Avis juridique important

|

31991D0520

91/520/EKSF, EØF, Euratom: Kommissionens afgørelse af 12. september 1991 om tilpasning af de justeringskoefficienter, der fra 1. april 1991 finder anvendelse på lønninger til tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber, ansat i et tredjeland

EF-Tidende nr. L 282 af 10/10/1991 s. 0034 - 0035

KOMMISSIONENS AFGOERELSE  af 12. september 1991  om tilpasning af de justeringskoefficienter, der fra 1. april 1991 finder anvendelse paa loenninger til tjenestemaend i De Europaeiske Faellesskaber, ansat i et tredjeland  (91/520/EKSF, EOEF, Euratom)   KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -  under henvisning til Traktaten om Oprettelse af et Faelles Raad og en Faelles Kommission for De Europaeiske Faellesskaber,  under henvisning til vedtaegten for tjenestemaend i De Europaeiske Faellesskaber, fastsat ved Raadets forordning (EOEF, Euratom, EKSF) nr. 259/68 (1), senest aendret ved forordning (Euratom, EKSF, EOEF) nr. 3736/90 (2), saerlig artikel 13, stk. 2, i bilag X til  vedtaegten, og  ud fra foelgende betragtninger:  I Raadets forordning (EKSF, EOEF, Euratom) nr. 2330/91 (3) fastsattes i medfoer af artikel 13, stk. 1, i bilag X til vedtaegten de justeringskoefficienter, hvormed de loenninger korrigeres fra 1. januar 1991, der i tjenestestedets valuta udbetales til  tjenestemaend ansat i tredjelande;  Kommissionen har i de seneste maaneder foretaget forskellige tilpasninger af disse justeringskoefficienter i overensstemmelse med artikel 13, stk. 2, i bilag X til vedtaegten;  fra 1. april 1991 boer visse af disse justeringskoefficienter tilpasses, idet de statistiske oplysninger, som Kommissionen raader over, har vist, at aendringerne i leveomkostningerne, maalt efter justeringskoefficienten og den tilsvarende vekselkurs, for  nogle tredjelandes vedkommende har oversteget 5 % siden den sidste fastsaettelse eller tilpasning af koefficienterne -  TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE:  Eneste artikel  Med virkning fra 1. april 1991 tilpasses de justeringskoefficienter, der finder anvendelse paa loenninger, som i tjenestestedets valuta udbetales til tjenestemaend i tredjelande, som anfoert i bilaget.  Ved udbetalingen af denne loen anvendes de vekselkurser, som blev brugt ved gennemfoerelsen af De Europaeiske Faellesskabers budget for den maaned, der gik forud for den dato, hvor naervaerende afgoerelse fik virkning. Udfaerdiget i Bruxelles, den 12. september  1991. Paa Kommissionens vegne  António CARDOSO E CUNHA  Medlem af Kommissionen   (1) EFT nr. L 56 af 4. 3. 1968, s. 1. (2) EFT nr. L 360 af 22. 12. 1990, s. 1. (3) EFT nr. L 214 af 2. 8. 1991, s. 3.    BILAG       Land, hvor tjenestestedet er beliggende  Justeringskoefficienter med virkning fra 1. april 1991     Argentina  74,5500000  Bahamaoeerne  94,0400000  Brasilien  32,3100000  Burundi  66,1700000  Chile  41,2900000  Costa Rica  55,3700000  Den  Dominikanske Republik  35,7300000  Filippinerne  67,1700000  Guyana  4,3100000  Jamaica  62,4700000  Mexico  47,0900000  Pakistan  34,4000000  Peru  277,4200000  Polen  24,2700000  Somalia  12,8900000  Sudan  234,7000000  Sydkorea  76,3800000  Tanzania   31,1600000  Ungarn  55,7800000  Uruguay  49,3200000  Zaire  16,6100000  Zambia  39,6400000      BILAG       Land, hvor tjenestestedet er beliggende  Justeringskoefficienter med virkning fra 1. april 1991     Argentina  74,5500000  Bahamaoeerne  94,0400000  Brasilien  32,3100000  Burundi  66,1700000  Chile  41,2900000  Costa Rica  55,3700000  Den  Dominikanske Republik  35,7300000  Filippinerne  67,1700000  Guyana  4,3100000  Jamaica  62,4700000  Mexico  47,0900000  Pakistan  34,4000000  Peru  277,4200000  Polen  24,2700000  Somalia  12,8900000  Sudan  234,7000000  Sydkorea  76,3800000  Tanzania   31,1600000  Ungarn  55,7800000  Uruguay  49,3200000  Zaire  16,6100000  Zambia  39,6400000


Avis juridique important

|

31994D1214(01)

Rådets Afgørelse af 5. december 1994 om udnævnelse af et medlem af og en suppleant til Det Rådgivende Udvalg for Tandlægeuddannelsen

EF-Tidende nr. C 355 af 14/12/1994 s. 0001 - 0001

RAADETS AFGOERELSE af 5. december 1994 om udnaevnelse af et medlem af og en suppleant til Det Raadgivende Udvalg for Tandlaegeuddannelsen (94/C 355/01)RAADET FOR DEN EUROPAEISKE UNION HAR -under henvisning til Raadets afgoerelse 78/688/EOEF af 25 juli 1978 om nedsaettelse af et raadgivende udvalg for tandlaegeuddannelsen (1), saerlig artikel 3 og 4, ogud fra foelgende betragtninger:Ved afgoerelse af 25. juli 1994 (2) udnaevnte Raadet Dimitrios DAMOULIS til medlem og Angelos ANGELOPOULOS til suppleant for perioden indtil den 24. juli 1997;den graeske regering har udpeget Angelos ANGELOPOULOS til efterfoelger for Dimitrios DAMOULIS og Dimitrios DAMOULIS til efterfoelger for Angelos ANGELOPOULOS -TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE:Artikel 1 Angelos ANGELOPOULOS udnaevnes til medlem af Det Raadgivende Udvalg for Tandlaegeuddannelsen som efterfoelger for Dimitrios DAMOULIS for den resterende del af dennes mandatperiode, dvs. indtil den 24. juli 1997.Artikel 2 Dimitrios DAMOULIS udnaevnes til suppleant til Det Raadgivende Udvalg for Tandlaegeuddannelsen som efterfoelger for Angelos ANGELOPOULOS for den resterende del af dennes mandatperiode, dvs. indtil den 24. juli 1997.Udfaerdiget i Bruxelles, den 5. december 1994.Paa Raadets vegneTh. WAIGELFormand(1) EFT nr. L 233 af 24. 8. 1978, s. 15.(2) EFT nr. C 221 af 9. 8. 1994, s. 5.


Vigtig juridisk meddelelse

|

E2001C1129(04)

Godkendelse af statsstøtte i henhold til EØS-aftalens artikel 59, stk. 2, artikel 61 og 63 samt artikel 1, stk. 3, i protokol 3 til tilsyns- og domstolsaftalen (EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning om ikke at gøre indsigelse)

EF-Tidende nr. C 335 af 29/11/2001 s. 0023 - 0023

Godkendelse af statsstøtte i henhold til EØS-aftalens artikel 59, stk. 2, artikel 61 og 63 samt artikel 1, stk. 3, i protokol 3 til tilsyns- og domstolsaftalen(EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning om ikke at gøre indsigelse)(2001/C 335/11)Et eksemplar af denne beslutning kan fås på det autentiske sprog ved henvendelse til: EFTA-Tilsynsmyndigheden Direktoratet for Konkurrence og Statsstøtte Rue de Trèves/Trierstraat 74 B - 1040 Bruxelles/Brussel.Godkendelsesdato: 19.9.2001EFTA-stat: NorgeSag nr.: SAM 030.01.005Emne: Kompensation til Widerøes Flyveselskap ASA til midlertidig drift af flyforbindelse mellem Oslo og FagernesFormål: Opretholdelse af flyforbindelse i offentlighedens interesseSektor: Transport (civil luftfart)Retsgrundlag: Aftale mellem transport- og kommunikationsministeriet og flyselskabet; statsbudgettetBudget: 3430200 NOK (ca. 429000 EUR)For for støtte: TilskudVarighed: 1.10.2001-31.3.2002


Avis juridique important

|

41979D0001

79/1/EKSF, EØF, Euratom: Afgørelse truffet af repræsentanterne for regeringerne for De europæiske Fællesskabers medlemsstater af 19. december 1978 om udnævnelse af formanden og næstformændene for Kommissionen for De europæiske Fællesskaber

EF-Tidende nr. L 001 af 03/01/1979 s. 0008 - 0008

++++   ( 1 ) EFT nr . L 359 af 30 . 12 . 1976 , s . 55 .  AFGOERELSE  TRUFFET AF REPRAESENTANTERNE FOR REGERINGERNE FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABERS MEDLEMSSTATER  af 19 . december 1978  om udnaevnelse af formanden og naestformaendene for Kommissionen for De europaeiske Faellesskaber   ( 79/1/EKSF , EOEF , Euratom )  REPRAESENTANTERNE FOR REGERINGERNE FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABERS MEDLEMSSTATER HAR _  under henvisning til traktaten om oprettelse af et faelles Raad og en faelles Kommission for De europaeiske Faellesskaber , saerlig artikel 14 ,  under henvisning til afgoerelse truffet af repraesentanterne for regeringerne for De europaeiske Faellesskabers medlemsstater af 13 . december 1976 om udnaevnelse af medlemmerne af Kommissionen for De europaeiske Faellesskaber ( 1 ) , og  efter hoering af Kommissionen _  TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE :  Eneste artikel  1 . Roy Harris Jenkins udnaevnes til formand for Kommissionen for De europaeiske Faellesskaber for perioden fra den 6 . januar 1979 til den 5 . januar 1981 .  2 . Finn Olav Gundelach ,  Wilhelm Haferkamp ,  Lorenzo Natali ,  Francois-Xavier Ortoli ,  Henk Vredeling  udnaevnes til naestformaend for Kommissionen for De europaeiske Faellesskaber for perioden fra den 6 . januar 1979 til den 5 . januar 1981 .  Udfaerdiget i Bruxelles , den 19 . december 1978 .  H.-D . GENSCHER  Formand


title: Afgørelse truffet af EFTA-staternes Stående Udvalg nr. 1/2006/SU af 27. april 2006 om revisionen af projekterne under finansieringsmekanismen (2004-2009)

