title: Kommissionens afgørelse (EU) 2015/1827 af 23. marts 2015 om statsstøtte SA 28876 (12/C) (ex CP 202/09) ydet af Grækenland til Piraeus Container Terminal S.A. og Cosco Pacific Limited (meddelt under nummer C(2015) 66) (EØS-relevant tekst)

text:
               15.10.2015

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 269/93

         KOMMISSIONENS AFGØRELSE (EU) 2015/1827
   af 23. marts 2015
   om statsstøtte SA 28876 (12/C) (ex CP 202/09) ydet af Grækenland til Piraeus Container Terminal S.A. og Cosco Pacific Limited

         (meddelt under nummer C(2015) 66)

   (Kun den græske udgave er autentisk)
   (EØS-relevant tekst)
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,
   efter at have opfordret de interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i medfør af artikel 6 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af artikel 108 i traktaten om den Europæiske unions funktionsmåde (1) og under hensyntagen til bemærkninger modtaget fra Grækenland og Piraeus Container Terminal S.A. og
   ud fra følgende betragtninger:
   1.   PROCEDURE

               (1)

               Ved brev af 30. april 2009 indgav borgmesteren i Piræus en klage til Kommissionen med påstand, om at den græske stat ulovligt ydede statsstøtte til den nye koncessionshaver for en del af Piræus havn, Piraeus Container Terminal S.A. (»PCT«), som er et formålsbestemt datterselskab af COSCO Pacific Limited (»Cosco«). Den påståede statsstøtte blev ydet i form af skattefritagelser og favorable bestemmelser indsat i koncessionsaftalen efter udbudsproceduren.

               (2)

               Den 7. maj 2009 sendte sammenslutningen af græske havnearbejdere et brev (2) til Kommissionen med oplysninger om de påståede skattefordele, som den græske stat havde indrømmet PCT. Ved brev af 31. august 2009 bekræftede sammenslutningen af græske havnearbejdere, at dens første brev skulle behandles som en klage, og påstod, at statsstøtten blev ydet i form af favorable bestemmelser, der var indsat i koncessionsaftalen.

               (3)

               Ved brev af 23. september 2009 (3) indgav International Dockworkers Council en klage med en detaljeret beskrivelse af de foranstaltninger, der angiveligt udgør statsstøtte.

               (4)

               Ved brev af 14. oktober 2009 anmodede Kommissionen de græske myndigheder om yderligere oplysninger om den påståede statsstøtte. De græske myndigheder bad ved brev af 12. november 2009 om en udsættelse af svarfristen, hvilket Kommissionen accepterede ved brev af 18. november 2009. Kommissionen sendte en påmindelse om sin anmodning den 3. februar 2010, og den 23. februar 2010 svarede de græske myndigheder herpå.

               (5)

               Den 5. maj 2010 mødtes Kommissionens tjenestegrene med repræsentanter for de græske myndigheder med henblik på at drøfte yderligere afklaringer.

               (6)

               Kommissionen anmodede de græske myndigheder om yderligere oplysninger ved brev af 27. oktober 2010. De græske myndigheder anmodede ved brev af 18. november 2010 Kommissionen om en udsættelse af svarfristen, hvilket Kommissionen accepterede ved brev af 2. december 2011. De græske myndigheder svarede på anmodningen den 8. februar 2011.

               (7)

               Ved brev af 11. juli 2012 (4) meddelte Kommissionen Grækenland sin afgørelse om, at forskellene mellem koncessionsaftalen og udbudsmeddelelsen samt den skattemæssige foranstaltning om fritagelse for selskabsskat for varer, arbejder og tjenesteydelser, der leveres til PCT uden for Grækenland, ikke udgjorde statsstøtte. Den havde også besluttet at indlede proceduren efter artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde med hensyn til de øvrige påstande om statsstøtte.

               (8)

               Kommissionens afgørelse om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende den 5. oktober 2012 (5). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til foranstaltningerne.

               (9)

               Kommissionen modtog bemærkninger fra modtageren den 5. november 2012. Disse bemærkninger blev den 14. januar 2013 videresendt til Grækenland, som fik en frist til at svare. Grækenlands bemærkninger og yderligere oplysninger blev modtaget ved brev af henholdsvis 2. november 2012, 27. marts 2013 og 10. juli 2013. Den 13. september 2013 blev der afholdt et møde mellem Kommissionens tjenestegrene og de græske myndigheder ledsaget af modtageren. Den 23. oktober 2013 fremsendte de græske myndigheder yderligere oplysninger. Kommissionen fremsendte en påmindelse om oplysninger, der stadig manglede, den 17. januar 2014. Den græske myndigheder svarede den 4. februar 2014, og et nyt møde blev afholdt den 10. februar 2014. Efter dette møde fremlagde de græske myndigheder yderligere oplysninger den 10. marts 2014, og endnu et møde blev afholdt den 12. marts 2014. Efter dette møde indgav de græske myndigheder supplerende oplysninger den 31. marts 2014, den 16. april 2014 og den 28. april 2014. Yderligere møder med de græske myndigheder og modtagere blev afholdt den 19. maj 2014 og den 8. december 2014.

         2.   BESKRIVELSEN AF MODTAGEREN OG DEN PÅSTÅEDE STATSSTØTTE

   2.1.   Havnen i Piræus

               (10)

               Havnen i Piræus er opdelt i to områder: handelshavnen og passagerhavnen. Handelshavnen har tre terminaler: containerterminalen, fragtterminalen og bilterminalen.

               (11)

               Containerterminalen har to pierer. Havnemyndigheden i Piræus (»PPA«) besluttede at udvide containerterminalens infrastruktur med en udvidelse af pier I, opgradering af udstyret på pier II og opførelse af pier III.

