foelgende kriterier vaere en fordel, selv om det ikke af afgoerende:  vii) projektet skal indebaere levering af graenseoverskridende og/eller flersprogede tv-tjenester viii) det skal goere det lettere at opnaa de stoerst mulige seertal.  5.2. Kriterier vedroerende spredning og balance For at faa stoette i henhold til handelingsplanen skal raekken af projekter opfylde foelgende kriterier:  i) der skal vaere en rimelig spredning i projekterne mellem forskellige deltagere for at undgaa uheldige koncentration eller dannelse af monopoler eller karteller ii) projekterne skal vaere vidt fordelt over medlemsstaternes markeder for at sikre faellesskabsdimensionen og tage saerligt hensyn til medlemsstater med begraenset produktionskapacitet eller med et lille sprogomraade iii) projekterne skal i rimelig grad inddrage programproducenter, som er uafhaengige af de tv-selskaber, der deltager i projekterne.  5.3. Kriterier for programstoette Kriterierne for udvaelgelse af projekter i henhold til denne procedure skal revideres hvert aar efter proceduren i afgoerelsens artikel 4.  Kommissionen underretter naevnte udvalg om det projekt, der er udvalgt efter denne procedure.  Baade tv-selskabers egenproduktion og ekstern produktion falder ind under handlingsplanen.  EF-stoetten til produktion og konvertering af programmer kaedes naert sammen med tv-tjenesterne i 16: 9-formatet, men hele sektoren skal kunne faar udbytte af den.  For at vaere berettiget til EF-stoette til enkeltprogrammer skal producenter af nye programmer og indehavere af rettighederne til visse eksisterende programmer, som ved »re-mastering« kan udnyttes i 16 :9-formatet, have en aftale om at sende med mindst et  af de tv-selskaber, der er etableret i Faellesskabet, og som paatager sig at sende programmet i 16 :9-formatet. Programmernes tekniske kvalitet skal vaere god nok til, at de paa kort sigt og ogsaa paa lidt laengere sigt kan udnyttes i 16 :9-formatet i  standardoploesning.  Foer der kan ydes EF-stoette, skal et projekt vaere sikret en fast aftale om stoette fra anden side svarende til 50 % af de omkostninger, der falder inden for handlingsplanens omraade. Mindst 50 % af de midler, der ikke hidroerer fra EF, skal komme fra de  oekonomiske beslutningstagere. Naar disse krav er opfyldt, kan der ydes EF-stoette til daekning af den resterende del af disse omkostninger.  Stoetten baseres paa de lofter, der er fastlagt i tabel II i punkt 4.  i) Kriterier for stoette til teknisk modernisering af nye programmer med lang levetid (»lagerprogrammer«) For at faa stoette skal nye programmer vaere af tilstraekkelig teknisk kvalitet, og der skal foreligge bestilling paa faktisk transmission af dem i 16 :9-formatet fra mindst et af de tv-selskaber, der er etableret i Faellesskabet. De skal vaere af europaeisk  oprindelse.  Programmer fremstillet af producenter, der er uafhaengige af tv-selskaberne, har forrang.  ii) Kriterier for stoette til »re-mastering« af eksisterende programmer Den grundliggende betingelse er, at den foerste transmission finder sted i 16 :9-formatet som led i en tv-tjeneste, der modtager stoette i henhold til handlingsplanen. Programmer af europaeisk oprindelse vil faa forrang.  iii) Kommissionen kan forelaegge udvalget, som handler i overensstemmelse med proceduren i henholdsvis artikel 3 og artikel 4 i afgoerelsen, forslag til en faelles flersproget remasteringsordning.  5.4. Tidsmaessige hensyn Tilstraekkelige EF-midler holdes i reserve til at sikre, at de medlemsstaters markeder, der ikke betjenes fuldt ud i de foerste faser af handlingsplanens gennemfoerelse, kan betjenes i slutningen af perioden.  For at betjene disse markeder holdes et beloeb paa 68 mio. ECU i reserve til frigivelse efter den 1. januar 1995. I denne kategori maa et tv-selskab og en programproducent, foer der kan udbetales EF-stoette, have sikret sig en fast aftale om stoette fra anden  side svarende til 20 % af den stoette, der falder inden for handlingsplanens omraade. Betingelsen i punkt 5.1 og 5.3 om, at mindst 50 % af de midler, der ikke hidroerer fra EF, skal komme fra de oekonomiske beslutningstagere, gaelder ikke i dette tilfaelde.


Avis juridique important

|

31998D0230

98/230/EF: Kommissionens afgørelse af 20. marts 1998 om afslutning af antidumpingproceduren vedrørende importen af wolframtrioxid og wolframsyre med oprindelse i Folkerepublikken Kina