text:
               8.5.2008

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 122/30

      AFGØRELSE TRUFFET AF EFTA-STATERNES STÅENDE UDVALG

      Nr. 1/2006/SU
   af 27. april 2006
   om revisionen af projekterne under finansieringsmekanismen (2004-2009)
   EFTA-STATERNES STÅENDE UDVALG HAR —
   under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, som tilpasset ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »EØS-aftalen«,
   under henvisning til aftalen om Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks deltagelse i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt EØS-udvidelsesaftalen (1),
   under henvisning til protokol 38a om EØS' finansieringsmekanisme, der blev indsat i EØS-aftalen ved EØS-udvidelsesaftalen,
   under henvisning til aftalen mellem Kongeriget Norge og Det Europæiske Fællesskab om en norsk finansieringsmekanisme for perioden 2004-2009 (2),
   under henvisning til afgørelse truffet af EFTA-staternes Stående Udvalg nr. 1/2004/SU af 5. februar 2004 om oprettelse af et kontor for EØS' finansieringsmekanisme og den norske finansieringsmekanisme,
   under henvisning til afgørelse truffet af EFTA-staternes Stående Udvalg nr. 4/2004/SU af 3. juni 2004 om nedsættelse af ET udvalg for finansieringsmekanismen,
   under henvisning til afgørelse nr. 15/2005 truffet af Udvalget af EFTA-Tilsynsmyndigheden/Domstolen den 22. december 2005 om mandatet for EFTA-Revisionsudvalget (for de tre EØS-EFTA-stater) —
   TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
   Artikel 1
   Revisionsudvalget er øverste myndighed for revision af projekter under EØS' finansieringsmekanisme 2004-2009 (i det følgende benævnt »EØS' finansieringsmekanisme«). Dette omfatter revision af projekter i modtagerstaterne samt modtagerstaternes forvaltning af projekterne og iværksættelse af EØS' finansieringsmekanisme. Revisionsudvalget reviderer også forvaltningen af EØS' finansieringsmekanisme, der foretages af Kontoret for EØS' finansieringsmekanisme.
   Artikel 2
   Revisionsudvalget består af statsborgere fra de EFTA-stater, der er parter i EØS-aftalen, og skal helst være medlemmer af EFTA-staternes øverste revisionsinstitutioner. Deres uafhængighed skal være uomtvistelig. EFTA-tjenestemænd kan først udnævnes til revisor tre år efter, at deres ansættelse i en af EFTA-institutionerne er ophørt.
   Artikel 3
   De medlemmer af Revisionsudvalget, der foretager revision i overensstemmelse med artikel 1, skal være de samme som dem, der blev udpeget ved afgørelse nr. 15/2005 truffet af Udvalget af EFTA-Tilsynsmyndigheden/Domstolen den 22. december 2005, og være udpeget for samme tidsrum.
   Artikel 4
   Medlemmerne af Revisionsudvalget skal være fuldstændig uafhængige i udførelsen af deres hverv.
   Artikel 5
   Medlemmerne af Revisionsudvalget skal arbejde tæt sammen med den eller de personer, der har fået overdraget de tilsvarende revisioner under den norske finansieringsmekanisme for perioden 2004-2009 ved revision af aktiviteter, der vedrører begge finansieringsmekanismer.
   Artikel 6
   Omkostningerne ved en passende og rimelig revision, jf. artikel 1, afholdes over det finansielle instruments administrative budget. På grundlag af et overensstemmende budgetforslag fra Revisionsudvalget og en henstilling fra Udvalget for Finansieringsmekanismen vedtager det stående udvalg det beløb, der skal bevilges til dette formål.
   Artikel 7
   Revisionsudvalget kan ansætte eksterne eksperter til at bistå ved revisionen. De eksterne eksperter skal opfylde de samme uafhængighedskrav og samarbejdsforpligtelser, jf. artikel 5, som medlemmerne af revisionsudvalget.
   Artikel 8
   Revisionsudvalget rapporterer til EFTA-staternes Stående Udvalg vedrørende den revision, der er nævnt i artikel 1. Det kan forelægge handlingsforslag.
   Artikel 9
   Revisionsudvalget foreslår sine egne rammebetingelser for den revision, der er nævnt i artikel 1, og forelægger dem for EFTA-staternes Stående Udvalg til vedtagelse.
   Artikel 10
   Denne afgørelse træder i kraft omgående.
   Artikel 11
   Denne afgørelse offentliggøres i EØS-tillægget og EØS-supplementet til Den Europæiske Unions Tidende.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 27. april 2006.

            På det stående udvalgs vegne

            Formanden

         Stefán Haukur JÓHANNESSON

            Generalsekretæren

         William ROSSIER

      (1)  EFT L 130 af 29.4.2004, s. 11, og EØS-tillæg nr. 23 af 29.4.2004, s. 1.

      (2)  EFT L 130 af 29.4.2004, s. 81, og EØS-tillæg nr. 23 af 29.4.2004, s. 58.


title: 2014/557/EU: Europa-Parlamentets afgørelse af 3. april 2014 om decharge for gennemførelsen af Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2012, Sektion VIII — Den Europæiske Ombudsmand

text:
               5.9.2014

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 266/139

         EUROPA-PARLAMENTETS AFGØRELSE
   af 3. april 2014
   om decharge for gennemførelsen af Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2012, Sektion VIII — Den Europæiske Ombudsmand
   (2014/557/EU)
   EUROPA-PARLAMENTET,

               —

               der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2012 (1),

               —

               der henviser til det konsoliderede årsregnskab for Den Europæiske Union for regnskabsåret 2012 (COM(2013) 570 — C7-0280/2013) (2),

               —

               der henviser til Revisionsrettens årsberetning om budgetgennemførelsen i regnskabsåret 2012, med institutionernes svar (3),

               —

               der henviser til Revisionsrettens erklæring (4) om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed for regnskabsåret 2012, jf. artikel 287 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

               —

               der henviser til artikel 314, stk. 10, og artikel 317, 318 og 319 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

               —

               der henviser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (5), særlig artikel 50, 86, 145, 146 og 147,

               —

               der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (6), særlig artikel 164, 165 og 166,

               —

               der henviser til forretningsordenens artikel 77 og bilag VI,

               —

               der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A7-0225/2014),

               1.

               meddeler Den Europæiske Ombudsmand decharge for gennemførelsen af budgettet for regnskabsåret 2012;

               2.

               fremsætter sine bemærkninger i nedenstående beslutning;

               3.

               pålægger sin formand at sende denne afgørelse og beslutningen, der er en integrerende del heraf, til Rådet, Kommissionen, Den Europæiske Unions Domstol, Revisionsretten, Den Europæiske Ombudsmand og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse og drage omsorg for, at de offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende (L-udgaven).

         Martin SCHULZ

            Formand

         Klaus WELLE

            Generalsekretær

      (1)  EUT L 56 af 29.2.2012.

      (2)  EUT C 334 af 15.11.2013, s. 1.

      (3)  EUT C 331 af 14.11.2013, s. 1.

      (4)  EUT C 334 af 15.11.2013, s. 122.

      (5)  EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.

      (6)  EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1.


Avis juridique important

|

31988D0300

88/300/EØF: Kommissionens afgørelse af 16. maj 1988 om godtagelse af tilsagn vedrørende visse elektroniske skrivemaskiner, der samles eller fremstilles i Fællesskabet

EF-Tidende nr. L 128 af 21/05/1988 s. 0039 - 0040

*****  KOMMISSIONENS  AFGOERELSE  af 16. maj 1988  om godtagelse af tilsagn vedroerende visse elektroniske skrivemaskiner, der samles eller fremstilles i Faellesskabet  (88/300/EOEF)  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE  FAELLESSKABER HAR -  under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab,  under henvisning til Raadets forordning (EOEF) nr. 2176/84 af 23. juli 1984 om beskyttelse mod dumpingimport eller subsidieret import fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab (1), aendret ved forordning (EOEF) nr. 1761/87 (2), saerlig artikel 13, stk. 10,  efter konsultation i Det Raadgivende Udvalg, der er nedsat i henhold til ovennaevnte forordning, og  ud fra foelgende betragtninger:  A. Procedure  (1) Kommissionen modtog i juli 1977 en klage indgivet af CETMA, Committee of European Typewriter manufacturers, paa vegne af franske, tyske og italienske producenter af elektroniske skrivemaskiner, hvis samlede produktion udgoer stort set hele produktionen i Faellesskabet af den paagaeldende vare. Klagen indeholdt tilstraekkelige beviser for, at en raekke selskaber efter indledningen af undersoegelsen vedroerende elektroniske skrivemaskiner med oprindelse i Japan (3) foretog samling i Faellesskabet af elektroniske skrivemaskiner paa de vilkaar, der er omhandlet i artikel 13, stk. 10, i forordning (EOEF) nr. 2176/84. Efter konsultationer offentliggjorde Kommissionen derfor en meddelelse i De Europaeiske Faellesskabers Tidende (4) om indledning af en undersoegelse i henhold til artikel 13, stk. 10, i naevnte forordning vedroerende visse elektroniske skrivemaskiner, der samles i Faellesskabet af foelgende selskaber:  - Silver Reed International (Europe) Ltd, Watford, Det Forenede Kongerige  - Brother Industries (UK) Ltd, Wrexham, Det Forenede Kongerige  - Kyushu Matsushita (UK) Ltd, Newport, Det Forenede Kongerige  - Sharp Manufacturing Company of UK, Wrexham, Det Forenede Kongerige  - Canon Brétagne SA, Liffré, Frankrig  - TEC Elektronik-Werk GmbH, Braunschweig, Tyskland.  B. Afslutning af undersoegelsen og udvidelse af toldens anvendelsesomraade  (2) Som et resultat af denne undersoegelse afsluttedes proceduren ved Kommissionens afgoerelse 88/226/EOEF (5), uden at antidumpingtolden udvidedes til at omfatte TEC-Elektronik-Werk GmbH og Brother Industries (UK) Ltd.  (3) For saa vidt angaar alle de oevrige selskaber, der er anfoert i nr. 1, og under hensyntagen til omstaendighederne i hver enkelt tilfaelde, udvidedes ved Raadets forordning (EOEF) nr. 1022/88 (6) den antidumpingtold, der indfoertes ved Raadets forordning (EOEF) nr. 1698/85 (7), til ogsaa at omfatte visse skrivemaskiner, som samles i Faellesskabet af disse selskaber.  C. Tilsagn  (4) I marts 1988 afgav Kyushu Matsushita et tilsagn. Kommissionen fastslog ved kontrolbesoeg hos det paagaeldende selskab, at med dette tilsagn var de omstaendigheder, der var grundlaget for ved forordning (EOEF) nr. 1022/88 at udvide antidumpingtolden til ogsaa at omfatte skrivemaskiner, der samles i Faellesskabet, ikke laengere til stede. Paa baggrund af naevnte tilsagn og resultaterne af undersoegelsen og efter konsultationer finder Kommissionen det godtgjort, at aendringerne med hensyn til Kyushu Matsushitas leverandoerer af dele og materialer og vedroerende andre aspekter af selskabets samle- eller produktionsproces i Faellesskabet er tilstraekkelige til, at tilsagnet kan godtages.  (5) Raadet har derfor i fornoedent omfang ved forordning (EOEF) nr. 1329/88 (1) aendret forordning (EOEF) nr. 1022/88, hvorved tolden udvidedes til ogsaa at omfatte varer, der samles eller fremstilles i Faellesskabet af bl.a. Kyushu Matsushita -  TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE:  Eneste artikel  Det tilsagn, der er afgivet af Kyushu Matsushita (UK) vedroerende visse elektroniske skrivemaskiner, med eller uden regnemekanisme, henhoerende under KN-kode 8469 10 00, ex 8469 21 00 og ex 8469 29 00, som bringes i handelen i Faellesskabet efter at vaere blevet samlet i Faellesskabet af Kyushu Matsushita (UK), godtages.  Udfaerdiget i Bruxelles, den 16. maj 1988.  Paa Kommissionens vegne  Willy DE CLERCQ  Medlem af Kommissionen  (1) EFT nr. L 201 af 30. 7. 1984, s. 1.  (2) EFT nr. L 167 af 26. 6. 1987, s. 9.  (3) EFT nr. C 83 af 24. 3. 1984, s. 4.  (4) EFT nr. C 235 af 1. 9. 1987, s. 2.  (5) EFT nr. L 101 af 20. 4. 1988, s. 26.  (6) EFT nr. L 101 af 20. 4. 1988, s. 4.  (7) EFT nr. L 163 af 22. 6. 1985, s. 1.  (1) EFT nr. L 123 af 17. 5. 1988, s. 31.


title: Europa-Parlamentets afgørelse (EU) 2017/1668 af 27. april 2017 om afslutning af regnskaberne for EU-Fiskerikontrolagenturet for regnskabsåret 2015

text:
               29.9.2017

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 252/224

         EUROPA-PARLAMENTETS AFGØRELSE (EU) 2017/1668
   af 27. april 2017
   om afslutning af regnskaberne for EU-Fiskerikontrolagenturet for regnskabsåret 2015
   EUROPA-PARLAMENTET,

               —

               der henviser til det endelige årsregnskab for EU-Fiskerikontrolagenturet for regnskabsåret 2015,

               —

               der henviser til Revisionsrettens beretning om årsregnskabet for EU-Fiskerikontrolagenturet for regnskabsåret 2015 med agenturets svar (1),

               —

               der henviser til Revisionsrettens erklæring (2) for regnskabsåret 2015 om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed, jf. artikel 287 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

               —

               der henviser til Rådets henstilling af 21. februar 2017 om decharge til agenturet for gennemførelsen af budgettet for regnskabsåret 2015 (05873/2017 — C8-0067/2017),

               —

               der henviser til artikel 319 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

               —

               der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (3), særlig artikel 208,

               —

               der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 768/2005 af 26. april 2005 om oprettelse af et EF-fiskerikontrolagentur og om ændring af forordning (EØF) nr. 2847/93 om indførelse af en kontrolordning under den fælles fiskeripolitik (4), særlig artikel 36,

               —

               der henviser til Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1271/2013 af 30. september 2013 om rammefinansforordningen for de organer, der er omhandlet i artikel 208 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (5), særlig artikel 108,

               —

               der henviser til forretningsordenens artikel 94 og bilag IV,

               —

               der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget og udtalelse fra Fiskeriudvalget (A8-0100/2017),

               1.

               godkender afslutningen af regnskaberne for EU-Fiskerikontrolagenturet for regnskabsåret 2015;

               2.

               pålægger sin formand at sende denne afgørelse til den administrerende direktør for EU-Fiskerikontrolagenturet, Rådet, Kommissionen og Revisionsretten og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende (L-udgaven).