         2.2.   Piraeus Port Authority S.A.

               (12)

               Selskabet, Piraeus Port Authority S.A., blev etableret ved lov 2688/1999, der omdannede et offentligretligt organ, Piraeus Port Authority, der var etableret i 1930, til et offentligt forsyningsselskab.

               (13)

               Den 13. februar 2002 blev en 40-årig koncessionsaftale undertegnet mellem den græske stat og PPA. Denne aftale blev ratificeret ved lov 3654/2008. I henhold til denne aftale har PPA eneret til at bruge og udnytte jord, bygninger og infrastruktur i havneområdet omkring havnen i Piræus (6). Koncessionsaftalen giver navnlig PPA ret til at udlicitere driften af en del af havnen til tredjemand mod betaling (7).

         2.3.   Koncessionsaftalen mellem PPA og PCT og investeringsprojektet

               (14)

               Med henblik på at afstå pier II og III gennemførte PPA et europæisk offentligt udbud (8) vedrørende havneadministration. I dette udbud modtog PPA to tilbud fra Cosco og fra et konsortium af virksomheder bestående af Hutchinson Port Holdings L.T.D., Hutchinson Ports Investments S.A.R.L., Alapis Joint Stock Company S.A. og Lyd S.A.

               (15)

               Indkaldelsen af tilbud omhandlede klageprocedurer. Ingen af deltagerne indgav dog klage til domstolene vedrørende udbudsproceduren eller det endelige resultat. Proceduren og udkastet til aftale blev desuden kontrolleret og godkendt af den græske revisionsret.

               (16)

               I november 2008 undertegnede PPA og PCT en koncessionsaftale, hvorigennem PPA afgav retten til PCT til at udnytte og eneretten til at bruge den såkaldte nye containerterminal (»NCT«), der bestod af den eksisterende pier II, som skulle opgraderes, den nye pier III, der skulle anlægges, og det tilstødende område samt brugen af det tilstødende søområde, der muliggør sikker fortøjning og betjening af skibe.

               (17)

               I henhold til koncessionsaftalen er PCT forpligtet til at opgradere den eksisterende pier II, anlægge den nye pier III og levere alle havnetjenester vedrørende driften af containerterminalen. Koncessionshaveren skal endelig finansiere alle sine egne udgifter til opgraderingen af pier II og til opførelse og drift af pier III. I både udbuddet og koncessionsaftalen forudsættes det derfor, at koncessionshaveren ikke vil modtage offentligt tilskud til sine investeringer.

               (18)

               Det forudsættes endvidere, at koncessionshaveren påtager sig alle (kommercielle) risici i forbindelse med opgraderingen og opførelsen af den nødvendige infrastruktur. Koncessionshaveren påtager sig endvidere en række forpligtelser med hensyn til at sikre en garanteret minimumskapacitet for den nye containerterminal.

               (19)

               Koncessionsaftalen mellem PPA og PCT blev ratificeret ved lov 3755/2009 (»loven«). Artikel 1 i loven indeholder koncessionsaftalen, som den blev undertegnet, mens artikel 2 fastsætter de specifikke skattefritagelser for PCT, og artikel 3 omhandler muligheden for, at PCT's investeringer i forbindelse med koncessionsaftalen gøres til genstand for en særlig beskyttelsesordning for udenlandske investeringer, jf. lovgivningsmæssigt dekret 2687/1953.

         3.   BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE

               (20)

               Kommissionen fastsatte i sin afgørelse af 11. juli 2012 (9), at forskellene mellem koncessionsaftalen og udbudsmeddelelsen samt de to skattemæssige foranstaltninger (10) ikke udgør statsstøtte. I samme afgørelse udtrykte Kommissionen tvivl og indledte den formelle undersøgelsesprocedure med hensyn til de øvrige påstande om statsstøtte:

                           1.

                           fritagelse for indkomstbeskatning af påløbne renter indtil den dato, hvor pier III tages i brug (11)

                           2.

                           ret til refusion af momstilgodehavende, uanset om kontraktgenstanden er færdiggjort, definition af begrebet »investeringsgode« med hensyn til momsbestemmelser, ret til udestående renter fra den første dag efter den 60. dag efter ansøgningen om momsrefusion (12)

                           3.

                           underskudsfremførsel uden tidsbegrænsning (13)

                           4.

                           valgfrihed mellem tre afskrivningsmetoder vedrørende investeringsomkostningerne til ombygning af pier II og opførelse af pier III (14)

                           5.

                           fritagelse for betaling af stempelafgifter på låneaftaler og enhver tillægsaftale om finansiering af projektet (15)

                           6.

                           fritagelse for skatter, stempelafgifter, bidrag og andre rettigheder til fordel for staten eller tredjemand, for så vidt angår kontrakter mellem kreditorerne i de låneaftaler, hvorved forpligtelserne og de deraf resulterende rettigheder overføres (16)

                           7.

                           fritagelse for betaling af stempelafgifter for enhver kompensation, som PPA måtte give PCT under koncessionsaftalen, og som er uden for anvendelsesområdet for momsloven (17)

                           8.

                           beskyttelse i henhold til den særlige beskyttelsesordning for udenlandske investeringer (18)

                           9.

                           fritagelse for de generelle bestemmelser om tvangsekspropriering.

               (21)

               Kommissionen fandt navnlig, at de omhandlede foranstaltninger giver PCT en særlig fordel, idet de udgør en fravigelse af de generelt gældende skattebestemmelser, der ikke kan begrundes ved de økonomipolitiske hensyn, som de involverede græske myndigheder har påberåbt sig. Kommissionen fandt, at målet om at fremme de investeringer, som gennemføres af store infrastrukturprojekter, er et økonomipolitisk hensyn, der ligger uden for det omhandlede skattesystem, som ikke kan begrunde begunstigelsen af PCT.