EF-Tidende nr. L 087 af 21/03/1998 s. 0024 - 0031

KOMMISSIONENS AFGØRELSE af 20. marts 1998 om afslutning af antidumpingproceduren vedrørende importen af wolframtrioxid og wolframsyre med oprindelse i Folkerepublikken Kina (98/230/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 (1) af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab, ændret ved forordning (EF) nr. 2331/96 (2), særlig artikel 9, stk. 2,efter høring af Det Rådgivende Udvalg, ogud fra følgende betragtninger:A. PROCEDURE (1) Ved Rådets forordning (EØF) nr. 2736/90 (3) indførtes der en endelig antidumpingtold på 35 % på importen af wolframtrioxid og wolframsyre med oprindelse i Folkerepublikken Kina. Ved afgørelse 90/479/EØF (4) godtog Kommissionen tilsagn, som to af de største eksportører afgav vedrørende den vare, der var omfattet af foranstaltninger.(2) Efter at de to kinesiske eksportører havde trukket deres tilsagn tilbage, indførte Kommissionen ved forordning (EF) nr. 2286/94 (5) en midlertidig antidumpingtold på den pågældende vare.(3) Ved forordning (EF) nr. 610/95 (6) ændrede Rådet forordning (EØF) nr. 2736/90 og indførte en endelig antidumpingtold på 35 % på importen af wolframtrioxid og wolframsyre.B. FORNYET UNDERSØGELSE (4) Efter offentliggørelsen i februar 1995 af en meddelelse om det forestående ophør af gældende foranstaltninger (7) anmodede Eurometaux, der repræsenterer samtlige EF-producenter af den pågældende vare, om en fornyet undersøgelse af disse foranstaltninger. Anmodningen indeholdt beviser for dumping af den pågældende vare med oprindelse i Folkerepublikken Kina og for, at der sandsynligvis igen ville blive forvoldt væsentlig skade, hvis gældende foranstaltninger bortfaldt. Disse beviser ansås for tilstrækkelige til at begrunde iværksættelsen af en fornyet undersøgelse.(5) Den 21. september 1995 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i De Europæiske Fællesskabers Tidende (8) om indledning af en fornyet undersøgelse af forordning (EØF) nr. 2736/90. Denne fornyede undersøgelse indledtes i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 3283/94 (9), som i løbet af undersøgelsen afløstes af forordning (EF) nr. 384/96 (i det følgende benævnt »grundforordningen«).(6) Kommissionen underrettede officielt de producenter/eksportører og importører, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanterne for eksportlandet og EF-producenterne om indledningen af den fornyede undersøgelse, og den gav de direkte berørte parter lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var anført i ovennævnte meddelelse.(7) EF-producenterne, de pågældende producenter/eksportører og nogle importører, som også var brugere af den pågældende vare, tilkendegav deres synspunkter skriftligt og indrømmedes en høring.(8) Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at gennemføre undersøgelsen, og aflagde kontrolbesøg hos følgende selskaber:a) EF-producenter- Wolfram Bergbau und Huttengesellschaft mbH, St Peter, Østrig- H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslar, Tyskland- Eurotungstène Poudres, Grenoble, Frankrig.b) Importører/brugere i Fællesskabet- AB Sandvik Hard Materials, Sverige- Seco Tools AB, Sverige- Cerametal, Luxembourg.c) Uafhængig importør- Minmetals North-Europe AB, Sverige.d) Producent i referencelandet- Metek Metal Technology Ltd, Israel.(9) Dumpingundersøgelsen omfattede perioden fra den 1. oktober 1994 til den 30. september 1995 (i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af spørgsmålet om den forvoldte skade omfattede perioden fra 1991 til udgangen af undersøgelsesperioden.(10) Nærværende fornyede undersøgelse kunne ikke afsluttes inden for den normale frist på et år, der er fastsat i artikel 11, stk. 5, i grundforordningen, som følge af de komplicerede forhold, der skulle undersøges, og især vanskelighederne i forbindelse med at indhente pålidelige oplysninger om et egnet referenceland. Endvidere indledtes der samtidig med nærværende undersøgelse to andre undersøgelser vedrørende wolframprodukter, nemlig dels wolframmalm og koncentrater deraf, dels wolframcarbid og sammensmeltet wolframcarbid, og undersøgelserne måtte gennemføres sideløbende (10) i betragtning af forbindelserne mellem disse produkter i produktionskæden for wolfram. Endelig blev der fremlagt oplysninger om den videre udvikling på wolframmarkedet på et sent tidspunkt i undersøgelsesforløbet.C. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE 1. Den pågældende vare (11) Den vare, der er omfattet af nærværende fornyede undersøgelse, er den samme som den, der er omfattet af forordning (EØF) nr. 2736/90, og som henhører under KN-kode 2825 90 40.Den pågældende vare er wolframtrioxid og wolframsyre:- Wolframtrioxid (blåt eller gult pulver) er en forbindelse af wolfram og oxygen (WO3), der sædvanligvis fremstilles ved varmebehandling (calcinering) af ammoniumparawolframat (APT) eller ved genanvendelse af forskellige former for skrot med wolframindhold.