         Antonio TAJANI

            Formand

         Klaus WELLE

            Generalsekretær

      (1)  EUT C 449 af 1.12.2016, s. 93.

      (2)  Se fodnote 1.

      (3)  EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1.

      (4)  EUT L 128 af 21.5.2005, s. 1.

      (5)  EUT L 328 af 7.12.2013, s. 42.


title: Rådets afgørelse af 7. marts 1978 om udskiftning af et medlem af bestyrelsen for Det europæiske institut til forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene

text:
Nr. L 72/ 18                                De Europæiske Fællesskabers Tidende                            14 . 3 . 78
                                                    RÅDETS AFGØRELSE
                                                         af 7 . marts 1978
             om udskiftning af et medlem af bestyrelsen for Det europæiske institut til for
                                         bedring af Leve - og Arbejdsvilkårene
                                                           (78 /269/ EØF)
             RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —
             under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europæiske økonomiske Fællesskab,
             under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 1365/75 af 26. maj 1975 ( 1 ) om opret
             telse af Det europæiske institut til forbedring af Leve - og Arbejdsvilkårene, særlig artikel
             6,
             under henvisning til Rådets afgørelse af 15 . marts 1976 om udnævnelse af medlemmerne
             af bestyrelsen for Det europæiske institut til forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene for
             perioden , der udløber den 14. marts 1979,
             i betragtning af at der i kategorien regeringsrepræsentanter er blevet en plads ledig som
             medlem af bestyrelsen for ovennævnte institut som følge af hr. Allison's fratræden, som
             Rådet blev underrettet om den 9 . februar 1978 ,
             under henvisning til det af den britiske regering den 9 . februar 1978 forelagte kandida
             tur —
             TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE :
                                                           Eneste artikel
             F.J. Bayliss udnævnes til medlem af bestyrelsen for Det europæiske institut til forbedring
             af Leve - og Arbejdsvilkårene som efterfølger for hr. Allison for den resterende del af den
             nes mandatperiode, dvs . indtil den 14. marts 1979 .
             Udfærdiget i Bruxelles, den 7. marts 1978 .
                                                                           Pil Rådets vegne
                                                                           K. B. ANDERSEN
                                                                               Formand
             (') EFT nr . L 139 af 30 . 5 . 1975 , s . 1


title: EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 193/14/KOL af 8. maj 2014 om visse ændringer til lov nr. 50/1988 om merværdiafgift gældende for kunder i islandske datacentre (Island) [2015/305]

text:
               26.2.2015

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 55/9

         EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDENS BESLUTNING
   Nr. 193/14/KOL
   af 8. maj 2014
   om visse ændringer til lov nr. 50/1988 om merværdiafgift gældende for kunder i islandske datacentre (Island) [2015/305]
   EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDEN (»Tilsynsmyndigheden«) har —
   UNDER HENVISNING til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«), særlig artikel 61, stk. 1, og protokol 26,
   UNDER HENVISNING til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol (»tilsyns- og domstolsaftalen«), særlig artikel 24,
   UNDER HENVISNING til protokol 3 til tilsyns- og domstolsaftalen (»protokol 3«), særlig artikel 1, stk. 2, i del I og artikel 7, stk. 5, og artikel 13 og 14 i del II,
   EFTER AT HAVE opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med nævnte bestemmelser (1) og under hensyntagen til deres bemærkninger, og
   ud fra følgende betragtninger:
   I.   SAGSFORLØB

   1.   PROCEDURE

               (1)

               Den 2. september 2011 (dokument nr. 607650) anmeldte de islandske myndigheder af retssikkerhedsgrunde ændringerne i lov nr. 50/1988 om moms (momsloven) vedrørende datacenterbranchen i Island til Tilsynsmyndigheden. Ændringerne var allerede trådt i kraft på det tidspunkt, hvor de blev anmeldt til Tilsynsmyndigheden.

               (2)

               Ved brev af 21. december 2011 (dokument nr. 610293) informerede Tilsynsmyndigheden Island om, at den overvejede at udstede pålæg om suspension i henhold til protokol 3, del II, artikel 11, med hensyn til de anmeldte ændringer til momsloven og opfordrede de islandske myndigheder til at fremkomme med deres bemærkninger. De islandske myndigheder fremsendte efterfølgende deres bemærkninger og kommentarer (dokument nr. 622893, 632551 og 638241).

               (3)

               Ved brev af 16. juli 2012 (dokument nr. 640476) anmodede Tilsynsmyndigheden om yderligere oplysninger om momsændringerne og deres gennemførelse. De islandske myndigheder besvarede Tilsynsmyndighedens anmodning ved brev af 11. september 2012 (dokument nr. 646375). Den 5. december 2012 fremsendte de islandske myndigheder et brev, der sammenfattede deres holdning vedrørende momsreglerne for datacentre og import af servere (dokument nr. 655502) (2).

               (4)

               Tilsynsmyndigheden besluttede ved beslutning nr. 3/13/KOL af 16. januar 2013 at indlede den formelle undersøgelsesprocedure af visse ændringer til lov nr. 50/1988 om moms, der finder anvendelse på kunder i Islands datacentre (»beslutning nr. 3/13/KOL« eller »indledningsbeslutningen«).

               (5)

               Ved brev af 24. januar 2013 (dokument nr. 660815) underrettede de islandske myndigheder på forhånd Tilsynsmyndigheden om foreslåede ændringer til den islandske momslov. Formålet med ændringerne var at ophæve de bestemmelser, som foreløbigt ansås for at udgøre uforenelig støtte i Tilsynsmyndighedens indledningsbeslutning. Tilsynsmyndigheden meddelte ved brev af 7. februar 2013 (dokument nr. 661383) de islandske myndigheder, at de forhåndsanmeldte foranstaltninger efter Tilsynsmyndighedens foreløbige vurdering ikke udgjorde statsstøtte som omhandlet i EØS-aftalens artikel 61, stk. 1.

               (6)

               Den 18. april 2013 offentliggjordes beslutning nr. 3/13/KOL i Den Europæiske Unions Tidende og i EØS-tillægget. Interesserede parter blev givet én måneds frist til at indsende deres bemærkninger til Tilsynsmyndighedens indledningsbeslutning. Tilsynsmyndigheden modtog bemærkninger fra én interesseret part, nemlig den norske IKT-branche (IKT Norge AS), ved e-mail af 27. maj 2013 (dokument nr. 678429) og brev af 15. august 2013 (dokument nr. 680377).

               (7)

               Ved brev af 15. august 2013 (dokument nr. 680433) fremsendte de islandske myndigheder endelig de oplysninger og præciseringer, der krævedes i beslutning nr. 3/13/KOL, og informerede formelt Tilsynsmyndigheden om de foranstaltninger, der var blevet truffet for at afskaffe de bestemmelser i momsloven, der foreløbigt blev anset for at udgøre uforenelig statsstøtte.

         2.   BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGERNE
   2.1   Generelt

               (8)

               I beslutning nr. 3/13/KOL vurderede Tilsynsmyndigheden visse ændringer til den islandske momslov gældende for datacenterbranchen i Island. Ændringerne blev vedtaget af det islandske parlament i form af lov nr. 163/2010 af 18. december 2010 (»lov nr. 163/2010«), som trådte i kraft den 1. maj 2011. Der blev foretaget følgende ændringer til momsloven med ikrafttrædelsen af lov nr. 163/2010:

                           i)

                           Momsfritagelse for elektronisk leverede tjenesteydelser

                           ii)

                           Momsfritagelse for levering af blandede tjenesteydelser til kunder i datacentre

                           iii)

                           Momsfritagelse for import af servere.

               (9)

               Beslutningen om at indlede en formel undersøgelse omfattede ikke den første foranstaltning og heller ikke den anden foranstaltning, eftersom den pågældende foranstaltning vedrørte blandede tjenesteydelser, som er uløseligt tilknyttet de elektronisk leverede tjenesteydelser. I denne sammenhæng refererer »tilknyttet« til tjenesteydelser, som er uadskillelige fra og naturligt forbundet med de elektronisk leverede tjenesteydelser, dvs. de kan ikke faktureres separat og er nødvendige for leveringen af de elektronisk leverede tjenesteydelser. Dette betyder, at tjenesteydelser, som faktureres separat og kan leveres isoleret, som f.eks. reparation, opbevaring, vedligeholdelse og konsulentarbejde, ikke kan betragtes som tilknyttede tjenesteydelser. Nedenfor anføres de foranstaltninger, der ikke er omfattet af beslutningen om at indlede en formel undersøgelse, kun for at forklare sammenhængen.

         2.2   Det juridiske grundlag: Det islandske momssystem

               (10)

               I henhold til den islandske momslovs artikel 1 »skal der betales merværdiafgift til statskassen af alle indenlandske transaktioner i alle led såvel som af importerede varer og tjenesteydelser som fastsat i nærværende lov«. Endvidere fastslår momslovens artikel 2: »Pligten til betaling af merværdiafgift gælder for alle varer […] og tjenesteydelser«. I henhold til artikel 3 er momspligtige personer »personer, der sælger eller leverer varer eller værdier i en professionel eller uafhængig kapacitet, eller som udfører et skattepligtigt arbejde eller en skattepligtig tjenesteydelse.«

               (11)

               I artikel 11 bestemmes: »En registreret parts afgiftspligtige omsætning omfatter alle salg eller leveringer af varer og værdier mod betaling så vel som solgt arbejde og solgte tjenesteydelser«. I medfør af momslovens artikel 12 er transaktioner, der involverer bestemte varer og tjenesteydelser, ikke indeholdt i den momspligtige omsætning.

               (12)

               Grundlaget for udregningen af merværdiafgiften (momsen) på import af varer er toldværdien af den afgiftspligtige vare, som fastsættes i henhold til bestemmelserne i toldloven nr. 88/2005 med senere ændringer. I momslovens artikel 36 specificeres bestemte undtagelser fra momspligten ved import, som f.eks. toldfrie varer, varer, som er undtaget i henhold til internationale aftaler, visse flyvemaskiner og skibe, kunstværker, skrevet materiale, der sendes uden betaling og ikke i forretningsmæssigt øjemed til videnskabelige institutioner, biblioteker og offentlige institutioner, og import af varer (undtagen alkohol- og tobaksprodukter) under en specificeret værdi.

               (13)

               Den nuværende moms i Island udgør 25,5 % undtagen for bestemte varer og tjenesteydelser, der er anført i momslovens artikel 14, stk. 2, for hvilke der gælder en nedsat afgift på 7 %.

         2.3   Ændringerne af lov nr. 163/2010, der er anmeldt af retssikkerhedsgrunde

   2.3.1   Generelt

               (14)

               De islandske myndigheder anmeldte af retssikkerhedsgrunde ændringer til momsloven i form af tre forskellige foranstaltninger, som allerede var blevet sat i værk i medfør af lov nr. 163/2010, artikel 4 og 12: 1) momsfritagelse for transaktioner vedrørende tjenesteydelser, der leveres elektronisk til udlændinge, 2) momsfritagelse for transaktioner vedrørende levering af blandede tjenesteydelser leveret af datacentre i Island til udlændinge og 3) momsfritagelse for udlændinges import af servere og lignende udstyr til brug i datacentre i Island (3).

         2.3.2   Momsfritagelse for elektronisk leverede tjenesteydelser

               (15)

               I henhold til momslovens artikel 12, stk. 1,
               »omfatter momspligtig omsætning ikke:

                           1.

                           En eksporteret vare såvel som arbejde og tjenesteydelser, som ydes i udlandet. […]

                           10.