               (22)

               Kommissionen fandt videre, at det forhold, at nogle af disse eller lignende skattefritagelser indgik i tidligere offentlige kontrakter, for hvilke Kommissionen havde truffet positive afgørelser, ikke er relevant for at påvise, at disse foranstaltninger er begrundet i indretningen af det græske skattesystem.

               (23)

               Kommissionen rejste endvidere tvivl med hensyn til foreneligheden af de omhandlede foranstaltninger med artikel 107, stk. 3, litra a) og c), TEUF, som de græske myndigheder gjorde gældende. Kommissionen var navnlig usikker på anvendelsen af artikel 107, stk. 3, litra a), TEUF, jf. de betingelser for forenelighed med denne artikel, Kommissionen har beskrevet i retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte for 2007-2013, og de græske myndigheder har ikke fremlagt relevante argumenter med hensyn til foranstaltningernes overensstemmelse med betingelserne i de nævnte retningslinjer. Med hensyn til anvendelsen af artikel 107, stk. 3, litra c), udtrykte Kommissionen tvivl med hensyn til nødvendigheden og proportionaliteten af foranstaltningerne.

         4.   BEMÆRKNINGER FRA BERØRTE PARTER OG GRÆKENLAND

               (24)

               Grækenland og modtageren indgav fælles bemærkninger i sagen. Kommissionen modtog ingen bemærkninger fra andre tredjemænd efter indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure.

         4.1.   Vedrørende forekomsten af statsstøtte

         Manglende fordel

               (25)

               De græske myndigheder og PCT anfører, at en fritagelse fra en generelt gældende skattebestemmelse ikke nødvendigvis giver en fordel, der er selektiv, og at Kommissionen ikke skelner mellem eksistensen af selektivitet og eksistensen af en fordel. Selv om der konstateres en selektiv foranstaltning, kan det ikke konkluderes, at den automatisk sikrer en fordel, og omvendt. Anvendelsen af den samme generelle bestemmelse i en anden situation kunne give anledning til forskelsbehandling af eller ulemper for bestemte personer, der er omfattet af denne bestemmelse. Fritagelsen kan have til formål at sikre, at objektivt forskellige situationer behandles forskelligt. Følgelig er der ikke tale om hverken forskelsbehandling eller utilsigtede fordele.

               (26)

               De anfører endvidere, at virksomheder, der får tildelt langvarige koncessioner til at etablere og drive offentlig infrastruktur gennem private midler, ligesom foretagender, der pålægges at udføre en tjenesteydelse af almen økonomisk interesse, påtager sig kontraktlige forpligtelser til at investere betydelige summer i infrastrukturen, som igen overdrages til staten efter udløbet af koncessionsperioden. De omhandlede skatteforanstaltninger har derfor til formål at kompensere for de »strukturelle ulemper«, disse virksomheder påføres. De har i den forbindelse henvist til Combus-dommen (19), hvor Retten fandt, at afhjælpningen af en »strukturel ulempe« ikke udgør en »fordel«, der er i strid med artikel 107, stk. 1, TEUF.

         Manglende selektivitet og/eller begrundelse i indretningen af det græske skattesystem

   i.
         Vedrørende »referencesystemet« for de undersøgte foranstaltninger

               (27)

               I henhold til de græske myndigheder og PCT er det korrekte referencesystem de generelle bestemmelser, der gælder for offentlige infrastrukturprojekter i Grækenland, herunder offentlig-private partnerskaber. Dette system gælder for alle virksomheder, der deltager i store infrastrukturprojekter, og offentlig-private partnerskaber og skelner ikke mellem dem. Skattebestemmelserne i lov 3755/2009 repræsenterer den individuelle anvendelse af dette generelle system.

               (28)

               Da disse projekter har særlige karakteristika (20), der adskiller dem fra andre projekter, befinder de virksomheder, der er ansvarlige for offentlige infrastrukturprojekter, sig objektivt i en helt anden retlig og faktisk stilling end andre virksomheder, der udfører andre typer aktiviteter. De generelt gældende skattebestemmelser kan derfor ikke betragtes som det gyldige »referencesystem«. Det korrekte referencesystem er en ordning, der tager højde for disse karakteristika, hvilket også anerkendes i EU-retten (21), der kræver særbehandling (22).

               (29)

               Den ordning, Grækenland har etableret for at sikre hensigtsmæssig behandling af de særlige karakteristika ved offentlige infrastrukturprojekter, der adskiller dem fra andre projekter, består af bestemte skattebestemmelser, som finder anvendelse på bestemte beskatningsområder, hvis anvendelse i) ellers kunne føre til diskriminering af offentlige infrastrukturprojekter, ii) er kendetegnet ved manglende klarhed og overensstemmelse med principperne i det generelle skattesystem eller iii) opvejes af ovennævnte obligatoriske krav med hensyn til at sikre den mest effektive anvendelse/fordeling af offentlige ressourcer.

               (30)

               De forklarer endvidere, at den lovgivningsteknik, der er anvendt ved indførelsen af en skatteforanstaltning, ikke er afgørende for den generelle karakter af en foranstaltning. Med henvisning til Gibraltar-dommen (23) anfører de, at en medlemsstats indførelse af en undtagelse til bestemmelser, der finder generel anvendelse, ikke automatisk giver anledning til selektivitet og begunstigelse. Hvis der blot benyttes en »undtagelsesbaseret« tilgang, vil det føre til en formel metode, der nemt kan omgås.

         ii.
         Formål med den undersøgte foranstaltning

               (31)

               De græske myndigheder og PCT gør gældende, at formålet med den foranstaltning, som bestemmelserne til fordel for PCT skal vurderes ud fra, i lyset af Adria-Wien-dommen er at fremme gennemførelsen af offentlige infrastrukturprojekter. De afviser Kommissionens vurdering i indledningsafgørelsen med hensyn til den manglende relevans og ugyldigheden af formål af denne type.