- Wolframsyre er en forbindelse af wolfram, hydrogen og oxygen (H2WO4), som fremstilles enten ved udfældning af en natrium-wolframopløsning eller ved dekomponering af calciumwolframat. Varen markedsføres enten i ubearbejdet stand eller efter varmedekomponering i form af wolframtrioxid af industrikvalitet.Wolframtrioxid og wolframsyre er mellemprodukter eller råmaterialer, der fortrinsvis anvendes til fremstilling af andre produkter i produktionskæden for fremstilling af produkter med indhold af wolfram, om end visse typer direkte kan anvendes til begrænsede anvendelsesformål i den keramiske industri. Varerne har næsten samme kemiske egenskaber og er næsten identiske i henseende til wolframindhold, og der er efter en mindre særlig forarbejdning ingen væsentlige forskelle hvad angår deres industrielle anvendelsesformål. Som det var tilfældet i den tidligere undersøgelse, anses wolframtrioxid og wolframsyre følgelig i den foreliggende undersøgelse for at være en og samme vare (i det følgende benævnt »oxid/syre«).2. Samme vare (12) Som fastslået i den oprindelige undersøgelse anses oxid/syre, der eksporteres fra Folkerepublikken Kina, og oxid/syre, der fremstilles og sælges af EF-producenterne og af producenterne i referencelandet for at være samme vare, jf. definitionen i artikel 1, stk. 4, i grundforordningen, fordi de i det væsentlige har samme fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og endelige anvendelsesformål.D. DUMPING 1. Normal værdi 1.1. Valg af referenceland (13) Eftersom Folkerepublikken Kina ikke er et land med markedsøkonomi, måtte den normale værdi fastsættes på grundlag af oplysninger indhentet i et land med markedsøkonomi. Anmodende part havde med henblik herpå foreslået Sydkorea. I meddelelsen om indledning af proceduren anførtes det følgelig, at det påtænktes at anvende dette land som referenceland. Selv om Kommissionen udfoldede betydelige bestræbelser for at opnå tilsagn om samarbejde fra de pågældende koreanske producenters side, var de ikke rede til at medvirke i den fornyede undersøgelse.(14) Klagende parter foreslog som et alternativ at anvende Amerikas Forenede Stater som referenceland. Af flere amerikanske producenter, som Kommissionen i den forbindelse rettede henvendelse til, var imidlertid kun et selskab, Teledyne Advanced Materials, rede til at meddele visse generelle oplysninger.Af en gennemgang af de oplysninger, som dette selskab meddelte, fremgik det dog, at det i undersøgelsesperioden hovedsagelig havde købt oxid/syre af kinesisk og russisk oprindelse og kun fremstillede ubetydelige mængder oxid/syre ved calcinering af ammoniumparawolframat »APT« (dvs. det umiddelbart foregående led i produktionskæden) til eget internt forbrug; endvidere solgte selskabet hverken oxid/syre på hjemmemarkedet eller på eksportmarkedet.Det viste sig desuden, at de øvrige amerikanske producenter var i samme situation; der sælges således intet amerikansk fremstillet oxid/syre på det åbne hjemmemarked, og der eksporteres ikke betydelige mængder amerikansk fremstillet oxid/syre, da varen anses for at være et mellemprodukt, der udelukkende er bestemt til internt forbrug til fremstilling af wolframprodukter i følgende led i produktionskæden.Amerikas Forenede Stater ansås følgelig ikke for at være et egnet referenceland med henblik på denne undersøgelse.(15) Kommissionen udfoldede derfor betydelige bestræbelser for at kontakte andre selskaber i en række andre umiddelbart egnede referencelande for at sikre et samarbejde, især fra producenter i Canada, Japan og Israel.(16) Af de forskellige producenter, der rettedes henvendelse til, gav kun en producent af oxid/syre, Metek Metal Technology Ltd (i det følgende benævnt »Metek«), Israel, tilsagn om at medvirke i denne fornyede undersøgelse. Israel ansås for at være et passende valg af referenceland på baggrund af følgende:- Den oxid/syre, der fremstilledes i Israel, havde samme egenskaber som den, der fremstilledes af de samarbejdsvillige kinesiske producenter/eksportører.- Den samarbejdsvillige israelske producents produktionsproces for oxid/syre er baseret på calcinering af APT eller oparbejdning af forskellige former for skrot med wolframindhold. Den israelske produktionsproces er mage til den, der anvendes af de samarbejdsvillige kinesiske producenter/eksportører, og den er moderne og effektiv.- Hvad angår forsyninger havde Metek uhindret adgang til råmaterialer til fremstillingen af den pågældende vare, nemlig APT og skrot med wolframindhold, der indkøbtes til verdensmarkedspriser i undersøgelsesperioden fra leverandører i Folkerepublikken Kina og Rusland (APT) eller fra leverandører i Europa og USA (skrot).- Den pågældende israelske producents produktion af oxid/syre var tilstrækkelig til at sikre rimelige produktionsomkostninger i sammenligning med den kinesiske vare.- Endelig er det israelske oxid/syre-marked åbent og præget af konkurrence, fordi import af den pågældende vare er undtaget fra told og andre importrestriktioner, og importen er betydelig.På grundlag af ovenstående og i overensstemmelse med artikel 2, stk. 7, i grundforordningen ansås Israel følgelig for at være et hensigtsmæssigt og ikke urimeligt valg af referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for den pågældende vare.(17) Hverken de kinesiske producenter/eksportører, de kinesiske myndigheder eller andre berørte parter rejste indvendinger mod valget af Israel som referenceland.1.2. Beregnet normal værdi (18) Da Folkerepublikken Kina ikke er et land med markedsøkonomi, måtte den normale værdi for den kinesiske eksport fastsættes i overensstemmelse med artikel 2, stk. 7, i grundforordningen på grundlag af situationen i Israel, der var valgt som referenceland. Eftersom den samarbejdsvillige israelske producent hovedsagelig fremstillede den pågældende vare til eget forbrug i forbindelse med fremstillingen af wolframmetalpulver ved siden af en mindre eksportorienteret produktion, ansås det rimeligste grundlag for fastsættelsen af den normale værdi at være en beregnet værdi, som fastsattes ved sammenlægning af produktionsomkostningerne (dvs. fremstillingsomkostninger plus salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger, i det følgende benævnt »SA& G«) og en rimelig margen til dækning af fortjeneste.