                           Salg af tjenesteydelser til parter, som hverken er hjemmehørende eller har en forretningsadresse her i landet, forudsat at tjenesteydelserne kun benyttes i udlandet. […] Salg af tjenesteydelser til parter, som hverken er hjemmehørende eller har en forretningsadresse her i landet, er på samme måde fritaget for afgiftspligtig omsætning, selv om tjenesteydelsen ikke udelukkende anvendes i udlandet, forudsat at køberen, hvis dennes virksomhed skulle registreres her i landet, kunne medregne værdien af merværdiafgiften på købet af tjenesteydelserne til den indgående moms, jf. artiklerne 15 og 16. […]«

               (16)

               Den oprindelige liste over tjenesteydelser, der er omfattet af momslovens artikel 12, stk. 1, punkt 10, blev ændret, så følgende ikke medregnes til den afgiftspligtige omsætning (4):

                           i)

                           »[…] databehandling og informationsoverførsel« (5)

                           ii)

                           »elektronisk leverede tjenesteydelser. Disse tjenesteydelser skal altid anses for at blive anvendt, hvor køberen af tjenesteydelsen har sin bopæl eller sit forretningssted. Det samme gælder for datacentres salg af blandede tjenesteydelser til købere med bopæl i udlandet og uden en permanent etablering her i landet.« (6)

               (17)

               Som resultat af disse ændringer kunne udenlandske kunder i datacentre købe elektronisk leverede tjenesteydelser i Island uden at betale islandsk moms (7).

         2.3.3   Momsfritagelse for levering af blandede tjenesteydelser til kunder i datacentre

               (18)

               Ved lov nr. 163/2010 ændredes også momslovens artikel 12, stk. 1, punkt 10, så blandede tjenesteydelser leveret af datacentre til kunder med hjemsted i udlandet blev fritaget for at skulle medregnes til den afgiftspligtige omsætning. Disse tjenesteydelser anses for at blive anvendt i udlandet, hvorfor de ikke skal pålægges islandsk moms.

               (19)

               De islandske myndigheder har forklaret, at blandede tjenesteydelser er naturligt og uadskilleligt forbundet med datacentres udførelse af elektronisk leverede tjenesteydelser, men ikke falder ind under denne betegnelse. Som eksempler nævnte de islandske myndigheder hosting, overvågning og køling af servere. I modsætning til begrebet »elektronisk leverede tjenesteydelser« er der imidlertid ingen klar definition i de gældende love, forordninger eller retningslinjer af begrebet »blandede tjenesteydelser« i momslovens artikel 12, stk. 1, punkt 10.

         2.3.4   Momsfritagelse for import af servere

               (20)

               Momslovens nye artikel 42 A fastslår, at:
               »[i]mport af servere og lignende udstyr fritages for moms på betingelse af, at ejerne er bosiddende i en anden medlemsstat af EØS eller EFTA eller på Færøerne og ikke har en permanent etablering i Island som omhandlet artikel 3, punkt 4, i lov nr. 90/2003 om indkomstskat. Lignende udstyr betyder udstyr, som udgør en integreret del af servernes funktionalitet og kun kan benyttes af den virkelige ejer af serveren.«
               Det blev understreget, at denne bestemmelse ville blive underkastet revision to år efter ikrafttrædelsestidspunktet.

               (21)

               I henhold til denne bestemmelse blev udenlandske ejere af servere fritaget for betaling af moms på import af servere og lignende udstyr til Island, forudsat at alle følgende yderligere krav var opfyldt (8):

                           —

                           Ejeren af serveren (serverne) og lignende udstyr skulle være en momspligtig person i sit bopælsland.

                           —

                           Ejeren af serveren (serverne) og lignende udstyr ville skulle registreres og være underkastet afgiftspligt i Island med hensyn til sin afgiftspligtige aktivitet i henhold til momsloven, hvis denne aktivitet blev udført i Island.

                           —

                           Servere og lignende udstyr skulle importeres til Island udelukkende med henblik på at blive anvendt og placeret i et datacenter, som ejeren gør forretninger med.

                           —

                           Servere og lignende udstyr måtte udelukkende anvendes af ejeren og ikke til nogen anden virksomhed udført af datacenteret.

                           —

                           Databehandlingen med serverne og lignende udstyr skulle anvendes i udlandet eller til fordel for personer, som ikke har bopæl eller en permanent etablering i Island.

               (22)

               De islandske myndigheder forklarede, at »lignende udstyr«, der er nødvendigt for servernes funktion, blandt andet kan være computere, kabler og andre elektroniske apparater. I henhold til finansministeriets retningslinjer til tolddirektoratet af 29. juni 2011 (»retningslinjerne«) henhører servere under toldposition 8471 og lignende udstyr under toldposition 8517.

               (23)

               De islandske myndigheder præciserede, at ejerne af serverne kunne være store computervirksomheder, som selv producerer serverne, og mindre virksomheder, som beslutter at placere de servere, de har købt i udlandet, i Island. Derfor dækkede fritagelsen forskellige situationer. Endvidere forklarede de islandske myndigheder, at man sandsynligvis ville mene, at forretningsstedet (en såkaldt »permanent etablering« med den terminologi, der anvendes i lov om indkomstskat nr. 90/2003) for en kunde i et datacenter udstyret med faciliteter som kontorer, maskineri eller udstyr på islandsk territorium er Island (9). Efter de islandske myndigheders mening er det imidlertid kun driften af store virksomheder, der ville udgøre en »permanent etablering« og dermed udløse moms- og indkomstskattepligt i Island (10).

               (24)

               I henhold til de islandske myndigheder var formålet med ændringerne at sikre, at forretningsmiljøet for datacentre i Island med hensyn til behandlingen af moms var sammenligneligt med deres konkurrenters i EU. Endvidere var formålet at forbedre islandske datacentres konkurrencedygtighed og at fremme en ny anvendelse for Islands energiressourcer til opfyldelse af datacenterbranchens behov. I henhold til de islandske myndigheder er fritagelsen for moms på import af servere grundfæstet i det islandske momssystem, idet der i henhold til momslovens artikel 36, stk. 1, åbnes mulighed for at fritage bestemte importerede varer for moms. De islandske myndigheder gjorde også gældende, at de fleste (om ikke alle) sammenlignelige momssystemer har fritagelser fra deres anvendelsesområde baseret på økonomiske kendsgerninger og hensyn, og at man var i overensstemmelse med skattesystemets karakter og generelle struktur.

         2.4.   Modtagere

               (25)

               Tilsynsmyndigheden identificerede tre grupper af potentielle modtagere som følge af de anmeldte foranstaltninger:

                           a)

                           enhver kunde i islandske datacentre, som har hjemsted i udlandet, og som ikke har permanent bopæl i Island

                           b)

                           importører af servere og lignende udstyr til Island med henblik på brug i datacentre

                           c)

                           indirekte: datacentre etableret i Island.

         2.5.   Varighed

               (26)

               Ændringerne af momsloven trådte i kraft den 1. maj 2011. De islandske myndigheder gav ingen indikationer med hensyn til varigheden af disse fritagelser. Artikel 42 A skulle imidlertid revideres to år efter ikrafttrædelsestidspunktet, dvs. i maj 2013.

         3.   GRUNDE TIL INDLEDNING AF EN FORMEL UNDERSØGELSESPROCEDURE

               (27)

               I beslutning nr. 3/13/KOL vurderede Tilsynsmyndigheden foreløbigt, hvorvidt ovennævnte ændringer til Islands momslov udgjorde statsstøtte, og i så fald, hvorvidt støtten var forenelig med bestemmelserne om statsstøtte i EØS-aftalen.

               (28)

               Tilsynsmyndigheden konkluderede, at den første foranstaltning, dvs. momsfritagelse for udenlandske afgiftspligtige købere af elektronisk leverede tjenesteydelser fra Island, var i overensstemmelse med det generelle princip om afgiftsneutralitet i det islandske momssystem og i hele EØS-området. Derfor udgjorde det ikke statsstøtte som omhandlet i artikel 61, stk. 1, i EØS-aftalen (11). Det samme ansås endvidere for at gælde for de blandede tjenesteydelser, i den udstrækning disse kunne betragtes som værende uadskilleligt tilknyttede de elektronisk leverede tjenesteydelser.

               (29)

               I Tilsynsmyndighedens foreløbige vurdering fandt man imidlertid, at de to andre foranstaltninger indebar statsstøtte som omhandlet i artikel 61, stk. 1, i EØS-aftalen. I beslutning nr. 3/13/KOL anførtes følgende aspekter:

                           i)

                           Bevilling af en afgiftsfritagelse medfører et tab af afgiftsindtægter, hvilket svarer til at bevilge statslige midler. Begge foranstaltninger medførte et indtægtstab for den islandske stat i form af manglende momsopkrævning og derfor en overførsel af statslige midler.

                           ii)

                           Foranstaltningerne medførte en fordel for kunderne i islandske datacentre, idet de befriede dem for udgifter, som normalt ville blive afholdt inden for deres budgetter. Ved at fritage kunder i datacentre for moms, som normalt ville blive opkrævet, reduceres kundernes omkostninger endvidere, således at det bliver mere attraktivt for disse virksomheder at gøre forretninger med datacentre i Island.

                           iii)

                           Momsfritagelsen for blandede tjenesteydelser og momsfritagelsen for importen af servere var umiddelbart selektive foranstaltninger, eftersom de kun gavnede en selektiv gruppe virksomheder. Endvidere syntes disse to foranstaltninger ikke at være en tilpasning af en generel ordning, der var speciel for det islandske momssystems karakter og overordnede struktur. Tværtimod var ændringerne blevet vedtaget med det økonomiske og politiske mål at tiltrække udenlandske virksomheder som købere til datacentertjenester i Island og følgelig at forbedre den islandske datacenterbranches konkurrencedygtighed. Ifølge Tilsynsmyndighedens foreløbige opfattelse udgjorde disse betragtninger ikke en del af et forbrugsskattesystems logiske og generelle karakter.

                           iv)

                           Endelig konkluderede Tilsynsmyndigheden, at foranstaltningerne var egnede til at fordreje konkurrencen. Foranstaltningerne var bevidst blevet indført som et middel til at tiltrække kunder fra EØS og andre lande som købere til datacentertjenester i Island. Eftersom disse kunder er virksomheder, der opererer i konkurrence med andre virksomheder i deres respektive sektorer i hele EØS, truede disse foranstaltninger med at fordreje konkurrencen og påvirke handelen inden for EØS.

               (30)

               Endvidere konkluderede Tilsynsmyndigheden foreløbigt, at undtagelserne i henhold til EØS-aftalens artikel 61, stk. 2 eller 3, ikke fandt anvendelse på den pågældende støtte. Følgelig fulgte Tilsynsmyndigheden sin foreløbige vurdering og betvivlede, at momsfritagelsen for import af servere og lignende udstyr for udenlandske kunder til brug i islandske datacentre og momsfritagelsen for transaktioner omfattende blandede tjenesteydelser til udenlandske kunder i islandske datacentre kunne anses for forenelige med EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c).

         4.   BEMÆRKNINGER FRA DE ISLANDSKE MYNDIGHEDER

               (31)

               Kort efter vedtagelsen af beslutning nr. 3/13/KOL informerede de islandske myndigheder Tilsynsmyndigheden om, at man havde til hensigt at forelægge et lovforslag til ophævelse af de bestemmelser, der foreløbigt blev anset for at omfatte uforenelig statsstøtte. Lovforslaget blev vedtaget af parlamentet den 13. marts 2013 og trådte straks i kraft, jf. lov nr. 24/2013. Den nye lov omfattede en generel ændring af momslovens artikel 43, stk. 3, som tilføjede udenlandske virksomheders import af varer til reglerne vedrørende refusion af moms til udenlandske virksomheder. I henhold til de islandske myndigheder er ændringen i overensstemmelse med momslovens generelle formål, som er, at den endelige afgift skal betales af slutkunden, der køber de pågældende varer eller tjenesteydelser.

               (32)

               I henhold til oplysninger fra tolddirektoratet vedrørende antallet af importer, der er omfattet af momsfritagelsen for import af servere i henhold til artikel 42 A i lov nr. 50/1988, har der kun været ét tilfælde af momsfritagelse. Det samlede momsbeløb i den pågældende sag var 990 445 ISK. Tolddirektoratet bekræftede også, at der ikke havde været andre fritagelser i henhold til ovennævnte bestemmelse (12).