               (32)

               De henviser desuden til formålet med miljøafgifter i deres begrundelse for, at Kommissionens konklusion i indledningsafgørelsen betyder, at skatteforanstaltninger, der ikke specifikt har til formål at inddrive skatter, ikke kan begrundes med det generelle skattesystems karakter. Medlemsstaterne kan forfølge den politik, de vurderer hensigtsmæssig, gennem deres skattesystemer, så længere de overholder EU-retten.

               (33)

               De gør endvidere gældende, at Kommissionen fejlagtigt har konkluderet, at det nævnte formål med skattesystemet er uden relevans (24), eftersom Domstolen i Azores-sagen (25) ikke har anført, at formålet er uden betydning. I henhold til selektivitetsanalysen er formålet ikke at afgøre, om »formålet« med den undersøgte foranstaltning »alene« er »gyldigt« eller »relevant«. Foranstaltningens »formål« omfatter grundlaget for sammenligningen af virksomheders »retlige og faktiske stilling«.

               (34)

               De gør gældende, at Kommissionen ikke forklarer, hvorfor det politiske »formål« ikke er »gyldigt« eller »relevant« med henblik på vurderingen af selektivitet. De henviser i den forbindelse til dommene i sagerne Adria-Wien (26), Regione Sardegna (27) og British Aggregates (28) og gør gældende, at Domstolen ikke udtrykkeligt forkastede disse formål, men blot vurderede, om de omhandlede foranstaltninger var selektive.

         iii.
         PCT's retlige og faktiske stilling i lyset af formålet med den omhandlede foranstaltning

               (35)

               På grundlag af målet om effektiv gennemførelse af offentlige infrastrukturprojekter gør de græske myndigheder og PCT gældende, at PCT og de øvrige virksomheder, der påtager sig store infrastrukturprojekter, befinder sig i en anden retlig og faktisk situation end andre virksomheder. På det grundlag er de af den opfattelse, at Kommissionen i sin indledningsafgørelse har tilsidesat omstændighederne og de særlige karakteristika ved disse projekter. Beskatningen af PCT og andre i tilsvarende situation kan ikke give dem en konkurrencemæssig fordel i forhold til andre virksomheder, der ikke beskattes på denne måde, eftersom de to typer virksomheder ikke er konkurrenter, for så vidt angår gennemførelsen af de omhandlede offentlige infrastrukturprojekter.

               (36)

               Alle virksomheder, der gennemfører sådanne projekter, er tilsvarende underlagt dette system, og ingen udelukkes, og der er ikke fastsat begrænsninger med hensyn til region, anvendelsessektor, budget eller tidsfrist. Der er derfor ikke tale om de facto-selektivitet.

               (37)

               De græske myndigheder har endvidere ikke bevaret nogen skønsmæssige beføjelser med hensyn til anvendelsen af disse skattebestemmelser, som systematisk er blevet anvendt i alle offentlige infrastrukturprojekter gennem flere år.

         iv.
         Skattesystemets indretning

               (38)

               De græske myndigheder og PCT anfører, at de omhandlede skattebestemmelser og den ordning, de indgår i, er i overensstemmelse med de grundlæggende eller vejledende principper, der ligger til grund for de relevante græske beskatningsregler, eftersom de a) forfølger et politisk mål, der er i overensstemmelse med det generelle skattesystems grundlæggende principper, herunder navnlig proportionalitetsprincippet, skattesystemets økonomiske og indtægtsskabende formål og Grækenlands centrale politikker med hensyn til udvikling af offentlig infrastruktur, b) medvirker til at sikre, at objektivt forskellige situationer behandles forskelligt, således at ligheds- og proportionalitetsprincipperne anvendes, og det sikres, at de resultater, der søges opnået med skattesystemet, ikke fordrejes, c) anvendes på grundlag af objektive kriterier og d) specifikt er udformet som en lovgivningsmekanisme, der omhandler centrale finansielle hensyn, der opstår under gennemførelsen af offentlige infrastrukturprojekter, som risikerer at bringe den private sektors deltagelse i fare (29).

               (39)

               Ved at skabe retssikkerhed gennem disse bestemmelser og dermed ved at sikre, at skatteyderen kan betale skat, fremmes den private sektors investeringer i offentlig infrastruktur. Det fører til en forøgelse af skattegrundlaget og gør det muligt at inddrive højere skatter. De omhandlede foranstaltninger er således begrundet i systemets indretning.

         Manglende vurdering af betingelser vedrørende konkurrencefordrejning og påvirkning af samhandelen

               (40)

               De græske myndigheder og PCT hævder, at Kommissionen ikke har udpeget de tjenesteydelser og geografiske markeder, der er relevante for vurderingen af konkurrence, ikke har analyseret konkurrencevilkårene på de relevante markeder og ikke har godtgjort, at de konkurrerende EU-havne, der nævnes i indledningsafgørelsen, er faktiske og potentielle konkurrenter til havnen i Piræus og PCT.

               (41)

               De anfører videre, at Kommissionen ikke har undersøgt det relevante marked for PCT's containerterminal og konkurrencevilkårene på det pågældende marked. En sådan undersøgelse ville vise, at de omhandlede skattebestemmelser ikke har negative virkninger for konkurrencen og samhandelen i EU.