(19) Fremstillingsomkostningerne beregnedes ved sammenlægning af alle omkostninger, både faste og variable, til materialer og fremstilling i oprindelseslandet. Da der ikke særligt for oxid/syre forelå SA& G for andre producenter/eksportører i oprindelseslandet, beregnedes de i overensstemmelse med artikel 2, stk. 6, litra b), i grundforordningen på grundlag af Meteks SA& G på hjemmemarkedet ved salg i undersøgelsesperioden af wolframmetalpulver, dvs. samme generelle kategori af varer.Fortjenstmargenen beregnedes på samme grundlag. Den margen, der fastsattes, lå på linje med den, der benyttedes i den oprindelige undersøgelse.2. Eksportpriser (20) Kommissionen modtog omfattende oplysninger om eksportpriser fra to kinesiske producenter/eksportører og fire importører. Oplysningerne omfattede næsten hele den kinesiske eksport af oxid/syre til Fællesskabet i undersøgelsesperioden, hvilket bekræftedes af Eurostat-tallene.For de kinesiske varer, der solgtes direkte til eksport til uafhængige kunder i Fællesskabet, fastsattes eksportpriserne i overensstemmelse med artikel 2, stk. 8, i grundforordningen på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare. For den kinesiske eksport, der fandt sted via et med eksportørerne forbundet selskab (Minmetals North-Europe AB), og som omfattede hovedparten af den kinesiske eksport, beregnedes eksportpriserne i overensstemmelse med artikel 2, stk. 9, i grundforordningen på grundlag af videresalgspriserne til den første uafhængige kunde i Fællesskabet. Der blev foretaget en justering for alle omkostninger, herunder told og afgifter, der påløb mellem indførsel og videresalg, og for fortjeneste. Fortjenstmargenen fastsattes på grundlag af oplysninger, der indhentedes fra tre uafhængige importører i samme forretningssektor.3. Sammenligning (21) I overensstemmelse med artikel 2, stk. 11, i grundforordningen sammenlignedes den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit med det vejede gennemsnit af eksportpriserne, fob kinesisk grænse og i samme handelsled.For at sikre en rimelig sammenligning blev der i overensstemmelse med artikel 2, stk. 10, i grundforordningen i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der angiveligt og påviseligt påvirkede prisernes sammenlignelighed, såsom transport-, forsikrings-, kredit- og håndteringsomkostninger og dermed forbundne omkostninger.4. Dumpingmargen (22) Det fremgik af ovennævnte sammenligning, at der fandt dumping sted, og at dumpingmargenen var lig med forskellen mellem den normale værdi og eksportprisen.Udtrykt i procent af prisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, udgør dumpingmargenen 5,6 %.E. FÆLLESSKABETS INTERESSER (23) De kinesiske eksportører og nogle brugere i Fællesskabet fremførte flere påstande vedrørende definitionen af den pågældende erhvervsgren i Fællesskabet og den status, der kunne tillægges de producenter, som tilslutter sig anmodningen om en fornyet undersøgelse.(24) De kinesiske eksportører anførte, at et af de selskaber, der tilslutter sig anmodningen om en fornyet undersøgelse, købte betydelige mængder af dumpingvarerne, og det burde derfor i overensstemmelse med artikel 4, stk. 1, litra a), i grundforordningen holdes uden for definitionen af erhvervsgren i Fællesskabet.På grundlag af undersøgelsen er det imidlertid bekræftet, at den pågældende producent ikke importerede oxid/syre af kinesisk oprindelse i den betragtede periode. Påstanden afvistes derfor.(25) De kinesiske eksportører gjorde også gældende, at et af de selskaber, der tilslutter sig anmodningen om en fornyet undersøgelse, var forretningsmæssigt forbundet med en importør af kinesisk oxid/syre, og det burde derfor i overensstemmelse med artikel 4, stk. l, litra a), og stk. 2, i grundforordningen holdes uden for definitionen af erhvervsgren i Fællesskabet med henblik på den foreliggende undersøgelse.På grundlag af undersøgelsen bekræftedes det, at selv om de pågældende to selskaber var forretningsmæssigt forbundne, havde de modstridende interesser med hensyn til indførelsen af antidumpingforanstaltninger. Det ene selskab fremstillede oxid/syre, medens det andet importerede den pågældende vare. Det konstateredes, at de to selskaber handlede selvstændigt ved fastlæggelse og gennemførelse af deres forretningsstrategi. Det konkluderedes derfor, at forbindelsen ikke indvirkede på den pågældende EF-producents optræden eller fordrejede dennes analyse af den økonomiske situation for så vidt angår den pågældende vare. Nævnte producent blev derfor ikke holdt uden for definitionen af erhvervsgren i Fællesskabet.