               (33)

               Endvidere har de islandske myndigheder fremlagt oplysninger fra skattedirektoratet vedrørende det potentielle salg af blandede tjenesteydelser, som ikke er uløseligt tilknyttet de elektronisk leverede tjenesteydelser ved drift af datacentre, jf. lov nr. 163/2010, artikel 12, stk. 1, punkt 10. Følgende tabel viser den afgiftspligtige momsomsætning for de registrerede datacentervirksomheder i Island, dvs. de virksomheder. der er registreret som »atvinnugrein 63.11.0 Gagnavinnsla, hýsing og tengd starfsemi« (databehandling, hosting og beslægtede aktiviteter), fra Islands statistiske tjeneste for perioden 1. maj 2011 — 30. juni 2013 (13):

                           Firmanavn:

                           År 2011

                           År 2012

                           År 2013

                              Verne Real Estate II hf.

                           Afgiftspligtig momsomsætning

                           X

                           X

                           X

                           Momsomsætning med momssats 0 %

                           X

                           X

                           X

                              Tölvuþjónustan SecureStore ehf.

                           Afgiftspligtig momsomsætning

                           X

                           X

                           X

                           Momsomsætning med momssats 0 %

                           X

                           X

                           X

                              Datacell ehf.

                           Afgiftspligtig momsomsætning

                           X

                           X

                           X

                           Momsomsætning med momssats 0 %

                           X

                           X

                           X

                              Videntifier Technologies ehf.

                           Afgiftspligtig momsomsætning

                           X

                           X

                           X

                           Momsomsætning med momssats 0 %

                           X

                           X

                           X

                              THOR Data Center ehf.

                           Afgiftspligtig momsomsætning

                           X

                           X

                           X

                           Momsomsætning med momssats 0 %

                           X

                           X

                           X

               (34)

               Ifølge de islandske myndigheder er størstedelen af momsomsætningen med momssats 0 % sandsynligvis almindelig eksport. De opgjorte tal i tabellen ovenfor afslører imidlertid ikke specifikt, hvilken del af momsomsætningen der evt. vedrører blandede tjenesteydelser.

               (35)

               Endelig understreger de islandske myndigheder, at de eventuelle støtteelementer, det drejer sig om, synes at være af en ubetydelig størrelse. I henhold til de islandske myndigheder synes kun én virksomhed at have nydt godt af bestemmelserne om momsfritagelse for importen af servere i momslovens nu ophævede artikel 42 A. De islandske myndigheder indrømmede, at det ikke kunne udelukkes, at nogle virksomheder kan have nydt godt af bestemmelserne i den nu ophævede del af artikel 12, stk. 1, punkt 10, om blandede tjenesteydelser. De islandske myndigheder er imidlertid af den opfattelse, at det ikke tjener noget nyttigt formål at foretage sig yderligere for at bekræfte eventuelle støtteelementer i medfør af den ophævede artikel 12 og den del af den ophævede artikel 4, litra b), som drejede sig om blandede tjenesteydelser, i lov 163/2010 på baggrund af de ubetydelige beløb, det drejer sig om, som påvist i tabellen ovenfor.

         5.   BEMÆRKNINGER FRA IKT NORGE AS

               (36)

               Tilsynsmyndigheden modtog bemærkninger fra en interesseret tredjepart, IKT Norge AS. IKT Norge bemærkede på vegne af den norske IKT-branche, at det ikke var korrekt at konkludere, at ikkehjemmehørende virksomheder blev givet økonomiske fordele i forhold til hjemmehørende virksomheder i Island med hensyn til fritagelsen for moms på import af servere. I henhold til IKT Norge er der heller ingen fordel med hensyn til momsfritagelse for datacentertjenester, når det drejer sig om kunder, der beskæftiger sig med afgiftspligtige aktiviteter. Når det drejer sig om kunder, der ikke beskæftiger sig med afgiftspligtige aktiviteter, mener IKT Norge, at den islandske lovændring muligvis indebærer en økonomisk fordel for kunder, som ikke er hjemmehørende i Island.

               (37)

               Ifølge IKT Norge sikrede lovændringen lige behandling af hjemmehørende og ikkehjemmehørende virksomheder og indførelsen af en sådan fritagelse var mere effektiv og bedre egnet end en tilbagebetalingsordning.

               (38)

               Ifølge IKT Norge sikrer den betingelse, at kun virksomheder, som driver en type forretning, der ville have berettiget dem til et skattefradrag i Island, såfremt de havde været hjemmehørende i Island, kan påberåbe sig fritagelsen, endvidere, at ikkehjemmehørende virksomheder aldrig opnår nogen besparelser i forhold til den samme type virksomhed med hjemsted i Island. Det er derfor ifølge IKT Norge vanskeligt at se, at ændringen medfører nogen økonomiske fordele for nogen af de påståede begunstigede.

               (39)

               Med hensyn til momsfritagelsen for levering af blandede tjenesteydelser til kunder i datacentre er IKT Norge enig med de islandske myndigheder i, at det er vanskeligt at opsplitte datacenterets tjenesteydelser og særskilt pålægge nogle af disse afgift. Med henblik på at opnå ens rammebetingelser for datacentre i alle lande ville det ifølge IKT Norge være mest fornuftigt at definere alle datacentertjenester som eksport med den deraf følgende forpligtelse for køberen til at betale moms af hele opkrævningen fra datacenteret.

               (40)

               Endelig burde det ifølge IKT Norge undersøges nærmere, hvordan køberen behandles i EU's medlemsstater. Såfremt den generelle regel her er således, at hele betalingen til det islandske datacenter er underlagt beskatning i det enkelte køberland, kan IKT Norge ikke se, at den islandske lovændring medfører nogen økonomisk gevinst for denne gruppe. Tværtimod vil momsfritagelsen i dette tilfælde være en betingelse for at undgå dobbeltbeskatning for disse kunder.

         II.   VURDERING

   1.   STATSSTØTTE SOM OMHANDLET I ARTIKEL 61, STK. 1, I EØS-AFTALEN

               (41)

               Artikel 61, stk. 1, i EØS-aftalen har følgende ordlyd:
               »Bortset fra de i denne aftale hjemlede undtagelser er støtte, som ydes af EF-medlemsstater, EFTA-stater eller ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med denne aftale i det omfang, den påvirker samhandelen mellem de kontraherende parter.«

               (42)

               Dette indebærer, at en foranstaltning udgør statsstøtte efter EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, hvis følgende betingelser kumulativt er opfyldt: foranstaltningen i) ydes af staten eller med statsmidler, ii) giver en økonomisk fordel for modtageren, iii) er selektiv og iv) har en indvirkning på handelen mellem de kontraherende parter og kan fordreje konkurrencen (14).

               (43)

               I følgende afsnit vil der ud fra disse kriterier blive foretaget en vurdering af de ændringer til den islandske momslov, der i beslutning nr. 3/13/KOL foreløbigt blev anset for at udgøre uforenelig statsstøtte, dvs. i) udenlandske kunders momsfritagelse for import af servere og lignende udstyr til anvendelse i islandske datacentre og ii) momsfritagelsen for transaktioner omfattende blandede tjenesteydelser til udenlandske kunder i islandske datacentre, i det omfang disse ikke var uløseligt tilknyttet de elektronisk leverede tjenesteydelser, og derfor må anses for at blive leveret i Island.

         1.1   Statslige ressourcer

               (44)

               Støtteforanstaltningen skal være iværksat af staten eller med statsmidler. En afgiftsfritagelse er ensbetydende med et tab af afgiftsprovenu, hvilket er det samme som at yde statslige midler (15). De foranstaltninger, der blev indført med ikrafttrædelsen af lov nr. 163/2010, betød et tab af provenu for den islandske stat i form af bortfald af momsindtægter.

         1.2.   Økonomisk fordel

               (45)

               For at foranstaltningen udgør statsstøtte efter EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, skal den give en virksomhed en økonomisk fordel. Virksomheder er retssubjekter, der udøver en økonomisk aktivitet, uanset deres juridiske status og den måde, hvorpå de er finansieret (16). Økonomiske aktiviteter er aktiviteter, der består i at udbyde varer eller tjenesteydelser på et marked (17).

               (46)

               Foranstaltningerne tildelte de direkte modtagere en fordel ved at fritage dem for omkostninger (fritagelse for moms på køb af tjenesteydelser og på import af servere), som normalt ville blive afholdt inden for deres budget.

               (47)

               Som bemærket i beslutning nr. 3/13/KOL er betaling af afgifter en driftsomkostning, der pådrages som et normalt led i en virksomheds økonomiske aktivitet, og som normalt bæres af virksomheden selv. En fritagelse for en afgift eller undladelse af at pålægge en sådan medfører en fordel for de berettigede virksomheder, fordi deres driftsomkostninger reduceres i sammenligning med andre virksomheder, der befinder sig i en tilsvarende faktisk og retlig situation.

               (48)

               Hvad angår tjenesteydelser, som anses for at være leveret i Island, skulle der have været krævet moms af sådanne tjenesteydelser af køberen, hvis der ikke havde foreligget en fritagelse. Ved ikke at pålægge moms, modtog køberne af blandede tjenesteydelser derfor i princippet en økonomisk fordel i form af en lavere købspris for de respektive tjenesteydelser.

               (49)

               Virksomheder fra andre EØS-lande og fra Færøerne, som importerer servere og lignende udstyr til Island til deres brug i islandske datacentre, fik en økonomisk fordel i form af lavere omkostninger for computerudstyr, der blev importeret til Island, som følge af fritagelsen for at betale islandsk moms som beskrevet ovenfor. Ved en normal forretningsgang ville der være blevet opkrævet moms af disse varer ved deres import til det islandske toldområde. Ejerne af sådanne servere og lignende udstyr, der er importeret til Island, fik derfor en økonomisk fordel i forhold til andre importører af varer.

               (50)

               Ved at fritage kunder i datacentre placeret i Island for moms, reduceredes kundernes omkostninger. Det blev derfor mere tiltrækkende for disse virksomheder at gøre forretninger med datacentre i Island.

         1.3.   Selektivitet

               (51)

               For at udgøre statsstøtte som omhandlet i EØS-aftalens artikel 61 skal foranstaltningen være selektiv, idet den skal begunstige »bestemte virksomheder eller bestemte produktioner«.

               (52)

               Vurderingen af selektiviteten kræver en stillingtagen til, om en national foranstaltning som led i en bestemt retlig ordning kan begunstige »bestemte virksomheder eller bestemte produktioner« i forhold til andre virksomheder, der under hensyntagen til formålet med den nævnte ordning befinder sig i en tilsvarende faktisk og retlig situation (18). Begrebet statsstøtte refererer ikke til foranstaltninger, som differentierer mellem virksomheder, og som umiddelbart er selektive, hvor den pågældende differentiering er en følge af arten eller opbygningen af den ordning, som differentieringen er en del af (19).

               (53)

               I det følgende vil Tilsynsmyndigheden bedømme, hvorvidt ændringerne udgør selektive foranstaltninger og i så fald, hvorvidt de falder inden for den islandske momsordnings logiske og generelle karakter.

         1.3.1.   De anmeldte ændringer udgør umiddelbart selektive foranstaltninger

               (54)

               Momsfritagelsen for blandede tjenesteydelser gavnede kun bestemte grupper af virksomheder, nemlig udenlandske kunder i datacentre placeret i Island.

               (55)

               Momsfritagelsen for import af servere til udenlandske kunders brug i Island begunstigede også en selektiv gruppe virksomheder. Den gjaldt kun for udenlandske virksomheder, som importerer deres egne servere til Island til brug i datacentre placeret i Island.

               (56)

               At antallet af virksomheder, der er berettigede til ydelser i henhold til en foranstaltning, er stort, eller at foranstaltningen gælder for en hel branche, er ikke tilstrækkeligt til at rejse tvivl om den pågældende foranstaltnings selektive natur og dermed til at udelukke dens klassificering som statsstøtte (20). At den pågældende foranstaltning styres af objektive kriterier for en horisontal anvendelse kan heller ikke drage dens selektive karakter i tvivl, eftersom dette kun kan tjene til at vise, at den pågældende støtte falder inden for rammerne af en støtteordning og ikke er individuel støtte (21).