               (42)

               Med hensyn til konkurrencevilkårene på markedet hævder de, at det forhold, at containerfragt handles mellem EU-medlemsstaterne, og at der findes forskellige havne, der konkurrerer med hinanden om leveringen af containerhavnefaciliteter, i medfør af WAM-dommen (30) ikke automatisk betyder, at støtte, der ydes til en havneoperatør, opfylder det kriterium for påvirkning af samhandelen og konkurrencefordrejning, der er fastsat i artikel 107, stk. 1, TEUF. De gør således gældende, at Kommissionen ikke har analyseret skattebestemmelsernes indvirkning på konkurrencen og handelen på de relevante markeder.

               (43)

               PCT indgav mere detaljerede bemærkninger vedrørende ovennævnte argumenter.

      Afgrænsning af det relevante marked

               (44)

               Med hensyn til afgrænsningen af det relevante marked henviser PCT til Kommissionens afgørelser på fusionsområdet (31), hvori den fastsætter, at der findes to særskilte relevante markeder for containerhavnetjenester: oplandstrafik og omladningstrafik.

               (45)

               PCT gør videre gældende, at Kommissionen med hensyn til oplandstrafik i indledningsafgørelsen tilsyneladende vurderer, at markedets geografiske omfang omfatter »Grækenland og det østlige Middelhavsområde«, uden at forklare, hvorfor den afgrænser området på en anden måde end den græske konkurrencekommission, der har fastsat, at det geografiske område for markedet for stevedoretjenester med hensyn til oplandstrafik er begrænset til det centrale og sydlige Grækenland (32).

               (46)

               PCT hævder endvidere, at den centrale og sydlige del af Grækenland — fra et forsyningsmæssigt og efterspørgselsmæssigt perspektiv — udgør et geografisk marked, der er adskilt fra den nordlige del af Grækenland, af følgende årsager: a) PCT's containerterminal kan håndtere langt større trafikmængder end havnen i Thessaloniki og nogen anden græsk havn og på bedre konkurrencevilkår som følge af dens større tekniske kapacitet, b) koncentrationen af industri, handel og befolkning primært i området omkring storbyen Athen og generelt i den centrale/sydlige del af landet, c) Grækenlands topografi, der forøger omkostningerne til transport af containerlast mellem havnen i Thessaloniki og den nordlige del af Grækenland og de centrale og sydlige dele af landet og omvendt.

               (47)

               Med hensyn til omladningstrafik henviser PCT til Kommissionens beslutninger i sagerne Maersk/ECT og Hutchinson/Evergreen, hvor det relevante geografiske marked for omladningstrafik ifølge Kommissionen var det østlige Middelhavsområde og Sortehavet. PCT påpeger også, at Kommissionen i indledningsafgørelsen har angivet, at markedets geografiske omfang omfatter »Grækenland og det østlige Middelhavsområde«.

      Konkurrencevilkår på det relevante marked

               (48)

               Med hensyn til omladningstrafik mener PCT, at PCT's containerterminal ikke konkurrerer med EU-havne om levering af stevedoretjenester til oceangående containerskibe i det østlige Middelhavsområde bortset fra PPA's containerterminal på pier I. PCT gør videre gældende, at Kommissionen ikke har forklaret, hvorfor den finder, at der findes forskellige havne i EU's medlemsstater (33) på dette marked, som konkurrerer med PCT's containerhavn. I henhold til PCT er Kommissionens udtalelse om, at »… havnen i Thessaloniki, havnen i Constanza i Rumænien, havnen i Koper i Slovenien og en række havne i Italien kan betragtes som direkte konkurrenter« i strid med Kommissionens beslutning i sag C 21/2009 (34). Havnene i Italien og havnen i Koper, Slovenien, er ifølge PCT ikke beliggende i den del af markedet, der omfatter det østlige Middelhavsområde, som Kommissionen har identificeret, men i det centrale Middelhavsområde. Omladningstrafik, der er bestemt for det opland, der er dækket af disse havne (»oplandsmarkedet«), håndteres i øjeblikket ikke gennem havnen i Piræus (35).

               (49)

               Fra et forsyningsmæssigt perspektiv kan disse havne ifølge PCT i en vis grad anses for substitutter for PCT's containerterminal, da de kan betjene nogle af de samme typer containerskibe, som PCT's containerhavn, men ikke alle på grund af deres lavere havdybde og mindre krankapacitet (36). Fra et efterspørgselsmæssigt perspektiv kan disse havne ikke anses for substitutter for havnen i Piræus, fordi: a) Piræus tilbyder den korteste og billigste (37) afvigelse fra aksen mellem Suez og Gibraltar, som er den primære rute for oceangående containerskibe i Middelhavet (38), b) Piræus tilbyder verdens laveste bunkeroliepriser, c) Constanza medfører eksempelvis yderligere omkostninger til lodstjenester i Dardanellerne og Bosporus.

               (50)

               I lyset af ovennævnte er det PCT's opfattelse, at de havne, der nævnes i indledningsafgørelsen, ikke kan anses for faktiske eller potentielle substitutter for PCT-containerhavnen med hensyn til levering af stevedoretjenester til omladningstrafik i det østlige Middelhavsområde.

               (51)

               PCT henviser endvidere til Kommissionens beslutning vedrørende investeringer i havnen i Piræus, hvor Kommissionen fandt, at konkurrencen mellem bestemte havne og havnen i Piræus er ubetydelig (39). PCT gør endvidere gældende, at Kommissionen ikke har analyseret skattebestemmelsernes indvirkning på konkurrencen og handelen på de relevante markeder. Vurderingen af denne virkning ville desuden kræve en undersøgelse af de tilsvarende skattesystemer, der finder anvendelse på de relevante markeder, da andre havne kan være underlagt lignende eller tilsvarende skattebestemmelser.