(26) I anmodningen om fornyet undersøgelse anførtes det, at de producenter, der tilslutter sig anmodningen, tegnede sig for 100 % af produktionen af oxid/syre beregnet til salg på det åbne marked, hvorfor de udgjorde hele den pågældende erhvervsgren i Fællesskabet, jf. artikel 5, stk. 4, i grundforordningen.Denne påstand anfægtedes af en række integrerede producenter af wolfram-slutprodukter i Fællesskabet (producenter af værktøj og hårde metaller), som fremstillede små mængder af oxid/syre ved calcinering af APT udelukkende til internt forbrug. De gjorde specielt gældende, at hvorvidt de producenter, der tilslutter sig anmodningen om fornyet undersøgelse, var repræsentative, burde vurderes på grundlag af den samlede produktion i Fællesskabet af den pågældende vare (indbefattet deres egen produktion til internt forbrug), og at de producenter, der tilslutter sig anmodningen, ikke var repræsentative for EF-erhvervsgrenen på dette grundlag.Dette spørgsmål undersøgtes på ny, og det konkluderedes, at påstanden var ugrundet. Selv om der således blev taget hensyn til produktionen til internt forbrug i de selskaber, der tilslutter sig anmodningen, ville de producenter, der tilslutter sig anmodningen om fornyet undersøgelse, stadig tegne sig for 79 % af den samlede produktion af den pågældende oxid/syre i Fællesskabet, og de opfylder således kriterierne i artikel 5, stk. 4, i grundforordningen. Det bekræftedes endvidere i løbet af undersøgelsen, at de producenter, der tilslutter sig anmodningen om fornyet undersøgelse, tegnede sig for hele produktionen i Fællesskabet af oxid/syre beregnet til salg på det åbne marked.(27) På baggrund af ovenstående konkluderedes det, at de producenter, der tilslutter sig anmodningen om fornyet undersøgelse, udgør den pågældende erhvervsgren i Fællesskabet i overensstemmelse med artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, i grundforordningen. I det følgende forstås ved erhvervsgren i Fællesskabet de selskaber, der tilslutter sig anmodningen om fornyet undersøgelse.F. SKADE 1. Generelle bemærkninger (28) Ved undersøgelsen af spørgsmålet om den forvoldte skade skal det påpeges, at oxid/syre indgår som led produktionskæden for wolframprodukter, og at enhver udvikling på markedet for den pågældende vare derfor bør ses på baggrund af udviklingen for de øvrige produkter i produktionskæden.Konklusionerne vedrørende den forvoldte skade var baseret på data, der vedrører Fællesskabet, som det var sammensat på tidspunktet for indledningen af den fornyede undersøgelse, dvs. Fællesskabet bestående af 15 medlemsstater.(29) Forbrug i FællesskabetMed henblik på undersøgelsen fastsattes forbruget på grundlag af den samlede import plus EF-erhvervsgrenens salg på det åbne marked i Fællesskabet. Der blev altså ikke taget hensyn til produktion til internt forbrug ved fastlæggelsen af forbruget i Fællesskabet, fordi denne produktion ikke ansås for at konkurrere direkte med importen. Forbruget steg støt i den betragtede periode, nemlig fra 897 tons i 1991 til 1 238 tons i 1992, 2 211 tons i 1993, 3 815 tons i 1994 og 4 062 tons i undersøgelsesperioden (+ 452 %).2. De kinesiske eksportørers optræden 2.1. Importen fra Folkerepublikken Kina: omfang og markedsandel (30) Importen af oxid/syre med oprindelse i Kina steg fra 419 tons i 1991 til 676 tons i 1992, 1 548 tons i 1993, 2 526 tons i 1994 og faldt til 1 259 tons i undersøgelsesperioden. Disse tal svarer til en markedsandel på 46,7 % i 1991, 54,6 % i 1992, 70 % i 1993, 66,2 % i 1994 og 31 % i undersøgelsesperioden.(31) Nedgangen i importen fra Kina i undersøgelsesperioden, både i absolutte tal og relativt, faldt sammen med indførelsen af antidumpingtold i form af en værditold i september 1994. Importen fra Folkerepublikken Kina erstattedes delvis af import fra Rusland, især i de nye medlemsstater. Det skal også anføres, at før tiltrædelsen af Fællesskabet i 1995 havde brugerselskaber i Sverige og i mindre omfang Østrig ifølge de foreliggende oplysninger lagt varer af kinesisk oprindelse på lager. Dette forklarer også, hvorfor der var tale om et relativt fald i importen af oxid/syre fra Folkerepublikken Kina i undersøgelsesperioden, som lå senere end tidspunktet for de nye medlemmers tiltrædelse.2.2. Priserne på dumpingvarerne a) Generel udvikling (32) Ifølge tal fra Eurostat svingede de kinesiske priser i den betragtede periode med en betydelig stigning i 1994 og i undersøgelsesperioden. Denne stigning faldt sammen med stigningen i efterspørgslen. Denne prisudvikling indtraf sideløbende med stigningen i priserne på APT. En sådan sideløbende udvikling var at forvente, da APT er det vigtigste råmateriale til fremstilling af oxid/syre, og mere end 90 % af det APT, der forbruges i Fællesskabet, importeres faktisk fra Folkerepublikken Kina.b) Underbud (33) På grundlag af de priser, der var indberettet af de samarbejdsvillige kinesiske eksportører og af importører i Fællesskabet, som tegner sig for 80 % af den samlede import fra Folkerepublikken Kina, sammenlignedes for undersøgelsesperioden det månedlige vejede gennemsnit af EF-erhvervsgrenens salgspriser med det månedlige vejede gennemsnit af importpriserne for oxid/syre. To EF-producenters transaktioner vedrørende materialer af højere kvalitet blev holdt uden for, fordi der ikke fandt nogen import sted af tilsvarende varetyper fra Folkerepublikken Kina.EF-erhvervsgrenens priser beregnedes ab fabrik, og eksportørernes priser beregnedes leveret Fællesskabets grænse indbefattet antidumpingtold og i samme handelsled. Af denne sammenligning fremgik det, at der var tale om en underbudsmargen på 3,8 % på grundlag af vejede gennemsnit.