               (57)

               Tilsynsmyndigheden er af den opfattelse, at alle virksomheder, som modtager tjenesteydelser i Island fra virksomheder placeret i Island, eller som importerer deres egne varer til brug i Island, er i den samme faktiske og retlige situation som de anførte virksomheder, som er begunstiget af de anmeldte momsændringer. Andre selskaber, der modtager tjenesteydelser fra islandske virksomheder eller importerer egne varer, som er nødvendige for at drive deres forretninger, er underlagt de generelt gældende momsregler. Tilsynsmyndigheden er af den opfattelse, at der ikke er noget grundlag for at konkludere, at de begunstigede virksomheder befandt sig i en anden faktisk og retlig situation end andre virksomheder, der er underlagt momslovgivningen i Island. Derfor konkluderer Tilsynsmyndigheden, at de anmeldte ændringer var selektive.

         1.3.2.   Ordningens logiske og generelle karakter

               (58)

               En specifik eller selektiv skattemæssig foranstaltning kan ikke desto mindre begrundes i afgiftssystemets logik (22). Foranstaltninger med den hensigt helt eller delvis at fritage virksomheder i en bestemt sektor fra de afgifter, der følger af den normale anvendelse af den generelle ordning, kan udgøre statsstøtte, såfremt der ikke er nogen begrundelse for fritagelsen i henhold til det generelle afgiftssystems logik og karakter (23). Tilsynsmyndigheden skal vurdere, hvorvidt forskelsbehandlingen af virksomheder med hensyn til fordele eller byrder som følge af de pågældende afgiftsmæssige foranstaltninger skyldes den gældende generelle ordnings karakter eller overordnede virkemåde. Hvor en sådan differentiering er baseret på andre formål end dem, der forfølges af den generelle ordning, vil den pågældende foranstaltning i princippet blive anset for at være selektiv.

               (59)

               Ifølge fast retspraksis er det op til den EFTA-stat, der har indført forskelsbehandling mellem virksomheder, at påvise, at dette er begrundet i det pågældende afgiftssystems karakter og generelle ordning (24). Tilsynsmyndigheden må derefter overveje, hvorvidt en ændring af afgiftsreglerne opfylder de formål, der er indbygget i selve afgiftssystemet, eller om den forfølger andre formål.

               (60)

               I henhold til oplysninger fra de islandske myndigheder var formålet med de anmeldte ændringer at bringe den islandske datacenterbranche op på et niveau, der er sammenligneligt med niveauet for datacenterbranchen i EU. Momsfritagelsen for blandede tjenesteydelser og momsfritagelsen for import af servere var beregnet til at tiltrække en mobil (og afgiftsfølsom) servicesektor til Island, nemlig datacenterbranchen.

               (61)

               Det er værd at bemærke, at den afgiftsmæssige referenceramme, inden for hvilken det skal undersøges, hvorvidt det forfulgte formål med de anmeldte ændringer falder inden for systemets generelle karakter og logik, er det islandske momssystem.

               (62)

               Som bemærket i beslutning nr. 3/13/KOL findes der ingen klar definition af blandede tjenesteydelser i islandsk lovgivning eller islandske forordninger eller retningslinjer. Betegnelsen »blandede tjenesteydelser« er åben for fortolkninger, og det kan ikke fastslås, at alle blandede tjenesteydelser, der leveres af islandske datacentre til udenlandske kunder, rent faktisk anvendes og forbruges i udlandet. Som eksempler på blandede tjenesteydelser har de islandske myndigheder nævnt hosting, overvågning og køling af servere. Andre tjenesteydelser, som entydigt leveres i Island og derfor under normale omstændigheder burde være pålagt moms, som f.eks. ydelser i forbindelse med vedligeholdelse og opbevaring, synes imidlertid også at være omfattet af betegnelsen blandede tjenesteydelser.

               (63)

               I den udstrækning, hvor de blandede tjenesteydelser er uadskillelige fra og naturligt forbundne med elektronisk leverede tjenesteydelser og anvendes og forbruges i udlandet, er de omfattet af de samme betragtninger med hensyn til afgiftsneutralitet som elektronisk leverede tjenesteydelser (25). Derfor er fritagelsen for moms på de blandede tjenesteydelser, der i denne forstand er »uløseligt tilknyttet« de islandske datacentres elektronisk leverede tjenesteydelser til udenlandske kunder, omfattet af momssystemets karakter og logik.

               (64)

               De islandske myndigheder har med hensyn til de blandede tjenesteydelser, som ikke kan anses for at blive anvendt og forbrugt i udlandet, gjort gældende, at de fleste sammenlignelige momssystemer indeholder visse regler for genstande og tjenesteydelser, som ikke er omfattet af den afgiftspligtige omsætning og derfor er fritaget for moms. Formålet med ændringerne var derfor at sikre, at forretningsmiljøet for datacentre i Island med hensyn til behandlingen af moms var sammenligneligt med deres konkurrenters i EU.

               (65)

               Tilsynsmyndigheden er af opfattelse, at det, at andre momssystemer åbner mulighed for visse fritagelser, ikke i sig selv retfærdiggør en fritagelse for moms i Island. Selv om formålet med foranstaltningen er at kompensere for ulemper, som den islandske datacenterbranche står over for, ville en sådan foranstaltning ikke under nogen omstændigheder kunne begrundes med, at den har til formål at korrigere fordrejninger af konkurrencen på EØS-markedet for datacenterydelser. Ifølge fast retspraksis kan det forhold, at en EØS-stat ved en ensidig foranstaltning søger at tilnærme konkurrenceforholdene inden for en bestemt sektor af økonomien til de forhold, der hersker andre steder i EØS, ikke fratage de pågældende foranstaltninger deres karakter af støtte (26). Hvorvidt en bestemt fritagelse falder inden for systemets logik, skal derfor først og fremmest vurderes i forhold til referenceafgiftssystemet, dvs. det islandske momssystem (27).

               (66)

               Det falder ikke inden for det islandske momssystems generelle karakter og logik at begunstige produktionen af islandske varer eller at forbedre konkurrenceforholdene for islandske virksomheder i forhold til deres konkurrenter med hjemsted andetsteds i EØS. Der er rent faktisk ingen bestemmelser i den islandske momslov, der er beregnet til at favorisere islandske tjenesteydelser eller varer i forhold til konkurrerende udenlandske tjenesteydelser eller varer. Eksterne politiske formål som f.eks. at forbedre konkurrencedygtigheden for den islandske datacenterindustri og at fremme en ny anvendelse af Islands energiressourcer, som ikke er en iboende del af referencesystemet, kan ikke benyttes til at retfærdiggøre fravigelser fra systemet (28).

               (67)

               Baseret på ovennævnte er Tilsynsmyndigheden af den opfattelse, at momsfritagelsen for de blandede tjenesteydelser, som kan adskilles fra og ikke er naturligt knyttet til elektronisk leverede tjenesteydelser, ikke kan betragtes som hørende til det islandske momssystems generelle karakter og logik.

               (68)

               Hvad angår importen af servere, har de islandske myndigheder gjort gældende, at momslovens artikel 36, stk. 1, åbner mulighed for at fritage bestemte importerede varer for moms, hvorfor momsfritagelser for importen af visse varer er iboende i momssystemet. Endvidere har de fremført, at de fleste momssystemer indeholder bestemmelser om visse fritagelser, som er baseret på økonomiske kendsgerninger og karakteren og den generelle struktur af det pågældende lands afgiftssystem.

               (69)

               Tilsynsmyndigheden er af den opfattelse, at de fritagelser, der er omhandlet i artikel 36, stk. 1, (kunstværker importeret af ophavsmanden, specifikke litterære arbejder, redningskøretøjer, toldfrie varer etc.,) er meget begrænsede og ikke nødvendigvis knyttet til udøvelse af en økonomisk aktivitet. Derimod vil de virksomheder, som vil nyde godt af momsfritagelsen for import af servere, importere deres servere som en integreret del af deres økonomiske aktiviteter. Som tidligere bemærket er hovedreglen i den islandske momslov, at økonomiske aktiviteter skal være underlagt afgift, og at der skal betales moms til statskassen af alle indenlandske transaktioner på alle trin såvel som af importerede varer og tjenesteydelser (29). De islandske myndigheder her ikke peget på nogen eksempler på lignende sektorspecifikke fritagelser i den islandske momslov for at retfærdiggøre ændringerne.

               (70)

               De islandske myndigheder har endvidere påberåbt sig et princip, ifølge hvilket overførslen af varer, der udelukkende overføres med henblik på at yde en service og uden at skifte ejere, udgør en del af tjenesteydelsen og derfor ikke beskattes separat med hensyn til moms. De islandske myndigheder har imidlertid hverken forklaret det juridiske grundlag for dette princip eller, hvorfor det var nødvendigt at vedtage en særlig bestemmelse om momsfritagelse for import af servere og lignende udstyr, hvis en sådan import under alle omstændigheder ville falde ind under dette princip.

               (71)

               Tilsynsmyndigheden kan ikke se, at fritagelsen for at betale moms på import af servere og momsfritagelsen for blandede tjenesteydelser udgør en anvendelse af en generel ordning, der er speciel for det islandske momssystems karakter og overordnede struktur. Tværtimod synes ændringerne at være blevet vedtaget med det økonomiske og politiske formål (30) at bevæge udenlandske virksomheder til at købe datacentertjenesteydelser i Island og dermed forbedre konkurrencedygtigheden for den islandske datacenterbranche (31). Disse betragtninger indgår efter Tilsynsmyndighedens opfattelse ikke i et forbrugerbeskatningssystems logik og generelle karakter (32).

               (72)

               De islandske myndigheder hævder, at de pågældende forholdsregler er tænkt som et forsøg på at tilpasse det islandske momssystem til momssystemerne i EU's medlemsstater med henblik at skabe et konkurrencemiljø for den hjemlige datacenterbranche svarende til det, der findes inden for EU. I beslutning 3/13/KOL opfordrede Tilsynsmyndigheden de islandske myndigheder til at fremlægge mere tungtvejende oplysninger, der ikke blot understøtter deres udsagn om, at de nye momsændringer afspejler momssystemerne i EU's medlemsstater, men vigtigere, at ændringerne er i overensstemmelse med logikken i det islandske momssystem. De islandske myndigheder har imidlertid ikke gjort nogen bemærkninger gældende og er ikke fremkommet med yderligere oplysninger i denne forbindelse.

               (73)

               I lyset af ovennævnte er Tilsynsmyndigheden af den opfattelse, at momsfritagelsen for import af servere og momsfritagelsen for blandede tjenesteydelser ikke falder ind under logikken og den generelle karakter af det islandske momssystem.

         1.4.   Fordrejning af konkurrencevilkårene og påvirkning af samhandelen mellem medlemsstaterne

               (74)

               Endelig skal foranstaltningen for at blive betragtet som statsstøtte efter EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, kunne fordreje konkurrencen og påvirke samhandelen mellem de kontraherende parter i EØS-aftalen.

               (75)

               Ifølge fast retspraksis anses den omstændighed, at en foranstaltning styrker en virksomheds stilling i forhold til andre virksomheder, der konkurrerer i samhandelen inden for EØS, for at være tilstrækkeligt til at konkludere, at foranstaltningen vil kunne påvirke samhandelen mellem de kontraherende parter og fordreje konkurrencen mellem virksomheder etableret i andre EØS-lande (33).

               (76)

               De to her omhandlede foranstaltninger var rettet imod virksomheder med hjemsted uden for Island, herunder i EØS. De ville nyde godt af foranstaltningerne, såfremt de købte tjenesteydelser fra islandske datacentre. Islandske datacentre er imidlertid i konkurrence med operatører af lignende tjenester i EØS. Foranstaltningerne blev endvidere bevidst indført som et middel til at tiltrække kunder fra EØS og andre lande som købere til datacentertjenester i Island. Eftersom disse kunder er virksomheder, der opererer i konkurrence med andre virksomheder i deres respektive sektorer i hele EØS, var foranstaltningerne derfor egnede til at påvirke handelen mellem EØS-aftalens kontraherende parter og fordreje konkurrencen i hele EØS.