               (52)

               PCT's eneste konkurrent på de berørte markeder er angiveligt PPA, der driver pier I-containerterminalen i havnen i Piræus. Med hensyn til PPA har Kommissionen imidlertid anerkendt, at koncessionen til PCT vil øge konkurrencen på området for stevedoretjenester til containertrafik i havnen i Piræus (40).

               (53)

               Med hensyn til de potentielle konkurrenter, der kan blive etableret som følge af privatiseringen af PPA og andre græske havne, anfører PCT, at de græske havneoperatører, der ikke opnår en tilsvarende koncession, ikke er i samme situation, og at der følgelig ikke opstår en konkurrencemæssig fordel eller en fordrejning af konkurrencen som følge af de omhandlede skattebestemmelser.

               (54)

               PCT anfører også, at Kommissionen ikke henviser til dokumentation for, at andre havneoperatører ville være interesseret i at påtage sig en større investering for at etablere en større containerterminal i Grækenland. Ifølge PCT er det meget usandsynligt, at sådan konkurrence ville opstå, da der ikke findes andre havne i Grækenland med samme karakteristika som Piræus (41).

               (55)

               Med hensyn til konkurrence fra PPA anfører PCT endelig, at Kommissionens synspunkt er unøjagtigt, eftersom PCT allerede konkurrerer med PPA's pier I-container, og at koncessionen betyder, at markedet åbnes for konkurrence, og dermed ikke fordrejer konkurrencen. I den henseende hævder PCT også, at PPA begunstiges af visse lovgivningsbestemmelser af skattemæssig karakter, og at vedtagelsen af nogle af de omhandlede skattebestemmelser var nødvendig for at sikre, at PCT ikke blev bragt i en konkurrencemæssigt ufordelagtig situation.

         4.2.   Vedrørende sammenligningen af de påståede statsstøtteforanstaltninger med lignende bestemmelser i andre kontrakter vedrørende store infrastrukturprojekter
       (42)

               (56)

               De græske myndigheder og PCT oplyser, at bestemmelser svarende til bestemmelserne i lovens artikel 2 og 3 var anført i de græske love om ratificering af en række individuelle offentlige infrastrukturprojekter samt lov 3389/2005 vedrørende offentlig-private partnerskaber. Da Kommissionen har undersøgt disse love i henhold til artikel 107, stk. 1, TEUF og fastslået, at de ikke udgør statsstøtte, ville en afgørelse om, at skattebestemmelserne til fordel for PCT udgør en selektiv foranstaltning og giver PCT en uberettiget fordel, der er omfattet af anvendelsesområdet for artikel 107, stk. 1, TEUF, være i strid med Kommissionens praksis og tidligere udtalelser vedrørende anvendelsen af sådanne bestemmelser på offentlige infrastrukturprojekter i Grækenland.

               (57)

               Med hensyn til sagen vedrørende Athens internationale lufthavn (43), hvor Kommissionen undersøgte skattebestemmelser, der var anvendt i forbindelse med lufthavnstjenester, som ikke var blevet liberaliseret på daværende tidspunkt, kan samme konklusion ifølge PCT anvendes for havneinfrastrukturtjenesterne i denne sag. De græske myndigheder fastholder endvidere, at Kommissionen undersøgte de nævnte bestemmelser i ovennævnte sag.

               (58)

               Med hensyn til sagen Athens Ring Road (44) og sagen Rio Antirrio Motorway Bridge undersøgte Kommissionen angiveligt omhyggeligt de offentlige og private finansielle bidrag til projektomkostningerne og de berørte skattebestemmelser. Kommissionen konkluderede derefter, at størrelsen af det offentlige bidrag (i form af tilskud og statsgarantier) var fastsat som »markedsprisen« (dvs. det laveste beløb for det krævede offentlig bidrag) gennem en åben udbudsprocedure, der var i overensstemmelse med princippet om ikke-forskelsbehandling). I sin beslutning i sagen Athens Ring Road konkluderede Kommissionen, at skattebestemmelserne var en uddybning af det gældende skattesystem, uden hvilken projektets gennemførelse ville være i fare, og vurderede ikke, at de udgjorde en del af koncessionshaverens vederlag. Enhver finansiel værdi, der kunne være forbundet med anvendelsen af de vedtagne skattebestemmelser, kunne ikke betragtes som en del af det offentlige bidrag, da det først kunne fastsættes præcist efter udløbet af koncessionsperioden. Disse bestemmelser var alene nødvendige præciseringer, så private investorer ikke ville blive afskrækket af denne form for ikke-levedygtige anlægsprojekter med høj risiko. PCT adskiller sig således ikke fra koncessionshaverne i disse tilfælde, da disse bestemmelser i alle tilfældene var en »præcisering« og ikke et »vederlag«, som Kommissionen anførte i indledningsafgørelsen.

               (59)

               Den retspraksis (45), som Kommissionen henviser til i indledningsafgørelsen med hensyn til, at Kommissionens tavshed ikke kan opfattes som udtryk for en godkendelse (46), finder desuden ikke anvendelse i anmeldte sager som dem, de græske myndigheder og PCT har påberåbt sig.

               (60)

               Med hensyn til de efterfølgende statsstøttebeslutninger om resten af infrastrukturprojekterne behøvede Kommissionen ikke i detaljer at henvise til de omhandlede skattebestemmelser, fordi den ikke ændrede den holdning, den udtrykte i sagen Rio Antirrio Motorway Bridge og sagen Athens Ring Road (47).