(34) Importpriserne for kinesisk oxid/syre var i hele den betragtede periode (1991 til undersøgelsesperioden) lavere end EF-erhvervsgrenens priser. Selv om der af hensyn til sammenligneligheden ikke blev taget hensyn til importpriserne ved salg til de tre nye medlemsstater forud for tiltrædelsen i forbindelse med undersøgelsen af spørgsmålet om underbud og udviklingen i de kinesiske priser, skal det ikke desto mindre anføres, at i de medlemsstater, der ikke var omfattet af foranstaltninger før 1995 (dvs. Østrig og Sverige), var priserne på importvarerne fra Kina til tider lavere end i EU-12.3. EF-erhvervsgrenens situation (35) Det fremgår af undersøgelsen, at EF-erhvervsgrenen producerer både til det åbne marked og til internt forbrug. Hovedparten af EF-erhvervsgrenens produktion af oxid/syre er beregnet til internt forbrug. Nogle af de skadesindikatorer, der undersøges nedenfor, dvs. produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse, vedrører begge former for produktion, fordi der ikke kunne etableres nogen relevant sondring i den forbindelse. De øvrige faktorer, der er omhandlet nedenfor, dvs. salg, markedsandel, priser og rentabilitet, vedrører erhvervsgrenens salg af oxid/syre på det åbne marked.3.1. Produktionskapacitet, produktion, kapacitetsudnyttelse (36) EF-erhvervsgrenens produktionskapacitet var uændret ca. 8 500 tons i den betragtede periode. Set under ét steg produktionen, men med en mindre nedgang mellem 1991 og 1993, nemlig fra 6 151 tons i 1991 til 8 123 tons i undersøgelsesperioden (+ 32 %). Denne stigning i produktionen fulgte forbrugsudviklingen for alle wolframprodukter.Kapacitetsudnyttelsen øgedes fra 72 % i 1991 til 95 % i undersøgelsesperioden.3.2. Salg og markedsandel (37) Det skal understreges, at selv om produktionen steg betydeligt, benyttede EF-producenterne en stadig større del af deres produktion af oxid/syre til fremstilling af andre wolframprodukter, og kun en lille del blev solgt på det åbne marked.(38) EF-erhvervsgrenens salg på det åbne marked i Fællesskabet faldt fra 1991 til 1993, hvorefter salget steg ubetydeligt i 1994 og i undersøgelsesperioden. EF-erhvervsgrenens salg på det åbne marked var imidlertid ret ubetydelig sammenlignet med de producerede mængder i den betragtede periode. EF-erhvervsgrenens markedsandel faldt fra 38 % i 1991 til 27 % i 1992, 11 % i 1993 og 7 % i undersøgelsesperioden. Sidstnævnte tal repræsenterer en forholdsvis lille del af EF-erhvervsgrenens samlede produktion af oxid/syre set i sammenhæng med stigende, og i undersøgelsesperioden næsten fuld, kapacitetsudnyttelse.3.3. Prisudvikling (39) EF-erhvervsgrenens priser faldt fra 1991 til 1994 og steg i undersøgelsesperioden, hvilket også var tilfældet for de kinesiske priser. Sidstnævnte faldt sammen med en yderligere stigning i efterspørgslen og indførelsen af antidumpingtold i form af en værditold.3.4. Rentabilitet (40) EF-erhvervsgrenen opnåede generelt fortjeneste mellem 1991 og undersøgelsesperioden. Fortjenesten skyldtes især salget af stærkt specialiserede produkttyper, som EF-erhvervsgrenen fortsat kan finde afsætning for. Det skal anføres, at hvad angår salget af de produkttyper, der er identiske med dem, der importeres fra Folkerepublikken Kina, var de finansielle resultater negative mellem 1991 og 1994, medens der opnåedes en vis fortjeneste i undersøgelsesperioden.3.5. Beskæftigelse (41) I betragtning af, at det berørte personale er beskæftiget i en integreret produktionskæde med en nær forbindelse mellem de forskellige wolframprodukter, var det ikke muligt at foretage en fordeling på det enkelte produkt. Beskæftigelsen i wolframsektoren faldt med 14 % i løbet af hele den betragtede periode. I undersøgelsesperioden var der 580 beskæftigede i produktionskæden for wolframprodukter.3.6. Konklusion vedrørende EF-erhvervsgrenens situation (42) EF-erhvervsgrenens situation forbedredes betydeligt mellem 1991 og undersøgelsesperioden hvad angår produktion (en stigning på 32 %) og kapacitetsudnyttelse (95 % i undersøgelsesperioden). Med hensyn til EF-erhvervsgrenens salg på det åbne marked og den dertil svarende markedsandel var der tale om et fortsat fald i den betragtede periode. Denne nedgang skal ses på baggrund af EF-erhvervsgrenens egen anvendelse af hovedparten af den øgede produktion af den pågældende vare til fremstilling af wolframprodukter.G. FORNYET SKADE (43) Kommissionen undersøgte i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, i grundforordningen, om gældende foranstaltningers bortfald vil medføre, at der igen vil blive forvoldt skade for EF-erhvervsgrenen.(44) Det fremgår af den foreliggende undersøgelse, at EF-erhvervsgrenens markedsandel faldt betydeligt mellem 1991 og undersøgelsesperioden, hvor den nåede ned på 7 % i en periode med stærkt stigende efterspørgsel. Denne nedgang i markedsandelen i den betragtede periode faldt imidlertid sammen med tendensen til, at EF-erhvervsgrenen benyttede en stadig større del af sin produktion af oxid/syre internt til fremstilling af wolframprodukter på bekostning af salget af oxid/syre på det åbne marked. Denne udvikling fandt sted sideløbende med en stigning i kapacitetsudnyttelsen og var mest markant i undersøgelsesperioden, hvor produktionskapaciteten var næsten fuldt udnyttet med en deraf følgende nedgang i markedsandelen på det åbne marked.(45) Skulle EF-erhvervsgrenen beslutte eller blive tvunget til at ændre afsætningsmarkedet for sin produktion af oxid/syre, kan det på den anden side ikke udelukkes, at importen fra Kina fortsat vil kunne have en negativ indvirkning på EF-erhvervsgrenens muligheder for at sælge oxid/syre på det åbne marked, navnlig eftersom de kinesiske priser (med og i endnu højere grad uden antidumpingtold) var lavere end EF-erhvervsgrenens priser i undersøgelsesperioden.(46) EF-erhvervsgrenen gjorde gældende, at hvis foranstaltninger vedrørende oxid/syre ophævedes, ville importen fra Kina kunne bringe EF-erhvervsgrenens fortsatte produktion af oxid/syre i fare, hvis de importerede varer fortsat blev solgt til meget lave priser. Hvis EF-erhvervsgrenen blev tvunget til at indstille produktionen af oxid/syre, ville den blive helt afhængig af bl.a. import fra Folkerepublikken Kina til fremstilling af mellemprodukter.