         1.5.   Konklusion med hensyn til statsstøtte

               (77)

               Under hensyn til ovenstående betragtninger konkluderer Tilsynsmyndigheden, at den pågældende foranstaltning, dvs. momsfritagelsen for udenlandske kunders import af servere og lignende udstyr til brug i de islandske datacentre og momsfritagelsen for transaktioner i forbindelse med datacentre undtagen for tjenesteydelser, der er »naturligt og uløseligt tilknyttet« elektronisk leverede tjenesteydelser, udgør statsstøtte som omhandlet i artikel 61, stk. 1, i EØS-aftalen. Under de ovenfor nævnte omstændigheder er det derfor nødvendigt at overveje, om foranstaltningen kan anses for at være forenelig med EØS-aftalens funktion.

         2.   PROCEDUREKRAV

               (78)

               I henhold til protokol 3, del I, artikel 1, stk. 3, skal »EFTA-Tilsynsmyndigheden underrettes så betids om enhver påtænkt indførelse eller ændring af støtteforanstaltninger, at den kan fremsætte sine bemærkninger hertil. […] Den pågældende stat må ikke gennemføre de påtænkte foranstaltninger, før den nævnte procedure har ført til endelig beslutning«.

               (79)

               De islandske myndigheder anmeldte ikke støtteforanstaltningerne til Tilsynsmyndigheden i tilstrækkelig god tid inden gennemførelsen af dem den 1. maj 2011. Endvidere satte de islandske myndigheder disse foranstaltninger i kraft, inden Tilsynsmyndigheden var kommet frem til en endelig beslutning. Tilsynsmyndigheden konkluderer derfor, at de islandske myndigheder ikke har opfyldt deres forpligtelser i henhold til protokol 3, del I, artikel 1, stk. 3. Enhver tildeling af støtte er derfor ulovlig.

         3.   VURDERING AF FORENELIGHEDEN

               (80)

               De islandske myndigheder har ikke gjort nogen argumenter gældende gående ud på, at statsstøtten i momsforanstaltningen som specificeret ovenfor kunne betragtes som forenelig statsstøtte.

               (81)

               Støtteforanstaltninger omfattet af EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, er generelt uforenelige med EØS-aftalens funktion, medmindre de kommer i betragtning som undtagelser i henhold til EØS-aftalens artikel 61, stk. 2 eller 3.

               (82)

               En undtagelse i henhold til artikel 61, stk. 2, kan ikke komme på tale med hensyn til den støtte, der her er tale om, og den er ikke beregnet til at opnå nogen af de mål, der er anført i denne bestemmelse. Heller ikke EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra a), eller artikel 61, stk. 3, litra b), finder anvendelse i den forhåndenværende sag. Endvidere har Tilsynsmyndigheden ikke modtaget nogen oplysninger, der viser, at støttemodtagerne er hjemmehørende i en region, som kan modtage regionsstøtte som omhandlet i EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c). Heller ikke undtagelsen i henhold til EØS-aftalens artikel 59, stk. 2, finder anvendelse i nærværende sag.

               (83)

               På grundlag af ovenstående konkluderer Tilsynsmyndigheden, at momsfritagelsen for udenlandske kunders import af servere og lignende udstyr til brug i islandske datacentre og momsfritagelsen for transaktioner, der omfatter blandede tjenesteydelser til udenlandske kunder i islandske datacentre, for så vidt disse tjenesteydelser ikke er uadskillelige fra og naturligt tilknyttet de elektronisk leverede tjenesteydelser, ikke er berettigede i henhold til bestemmelserne om statsstøtte i EØS-aftalen.

         4.   BERETTIGEDE FORVENTNINGER OG RETSSIKKERHED

               (84)

               Støttemodtagerne kan påberåbe sig de grundlæggende retsprincipper om berettigede forventninger og retssikkerhed med henblik på at anfægte en anmodning om tilbagebetaling af den ulovligt tildelte statsstøtte. Disse principper finder imidlertid kun anvendelse under ekstraordinære omstændigheder, og en virksomhed kan ikke normalt nære berettigede forventninger om, at støtten er lovlig, medmindre den er blevet ydet i overensstemmelse med proceduren for anmeldelse af støtten til Tilsynsmyndigheden (eller Europa-Kommissionen for EU-lande) (34). Dette er et princip, der er blevet bekræftet af Domstolen som følger: »I en situation som den i hovedsagen foreliggende kan tilstedeværelsen af en ekstraordinær omstændighed ikke gøres gældende i forhold til retssikkerhedsprincippet, idet Domstolen allerede i det væsentlige har fastslået, at så længe Kommissionen ikke har vedtaget en beslutning om godkendelse, … har støttemodtageren ikke vished med hensyn til lovligheden af støtten, hvorfor hverken princippet om beskyttelse af den berettigede forventning eller retssikkerhedsprincippet kan påberåbes.« (35)

               (85)

               I princippet har Domstolens retspraksis fastslået, at det ikke er muligt at påberåbe sig en berettiget forventning om, at støtte er lovlig, medmindre den pågældende støtte er blevet givet i overensstemmelse med den procedure, der er fastlagt i protokol 3, del I, artikel 1, stk. 3 (36), idet det bemærkes, at en omhyggelig forretningsmand normalt skulle være i stand til at afgøre, om denne procedure er blevet fulgt (37).

               (86)

               Ikke desto mindre har Domstolen også accepteret, at en modtager af statsstøtte, der blev givet ulovligt, fordi den ikke var blevet anmeldt, under exceptionelle omstændigheder kan henholde sig til berettigede forventninger om, at støtten var lovlig, med henblik på at modsætte sig tilbagebetaling (38). Domstolen har truffet afgørelse om, at et retssubjekt kan henholde sig til princippet om beskyttelse af berettigede forventninger, hvor en EF-instans har givet det anledning til at nære berettigede forventninger (39). Tilsynsmyndigheden har ikke gjort dette, og Tilsynsmyndighedens beslutninger om underkendelse af selektive økonomiske støtteforanstaltninger burde bestemt have gjort det klart, at momsforanstaltninger, som favoriserer bestemte virksomheder eller grupper af virksomheder, skal anmeldes til Tilsynsmyndigheden (40).

               (87)

               I lyset af ovennævnte vil Tilsynsmyndigheden ikke acceptere argumenter vedrørende retssikkerhed eller berettigede forventninger som begrundede i denne sag ud fra domstolens praksis og det brede anvendelsesområde for artikel 61 (i EØS-aftalen) og 107 (TEUF). Konklusionen, at de momsforanstaltninger, der var under undersøgelse, kunne indebære statsstøtte, kunne til enhver tid tydeligt forudses.

         5.   TILBAGEBETALING

               (88)

               Da støtten blev ydet uden at være anmeldt til Tilsynsmyndigheden, er der tale om ulovlig støtte som omhandlet i artikel 1, litra f), i del II af protokol 3 til tilsyns- om domstolsaftalen. Det følger af artikel 14 i del II i protokol 3 til tilsyns- og domstolsaftalen, at Tilsynsmyndigheden skal beslutte, at ulovlig støtte, som er uforenelig med reglerne for statsstøtte i henhold til EØS-aftalen, skal tilbagebetales af modtagerne.

               (89)

               Tilsynsmyndighederne er af den opfattelse, at der i nærværende sag ikke er nogen generelle principper, der forhindrer tilbagebetaling. I henhold til retspraksis er ophævelse af ulovlig støtte ved hjælp af tilbagebetaling den logiske konsekvens af en afgørelse om, at støtten ikke er lovlig. Følgelig kan tilbagebetaling af statsstøtte, der er ydet ulovligt, med henblik på at genoprette den tidligere eksisterende situation i princippet ikke betragtes som uforholdsmæssig i forhold til målsætningerne i EØS-aftalen med hensyn til statsstøtte.

               (90)

               Ved at tilbagebetale støtten mister modtagerne den fordel, de har nydt i forhold til deres konkurrenter på markedet, og situationen forud for udbetalingen af støtten er genoprettet (41). Det følger også af denne funktion af tilbagebetaling af støtten, at Tilsynsmyndigheden generelt, undtagen under ganske særlige omstændigheder, ikke vil overskride grænserne for sit skøn, såfremt den forlanger, at den pågældende EFTA-stat kræver det ulovligt ydede støttebeløb tilbagebetalt, eftersom dette kun genopretter den tidligere situation (42). I betragtning af den obligatoriske karakter af Tilsynsmyndighedens tilsyn med statsstøtte i henhold til protokol 3 til tilsyns- og domstolsaftalen kan virksomheder, der har modtaget støtte, endvidere principielt ikke nære berettigede forventninger om, at støtten er lovlig, medmindre den er blevet ydet i overensstemmelse med den procedure, der er fastsat i bestemmelserne i den pågældende protokol (43). Der ses ikke at være nogen ekstraordinære omstændigheder i nærværende sag, som kunne have givet støttemodtagerne berettigede forventninger.

               (91)

               Tilbagebetalingen af uretmæssigt ydet statsstøtte bør omfatte renter og renters rente i henhold til artikel 14, stk. 2, i del II i protokol 3 til tilsyns- og domstolsaftalen og artikel 9 og 11 i Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 195/04/KOL af 14. juli 2004 (44).

               (92)

               De islandske myndigheder har indtil videre fremlagt begrænsede oplysninger om de ydede støttebeløb i henhold til ændringerne i lov nr. 163/2010. Endvidere har de ikke fremlagt tilstrækkelige oplysninger om antallet og identiteten af dem, der evt. har været begunstiget af disse foranstaltninger. De islandske myndigheder opfordres hermed til at fremlægge detaljerede og nøjagtige oplysninger om det ydede støttebeløb og støttemodtagerne.

         6.   KONKLUSION

               (93)

               På grundlag af ovennævnte betragtninger konkluderer Tilsynsmyndigheden, at de islandske myndigheder har indført den omhandlede støtteordning ulovligt i strid med artikel 1, stk. 3, del I i protokol 3.

               (94)

               Den ydede statsstøtte i henhold til bestemmelserne i lov nr. 163/2010, dvs. momsfritagelsen for udenlandske kunders import af servere og lignende udstyr til anvendelse i islandske datacentre og momsfritagelse for blandede tjenesteydelser til udenlandske kunder i islandske datacentre, i det omfang disse ikke var uløseligt tilknyttet de elektronisk leverede tjenesteydelser, er ikke forenelig med EØS-aftalens funktion af de grunde, der er fremført ovenfor, og skal tilbagebetales med virkning fra den dato, den blev ydet —

         VEDTAGET DENNE BESLUTNING:
   Artikel 1
   De bestemmelser, der blev indført med artikel 4 og 12 i lov nr. 163/2010, dvs. momsfritagelsen for udenlandske kunders import af servere og lignende udstyr til anvendelse i islandske datacentre og momsfritagelse for blandede tjenesteydelser, der kan adskilles fra og ikke er uløseligt tilknyttet de elektronisk leverede tjenesteydelser, til udenlandske kunder i islandske datacentre, indebærer statsstøtte, som er uforenelig med EØS-aftalens funktion.
   Artikel 2
   De islandske myndigheder skal træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve den støtte, der henvises til i artikel 1, og som er blevet ydet ulovligt fra 1. maj 2011 til 13. marts 2013, tilbagebetalt fra modtageren/modtagerne.
   Artikel 3
   Tilbagebetalingen skal ske uden forsinkelse og under alle omstændigheder inden for fire måneder fra datoen for denne beslutning og i overensstemmelse med procedurerne i national lovgivning, forudsat at disse giver mulighed for øjeblikkelig og effektiv fuldbyrdelse af beslutningen.
   Tilbagebetalingen af støtten skal ske med renter og renters rente fra den dato, på hvilken den var til rådighed for modtageren, indtil den dato, hvor fuld tilbagebetaling er sket.
   Renterne skal udregnes i henhold til artikel 9 i EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 195/04/KOL (45).
   Artikel 4
   Senest den 8. juli 2014 skal Island oplyse Tilsynsmyndigheden om det samlede beløb (hovedstol og renter), der skal tilbagebetales af modtageren/modtagerne, såvel som de foranstaltninger, der er planlagt eller truffet for at inddrive støttebeløbet.
   Inden 8. september 2014 skal Island have fuldbyrdet Tilsynsmyndighedens beslutning og have fået støtten tilbagebetalt.
   Artikel 5
   Denne beslutning er rettet til Island.
   Artikel 6
   Kun den engelske udgave af beslutningen er autentisk.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 8. maj 2014.