               (61)

               De anfører, at dét, der skal afgøres, er, hvorvidt de omhandlede skattebestemmelser i lyset af Kommissionens godkendelse i ovennævnte tidligere beslutninger kan betragtes som forenelige med bestemmelserne om statsstøtte, og ikke, om disse bestemmelser er omfattet af Kommissionens tidligere vurdering, som anført i indledningsafgørelsen. Hvis disse bestemmelser var anført i udbudsmaterialet i forbindelse med denne koncession, ville Kommissionen desuden have nået frem til samme konklusion som i Kommissionens tidligere beslutninger.

               (62)

               De anfører også, at Kommissionens sondring i indledningsafgørelsen mellem den nuværende sag og de tidligere sager er baseret på en teknikalitet, dvs. vedtagelsen af skattebestemmelserne i lov 3755/2009 i modsætning til bestemmelserne i koncessionsaftalen. De gør videre gældende, at: i) tilbudsgiverne i udbudsproceduren vidste, at disse skattebestemmelser blev anvendt som Grækenlands almindelige ramme for offentlige infrastrukturprojekter og i forbindelse med offentlig-private partnerskaber i Grækenland, ii) PCT's henvendelser vedrørende koncessionerne for containerhavnene i Piræus og Thessaloniki var rettet til Grækenlands premierminister og skibsfartsminister, der promoverede disse projekter over for internationale investorer og tilbød en komplet pakke af foranstaltninger, som Grækenland har indført for offentlige infrastrukturprojekter, og som er finansieret af private ressourcer, iii) PCT vidste, at Kommissionen havde undersøgt og ikke gjort indsigelse mod sådanne tidligere projekter, iv) PCT havde under udbudsproceduren anmodet den græske regering og PPA om at få disse bestemmelser anført i koncessionsaftalen, v) PCT rejste igen dette spørgsmål over for den græske premierminister og skibsfartsminister og blev igen forvisset om, at sådan lovgivning ville blive indført, vi) PCT antog i lyset af disse forsikringer og gennem udbudsproceduren og udarbejdelsen af sit tilbud, at koncessionsaftalen ville blive gennemført på samme grundlag som andre koncessioner vedrørende offentlig infrastruktur, og at långivere derfor ville have kendskab til koncessionsvilkårene.

               (63)

               Udbudsproceduren for tildelingen af koncessionsaftalen til PCT adskiller sig derfor ikke fra tidligere sager, da alle tilbudsgivere havde kendskab til den almindelige skatteramme for store infrastrukturprojekter. De anfører videre, at der ikke var nogen begrundelse for at føre protokol over sådanne kontakter under udbudsproceduren, fordi PPA ikke har beføjelse til at vedtage sådanne bestemmelser, og fordi deres anvendelse under alle omstændigheder var i overensstemmelse med fast praksis i Grækenland og Kommissionens praksis.

               (64)

               Hvis Kommissionen anvender en teknikalitet som eneste begrundelse for at skelne PCT fra alle virksomheder, der gennemfører offentlige infrastrukturprojekter i Grækenland, er denne formalitet i strid med princippet om retssikkerhed og berettigede forventninger.

               (65)

               Med hensyn til Kommissionens erklæring om, at »den dokumentation, som de græske myndigheder har fremlagt, styrker konklusionen om, at tilbudsgiverne ikke tog de særlige fordele i betragtning …« (48), hævder PCT, at den ikke har kendskab til den nævnte dokumentation, og at vedtagelsen af disse bestemmelser ved loven om ratificering af koncessionsaftalen ikke udgør sådan dokumentation.

         4.3.   Vedrørende foreneligheden af de påståede statsstøtteforanstaltninger

               (66)

               De græske myndigheder og PCT anfører, at sådan støtte — såfremt Kommissionen konkluderer, at de omhandlede skattebestemmelser udgør statsstøtte — skal anses for forenelig med det indre marked, jf. artikel 107, stk. 1, litra a) og c), TEUF i medfør af betydningen af de relevante investeringer, infrastrukturer og tjenester for Grækenlands økonomiske udvikling og navnlig for udviklingen og moderniseringen af sektoren for containertransport til søs.

               (67)

               Det omhandlede investeringsprojekt har til formål at udvikle havnen i Piræus som en moderne containerterminal i Middelhavet med større kapacitet og lagerplads, så den bedre og mere effektivt kan håndtere containerskibstrafikken. Resultaterne for driften af pier II (49) viser, at dette mål allerede er opfyldt. Projektet sigter desuden mod Kommissionens mål af fælles interesse vedrørende EU's transportpolitik, som det er analyseret i forskellige EU-forordninger og -meddelelser.

               (68)

               Køb af udstyr og opførelse af pier III anses for en indledende investering i henhold til de relevante EU-bestemmelser om regionalstøtte med hensyn til anvendelsen af artikel 107, stk. 3, litra a), TEUF. De svarer til […] (50) mio. EUR og har skabt omkring 900 direkte og indirekte fuldtidsstillinger, der vil bestå i koncessionsperioden på 35 år. I betragtning af det høje investeringsbeløb vil eventuel støtte ligge langt under loftet for støtte på 30 %, der gjaldt for Attiki-regionen indtil udgangen af 2010, eller de maksimale støttebeløb, som Kommissionen har godkendt i beslutninger vedrørende havneinfrastruktur (51). Støtteforanstaltningerne er derfor begrænset til det nødvendige minimum af hensigtsmæssige foranstaltninger til støtte for et så stort infrastrukturprojekt. PCT's eget bidrag til projektet ligger inden for de grænser, der er fastsat i bestemmelserne om regionalstøtte. Eventuel støtte vil desuden være forenelig med det indre marked på grundlag af artikel 107, stk. 3, litra a), TEUF af samme grund som den støtte til PPA, som Kommissionen godkendte i sag C 21/2009 (52).