(47) Det skal i den forbindelse anføres, at der er tale om en integreret industri, hvor produktionen er baseret på koncentrater eller APT. En del af produktionen er også baseret på genanvendelse af skrot med wolframindhold, hvilket i nogen grad mindsker afhængigheden af importerede råmaterialer. To af de klagende parter kan på grundlag af genanvendelsen af skrot også fremstille andre produkter end wolfram (cobalt metalpulver og tantalumcarbid). Falder de første led i produktionskæden bort, vil det angiveligt også medføre bortfald af disse andre produkter med et deraf følgende betydeligt investeringstab.Det står imidlertid ikke klart, hvor stor en risiko bortfaldet af foranstaltningerne vedrørende oxid/syre vil indebære for videreførelsen af den pågældende erhvervsgrens produktion. Desuden må det formodes, at en sådan risiko i nogen grad mindskes af den konkurrencedygtighed, som erhvervsgrenen vil kunne opretholde som følge af genanvendelsesaktiviteterne, som til dels vil opveje afhængigheden af råmaterialeforsyninger.(48) Det skal under alle omstændigheder understreges, at prisudviklingen for kinesisk oxid indtil og i undersøgelsesperioden nøje har fulgt prisudviklingen for kinesisk APT. Importen fra Kina tegner sig for mere end 90 % af EF-markedet for APT. APT, som ikke er omfattet af antidumpingforanstaltninger, er den vigtigste af alle kinesiske eksportvarer med indhold af wolfram. Det skal anføres, at omkostningerne i forbindelse med forarbejdning af APT til næste trin, dvs. oxid/syre, ikke er særligt store, om end de er større i Fællesskabet end i noget andet af de undersøgte lande i betragtning af miljøomkostningerne. Det kan siges, at en betydelig del af det i Fællesskabet fremstillede oxid/syre fremstilles på grundlag af kinesisk APT, og at EF-erhvervsgrenen også dækker en del af sine behov ved indkøb af kinesiske varer. EF-erhvervsgrenens produktion af oxid/syre synes således at være sårbar, uanset om importen af kinesisk oxid/syre er omfattet af antidumpingforanstaltninger eller ej.Det følger af ovenstående, at selv om det ikke helt kan udelukkes, at der igen vil blive forvoldt skade, er det ikke i øjeblikket muligt at fastlægge en sådan skade.H. FÆLLESSKABETS INTERESSER Ovenstående betragtninger vedrørende spørgsmålet, om der forvoldes eller igen vil blive forvoldt skade, bør undersøges nærmere på baggrund af nedenstående aspekter af Fællesskabets interesser.1. Den klagende erhvervsgren i Fællesskabet (49) Hos de tre klagende producenter er ca. 580 arbejdstagere beskæftiget i den samlede produktionskæde for wolframprodukter.Som anført i betragtning 46 og 47 står det ikke klart, i hvor høj grad en ophævelse af foranstaltningerne vil have negative følgevirkninger for EF-erhvervsgrenens situation.2. Brugerindustrien (50) Brugerindustrien i Fællesskabet er sammensat af nogle få store og en række mindre selskaber.Siden de nye medlemsstaters tiltrædelse i 1995 øgedes efterspørgslen på det åbne marked efter oxid/syre betydeligt (det mere end tredobledes) på grund af større brugere i disse medlemsstater. Disse selskaber (fortrinsvis integrerede producenter af sintret wolframcarbid) synes i øjeblikket som udgangsmateriale for produktionen at foretrække oxid frem for APT bl.a. på grund af miljøkrav.(51) På baggrund af EF-erhvervsgrenen begrænsede forsyninger til det åbne marked er brugerindustrien i vidt omfang afhængig af leverandører i tredjelande.(52) Som konklusion kan det fastslås, at effektiviteten af tolden ikke synes sikret, når der ikke foreligger told på mellemproduktet APT, navnlig på grund af de begrænsede omkostninger ved forarbejdning af sidstnævnte til oxid/syre. Hertil kommer, at der er risiko for, at opretholdelsen af gældende foranstaltninger til en vis grad vil hindre brugerindustriens adgang til forsyninger af den pågældende vare fra en større leverandør, medens der ikke synes at være overhængende risiko for, at EF-erhvervsgrenen vil lide skade, hvis foranstaltningerne ophæves.I. KONKLUSION (53) På baggrund af ovenstående undersøgelsesresultater, især det forhold, at det ikke klart kan fastslås, om der igen vil finde skadevoldende dumping sted, konkluderes det, at der ikke længere bør opretholdes beskyttelsesforanstaltninger mod importen af oxid/syre med oprindelse i Folkerepublikken Kina.(54) De interesserede parter blev underrettet om ovenstående, og der blev ikke fremført bemærkninger hertil.(55) Det Rådgivende Udvalg blev hørt og rejste ingen indvendinger.(56) Det fastslås derfor i overensstemmelse med artikel 9, stk. 2, i grundforordningen, at det ikke er påkrævet at videreføre beskyttelsesforanstaltningerne, og at proceduren bør afsluttes -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Eneste artikel Antidumpingproceduren vedrørende importen af wolframtrioxid og wolframsyre henhørende under KN-kode 2825 90 40 og med oprindelse i Folkerepublikken Kina afsluttes.Udfærdiget i Bruxelles, den 20. marts 1998.På Kommissionens vegneLeon BRITTANNæstformand(1) EFT L 56 af 6. 3. 1996, s. 1.(2) EFT L 317 af 6. 12. 1996, s. 1.(3) EFT L 264 af 27. 9. 1990, s. 4.(4) EFT L 264 af 27. 9. 1990, s. 57.(5) EFT L 248 af 23. 9. 1994, s. 8.(6) EFT L 64 af 22. 3. 1995, s. 1.(7) EFT C 48 af 25. 2. 1995, s. 3.(8) EFT C 244 af 21. 9. 1995, s. 7.(9) EFT L 349 af 31. 12. 1994, s. 1.(10) EFT C 244 af 21. 9. 1995, s. 3 og 5.