            For EFTA-Tilsynsmyndigheden

         Oda Helen SLETNES

            Formand

         Frank J. BÜCHEL

            Medlem af kollegiet

      (1)  EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 3/13/KOL af 16. januar 2013 om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure vedrørende visse ændringer til lov nr. 50/1988 om moms, der finder anvendelse på kunder i islandske datacentre blev offentliggjort i den Europæiske Unions Tidende (EUT C 111 af 18.4.2013, s. 5), og i EØS-tillæg nr. 23 af 18.4.2013, s. 1.

      (2)  Der kan ses en mere detaljeret beskrivelse af korrespondancen i afsnit 1-6 i Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 3/13/KOL.

      (3)  I denne anmeldelse refererede de islandske myndigheder til alle tre foranstaltninger som fritagelse for moms. Efter Tilsynsmyndighedens opfattelse og ud fra momssystemets logik burde elektronisk leverede tjenesteydelser og blandede tjenesteydelser imidlertid snarere betegnes som momspligtige med en momsprocent på 0, eftersom leverandørerne af disse tjenesteydelser, så vidt Tilsynsmyndigheden forstår, har ret til at fratrække indgående moms på køb i forbindelse med den pågældende levering.

      (4)  Jf. lov nr. 163/2010, artikel 4.

      (5)  Momslovens artikel 12, stk. 1, punkt 10, litra c).

      (6)  Momslovens artikel 12, stk. 1, punkt 10, litra d). De islandske myndigheder har forklaret, at betegnelsen »computertjenesteydelser« kun dækkede et begrænset antal elektronisk leverede tjenesteydelser, og at formålet med denne ændring var at udvide denne fritagelse til at omfatte en bredere vifte af elektronisk leverede tjenesteydelser.

      (7)  I henhold til den officielle definition, de islandske myndigheder har givet, omfatter begrebet »elektronisk leverede tjenesteydelser en service, der leveres via Internettet eller et andet netværk, automatisk og med et minimum af menneskelig indgriben, hvor brugen af informationsteknologi er en nødvendig del af leveringen«.

      (8)  Se momslovens artikel 42 A.

      (9)  I denne sammenhæng blev der fremsendt et forslag fra en repræsentant for datacenterbranchen i Island om at ændre loven om indkomstskat, således at importerede servere placeret i islandske datacentre og ejet af udlændinge ikke ville udgøre en permanent etablering i Island. Dette forslag blev imidlertid ikke fulgt af parlamentet.

      (10)  Se de islandske myndigheders eksempler i deres e-mail af 5. april 2011, s. 5: En netværksservervirksomhed fra en EU-medlemsstat, der hoster sine servere i en datacentervirksomhed i Island og køber tjenesteydelser vedrørende datalagring fra det islandske datacenter, ville blive anset for at have en permanent etablering i Island og dermed i henhold til de gældende regler være momspligtig (jf. momslovens artikel 42 A). Et revisorkontor fra en EU-medlemsstat, hvis kerneforretning ikke er at hoste data på servere, ville imidlertid ikke blive betragtet som havende en permanent etablering i Island, selv om det flyttede sine servere til et islandsk datacenter med henblik på opbevaring af data.

      (11)  Der kan ses en mere detaljeret vurdering i afsnit 50 i Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 3/13/KOL.

      (12)  Se brev fra tolddirektoratet af 14. december 2012.

      (13)  Alle beløb er i ISK.

      (14)  Ifølge fast retspraksis kræver klassificering som støtte, at alle betingelser i bestemmelsen er opfyldt, se sag C-142/87, Kongeriget Belgien mod Kommissionen (»Tubemeuse«), Sml. 1990 I, s. 959.

      (15)  Se punkt 3, stk. 3, i Tilsynsmyndighedens Vejledning vedrørende statsstøtte i forbindelse med erhvervsbeskatning, sag 248/84, Tyskland mod Kommissionen, Sml. 1987, s. 4013 og sag E-6/98, Kongeriget Norge mod EFTA-Tilsynsmyndigheden, EFTA Court Reports 1999, præmis 34.

      (16)  Sag C-41/90, Höfner og Elser mod Macroton, Sml. 1991 I, s. 1979, præmis 21-23, og sag E-5/07, Private Barnehagers Landsforbund mod EFTA-Tilsynsmyndigheden, EFTA Court Report 2008, s. 61, præmis 78.

      (17)  Sag C-222/04, Ministero dell'Economia e delle Finanze mod Cassa di Risparmio di Firenze SpA m.fl., Sml. 2006 I, s. 289, præmis 108.

      (18)  De forenede sager C-106/09 P og C-107/9 P, Kommissionen og Spanien mod regeringen i Gibraltar og Det Forenede Kongerige, Sml. 2011 I s. 11113, præmis 75.

      (19)  Samme, præmis 145.

      (20)  Sag C-75/97 Belgien mod Kommissionen, Sml. 1999 I, s. 3671, præmis 32, sag C-143/99, Adria-Wien Pipeline og Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, Sml. 2011 I, s. 8365, præmis 48, og sag C-409/00, Spanien mod Kommissionen, Sml. 2003 I, s. 1487, præmis 48

      (21)  Se sag C-409/00, Spanien mod Kommissionen, Sml. 2003 I, s. 1487, præmis 49.

      (22)  Sag E-6/98 Norge mod EFTA-Tilsynsmyndigheden, EFTA Court Report 1999, s. 76, præmis 38, de forenede sager E-5/04, E-6/04 og E-7/04 Fesil og Finnfjord, PIL og andre og Norge mod EFTA-Tilsynsmyndigheden, EFTA Court Report 2005, s. 117, præmis 84-85, de forenede sager T-127/99, T-129/99 og T-148/99, Territorio Histórico de Alava og andre mod Kommissionen, Sml. 2002 II, s. 1275, præmis 163, sag C-143/99, Adria-Wien Pipeline, Sml. 2001 I, s. 8365, præmis 42, sag T-308/00, Salzgitter mod Kommissionen, Sml. 2004 II, s. 1933, præmis 42, sag C-172/03, Wolfgang Heiser, Sml. 2005 I, s. 1627, præmis 43 og sag C-279/08 P, Kommissionen mod Nederlandene, Sml. 2011 I, s. 7671, præmis 62.

      (23)  Sag E-6/98, Norge mod EFTA-Tilsynsmyndigheden, anført ovenfor, præmis 38, de forenede sager E-5/04, E-6/04 og E-7/04, Fesil og Finnfjord, PIL og andre og Norge mod EFTA-Tilsynsmyndigheden, anført ovenfor, præmis 76-89, sag 173/73, Italien mod Kommissionen, Sml. 1974, s. 709, præmis 16.

      (24)  Sag E-6/98, Norge mod EFTA-Tilsynsmyndigheden, anført ovenfor, præmis 67, sag C-159/01, Nederlandene mod Kommissionen, Sml. 2004 I, s. 4461, præmis 43, de forenede sager C-106/09 P og C-107/9 P, Kommissionen og Spanien mod regeringen i Gibraltar og Det Forenede Kongerige, anført ovenfor, præmis 146.

      (25)  Se præmis 50-51 i Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 3/13/KOL.

      (26)  Sag C-372/97, Italien mod Kommissionen, Sml. 2004 I, s. 3679, præmis 67, og sag C-172/03 Heiser, Sml. 2005 I, s. 1627, præmis 54.

      (27)  Se sag T-210/02, RENV British Aggregates Association mod Kommissionen, Sml. 2012 II, s. 0000, præmis 49-50, og de forenede sager C-106/09 P og C-107/9 P, Kommissionen og Spanien mod regeringen i Gibraltar og Det forenede Kongerige, Sml. 2011 I, s. 11113, præmis 75 og 90.

      (28)  Se de forenede sager C-78/08 til C-80/09, Paint Graphos og andre, Sml. 2011 I, s. 7611, præmis 70.

      (29)  Se artikel 1 i lov nr. 50/1988 om merværdiafgift.

      (30)  Meddelelsesskrivelse af 2.9.2011.

      (31)  Se de forenede sager E-17/10 og E-6/11, Fyrstendømmet Liechtenstein og VTM Fundmanagement mod EFTA-Tilsynsmyndigheden, EFTA Court Report 2012, s. 117, præmis 76.

      (32)  Se en lignende argumentation i præmis 95 i Kommissionens beslutning 2003/515/EF af 17. februar 2003 om Kongeriget Nederlandenes støtte til fordel for internationale finansieringsaktiviteter (EUT L 180 af 18.7.2003, s. 52).

      (33)  Sag E-6/98, Norges regering mod EFTA-Tilsynsmyndigheden, EFTA Court Report 1999, s. 76, præmis 59; sag 730/79, Philip Morris mod Kommissionen, Sml. 1980, s. 2671, præmis 11.

      (34)  Sag C-5/89, Kommissionen mod Tyskland, Sml. 1990 I, s. 3437, præmis 14, sag C-169/95, Kommissionen mod Spanien, Sml. 1997 I, s. 135, præmis 51, sag C-24/95, Forbundslandet Rheinland-Pfalz mod Alcan Deutschland GmbH, Sml. 1997 I, s. 1591, præmis 25.

      (35)  Sag C1-09, Centre d'Exportation du Livre Français (CELF) og Ministre de la Culture et de la Communication mod Société Internationale de Diffusion et d'Édition, Sml. 2010 I, s. 02099, præmis 53. Se også sag C-91/01, Italien mod Kommissionen, Sml. 2004 I, s. 4355, præmis 66 og 67.

      (36)  Sag C-5/89, Kommissionen mod Tyskland, Sml. 1990 I, s. 3437, præmis 14, og Den autonome region Sardinien mod Kommissionen, Sml. 2005 II, s. 2123, præmis 64.

      (37)  Sag C-5/89, Kommissionen mod Tyskland, Sml. 1990 I, s. 3437, præmis 14, og sag C-169/95 Spanien mod Kommissionen, Sml. 1997 I, s. 135, præmis 51.

      (38)  De forenede sager C-183/02 P og C-187/02 P, Demesa og Territorio Histórico de Álava mod Kommissionen, Sml. 2004 I, s. 10609, præmis 51.

      (39)  Sag T-290/97, Mehibas Dordstelaan mod Kommissionen, Sml. 2000 II, s. 15, og sagerne C-182/03 og C-217/03, Belgien og Forum 187 ASBL mod Kommissionen, Sml. 2006 I, s. 05479, præmis 147.

      (40)  Se EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 106/95/KOL af 31. oktober 1995 om glasemballages fritagelse for en grundafgift (EFT L 124 af 23.5.1996, s. 30, og EØS-tillæg nr. 23 af 23.5.1996, s. 75), EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 145/97/KOL af 14. maj 1997 om passende foranstaltninger vedrørende regionalt differentieret opkrævning af sociale bidrag og EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 97/10/KOL af 24. marts 2010 om beskatning af koncerninterne forsikringsselskaber i henhold til Liechtensteins skattelov (EUT L 261 af 27.9.2012, s. 1, og EØS-tillæg nr. 53 af 27.9.2012, s. 1).

      (41)  Se de forenede sager E-17/10 og E-6/11, Fyrstendømmet Liechtenstein og VTM Fundmanagement mod EFTA-Tilsynsmyndigheden, EFTA Court Report 2012, s. 117, præmis 141-142.

      (42)  Sag C-75/97, Belgien mod Kommissionen, Sml. 1999 I, s. 3671, præmis 66 og sag C-310/99 Italien mod Kommissionen, Sml. 2002 I, s. 2289, præmis 99.

      (43)  Sag C-169/95, Spanien mod Kommissionen, Sml. 1997 I, s. 135, præmis 51.

      (44)  Som ændret ved EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 789/08/KOL af 17. december 2008 om ændring af kollegiets beslutning nr. 195/04/KOL om de gennemførelsesbestemmelser, der henvises til i artikel 27 i del II i protokol 3 til aftalen mellem EFTA-staterne om etableringen af en tilsynsmyndighed og en domstol med hensyn til standardformer for anmeldelse af støtte (EUT L 340 af 22.12.2010, s. 1, og EØS-tillæg nr. 72 af 22.12.2010, s. 1).

      (45)  Som ændret ved EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 789/08/KOL.