Avis juridique important

|

31996D0314(02)

Afgørelse truffet af Generalsekretæren for Rådet af 27. februar 1996 om gebyrer i forbindelse med aktindsigt i Rådets dokumenter

EF-Tidende nr. C 074 af 14/03/1996 s. 0003 - 0003

AFGØRELSE TRUFFET AF GENERALSEKRETÆREN FOR RÅDET af 27. februar 1996 om gebyrer i forbindelse med aktindsigt i Rådets dokumenter (96/C 74/02)GENERALSEKRETÆREN FOR RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til Rådets afgørelse 83/731/EF af 20. december 1993 om aktindsigt i Rådets dokumenter, særlig artikel 3, stk. 1, ogud fra følgende betragtninger:aktindsigt i Rådets dokumenter kan udøves enten ved gennemsyn på stedet eller ved fremsendelse af genpart for anmoderens regning;der bør til dækning af de administrative omkostninger fastsættes et gebyr for fremsendelse af genpart af de rådsdokumenter, der ønskes aktindsigt i -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1 I forbindelse med Rådets afgørelse af 20. december 1993 om aktindsigt i Rådets dokumenter opkræver Generalsekretariatet for Rådet et gebyr på 10 ECU plus 0,036 ECU pr. ark for fremsendelse af genpart af trykte dokumenter på over 30 sider. Gebyrer for andre informationsmedier fastsættes fra sag til sag, men må ikke overstige, hvad der er rimeligt.Artikel 2 Denne afgørelse får virkning en måned efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Den gælder kun for anmodninger om aktindsigt i Rådets dokumenter, der modtages efter dette tidspunkt.Udfærdiget i Bruxelles, den 27. februar 1996.Jürgen TRUMPFGeneralsekretær for Rådet for Den Europæiske Union


Avis juridique important

|

31986D0661

86/661/EØF: Rådets afgørelse af 22. december 1986 om indgåelse af aftalen i form af brevveksling mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og republikken Finland om samhandelen med visse vine og spiritusholdige drikkevarer

EF-Tidende nr. L 383 af 31/12/1986 s. 0046 - 0046

BILAG II>TABELPOSITION>


title: Kommissionens afgørelse af 18. august 2016 om udnævnelse af medlemmerne af og suppleanterne i Den Europæiske Rådgivende Forbrugergruppe

text:
               23.8.2016

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 306/4

         KOMMISSIONENS AFGØRELSE
   af 18. august 2016
   om udnævnelse af medlemmerne af og suppleanterne i Den Europæiske Rådgivende Forbrugergruppe
   (2016/C 306/05)
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Kommissionens afgørelse 2009/705/EF af 14. september 2009 om nedsættelse af en europæisk rådgivende forbrugergruppe (1), særlig artikel 4, og
   ud fra følgende betragtninger:
   Mandatet for de nuværende medlemmer af Den Europæiske Rådgivende Forbrugergruppe udløb den 18. juli 2016.
   Der skal derfor udnævnes nye medlemmer og suppleanter for en treårig periode på grundlag af indstillingerne fra medlemsstaterne og de europæiske forbrugerorganisationer —
   BESTEMT FØLGENDE:
   Artikel 1
   Følgende personer udnævnes til medlem af eller suppleant i Den Europæiske Rådgivende Forbrugergruppe for en treårig periode:

               Medlemmer

               Suppleanter

               Gabrielle ZGUBIC-ENGLEDER (AT)

               Ulrike DOCEKAL (AT)

               Joost VANDENBROUCKE (BE)

               Leen DE CORT (BE)

               Bogomil NIKOLOV (BG)

               Daniela IVANOVA (BG)

               Igor VUJOVIĆ (HR)

               Vlado BILJARSKI (HR)

               Loucas ARISTODEMOU (CY)

               Eleni I. KAKOURI (CY)

               Karel PAVLÍK (CZ)

               Libor DUPAL (CZ)

               Benedicte FEDERSPIEL (DK)

               Lars PRAM (DK)

               Isabelle Marie Charlotte BUSCKE (DE)

               Thomas Martin BOBINGER (DE)

               Helle ARUNIIT (EE)

               Tiiu MÜÜRSEPP (EE)

               Dermott JEWELL (IE)

               Raymond O’ROURKE (IE)

               Celia K. TSEKERIS (EL)

               Sophia MAGGIOROU (EL)

               Concepción MARTIN REY (ES)

               Carlos PUENTE MARTIN (ES)

               Karine DE CRESCENZO (FR)

               Sandrine PERROIS (FR)

               Mariano VOTTA (IT)

               Flavia CAVALERO (IT)

               Andrejs VANAGS (LV)

               Baiba MILTOVIČA (LV)

               Eglė KYBARTIENĖ (LT)

               Rūtenis PAUKŠTE (LT)

               Bob SCHMITZ (LU)

               Guy FETTES (LU)

               Anikó HARASZTI (HU)

               Alexandra BARAN (HU)

               Evelyn CHETCUTI (MT)

               Pauline AZZOPARDI (MT)

               Michiel KARSKENS (NL)

               Jacobus T. PETERS (NL)

               Grażyna ROKICKA (PL)

               Kamil PLUSKWA-DĄBROWSKI (PL)

               Luís Sieuve DE LIMA DA SILVEIRA RODRIGUES (PT)

               Mario AGOSTINHO REIS (PT)

               Irina CHIRITOIU (RO)

               Sorin MIERLEA (RO)

               Mojca STRUCL (SI)

               Breda KUTIN (SI)

               Petra VARGOVÁ ČASKOVSKÁ (SK)

               Miroslav TULÁK (SK)

               Juha BEURLING (FI)

               Ilkka SALMINEN (FI)

               Jens HENRIKSSON (SE)

               Christin HOLM GATICA (SE)

               Amber Elizabeth Joy BECHROURI (UK)

               Heidi RANSCOMBE (UK)

               Chiara GIOVANNINI (ANEC)

               Stephen RUSSELL (ANEC)

               Monique GOYENS (BEUC)

               Ursula PACHL (BEUC)

         Artikel 2
   Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 18. august 2016.

            På Kommissionens vegne

            For formanden

         Carlos MOEDAS

            af Kommissionen

      (1)  EUT L 244 af 16.9.2009, s. 21.