               (69)

               Støtten kan navnlig betragtes i lyset af behovet for offentlig finansiering af udviklingen af havneinfrastruktur under finanskrisen, i overensstemmelse med EU's politik i denne henseende (53), og for at sikre tydeligheden, fleksibiliteten og forudsigeligheden af det skattesystem, der finder anvendelse for koncessioner af denne type. Med hensyn til nødvendigheden af støtteforanstaltningerne er de af den opfattelse, at skattebestemmelserne sikrede overholdelsen af den private sektors projektfinansieringsaftaler og forhindrede, at virksomheden misligholdte sine lån og sit potentielle ansvar. Uden disse skattebestemmelser ville de projektfinansieringsaftaler, som PCT kunne have opnået, have været betydeligt mere ugunstige, hvilket kunne have bragt virksomhedens bud eller gennemførelsen af koncessionsaftalen i fare (markedssvigt). I praksis var skattebestemmelserne nødvendige for at sikre koncessionshaverens adgang til den nødvendige finansiering fra kilder i den private sektor (54). Endelig ville et kontant tilskud i stedet for disse foranstaltninger have været et uhensigtsmæssigt og unødvendigt incitament i betragtning af problemerne med på forhånd at beregne de nøjagtige finansieringskrav som følge af dette markedssvigt.

               (70)

               De gør videre gældende, at foranstaltningerne har en klar tilskyndende virkning, da ikrafttrædelsen og gennemførelsen af koncessionsaftalen og eventuelle investeringsarbejder skete efter vedtagelsen af disse skattebestemmelser. I lyset af den økonomiske krise og den generelle mangel på finansiel kredit i Grækenland og resten af verden i 2008/2009 havde PCT først et incitament til at fortsætte gennemførelsen af koncessionen efter lovens vedtagelse. Virksomheden kunne ellers have opgivet koncessionen mod kun at miste sin bankgaranti på 5 mio. EUR. Tilskyndelsesvirkningen dokumenteres også af det forhold, at PCT havde påtaget sig risikoen ved hele finansieringen af projektet.

               (71)

               De gør videre gældende, at skattebestemmelserne ifølge deres estimater (55) resulterer i et beløb på mellem […] mio. EUR og […] mio. EUR (56) i hele koncessionsperioden, dvs. mellem […] % og […] % af de samlede investeringsomkostninger på […] mio. EUR, hvilket er langt mindre end de støttebeløb, Kommissionen har godkendt i sager vedrørende investeringer til havne.

               (72)

               De anfører desuden, at de forudgående kvantificeringer af de specifikke fordele ikke var nødvendige for deres godkendelse eller for gennemførelsen af investeringen. Denne tilgang er således i overensstemmelse med fast retspraksis, for så vidt angår vurderingen af en påstået fordel af de omhandlede skattebestemmelser i henhold til artikel 107 TEUF (57).

               (73)

               De henviser også til bestemte beslutninger og afgørelser truffet af Kommissionen (58), hvor Kommissionen har godkendt ikke-anmeldt statsstøtte på grundlag af den tilskyndende virkning samt den nødvendige og forholdsmæssige karakter af sådan støtte i sager, hvor støtten ikke var blevet kvantificeret på forhånd og/eller ikke kunne kvantificeres på tidspunktet for Kommissionens endelige beslutning eller afgørelse. Det var derfor ikke nødvendigt at beregne (59) den finansielle fordel for at fastlægge den tilskyndende virkning og proportionaliteten.

               (74)

               Endelig anfører de, at ingen af de undersøgte foranstaltninger er blevet anvendt i praksis.

         5.   VURDERINGEN AF FORANSTALTNINGERNES KARAKTER AF STATSSTØTTE

               (75)

               I henhold til artikel 107, stk. 1, TEUF er statsstøtte enhver form for støtte, som ydes af en medlemsstat eller ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. Med henblik på at vurdere, hvorvidt den pågældende foranstaltning udgør statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF, skal alle følgende betingelser derfor være opfyldt. Foranstaltningen skal a) være tildelt direkte gennem statsmidler, b) give en virksomhed en økonomisk fordel, c) være selektiv, d) fordreje eller true konkurrencen og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne.

         5.1.   Begrebet virksomhed

               (76)

               Med udgangspunkt i artikel 107, stk. 1, TEUF gælder statsstøttereglerne kun, når støttemodtageren er en »virksomhed«. I henhold til retspraksis dækker begrebet »virksomhed« enhver enhed, der udøver en økonomisk aktivitet, uanset dens juridiske status og dens finansieringsmåde (60). Enhver aktivitet, der består i at udbyde varer eller tjenester på et givet marked, betragtes som en økonomisk aktivitet (61).

               (77)

               Kommissionen har allerede fastslået, at opførelse og drift af visse typer infrastruktur kan betragtes som en økonomisk aktivitet (62). I henhold til fast retspraksis (63) udgør leveringen af infrastrukturfaciliteter til tredjemand mod betaling en økonomisk aktivitet.

               (78)

               Da PCT har opgraderet den eksisterende pier II, anlagt den nye pier III og leverer alle havnetjenester vedrørende driften af containerterminalen, kan PCT betragtes som en virksomhed, for så vidt angår statsstøttereglerne. PCT er følgelig underlagt statsstøttereglerne.

         5.2.   Statsmidler

               (79)

               I henhold til artikel 107, stk. 1, TEUF, ydes statsstøtte af en medlemsstat eller ved hjælp af statsmidler. Foranstaltningen fastlægges af staten og kan tilregnes staten. Ved at give PCT mulighed for at opnå særlig skattemæssig behandling giver den græske stat afkald på statsmidler, den ville have modtaget, hvis den ikke havde vedtaget de påståede fordelagtige skattebestemmelser. De omhandlede foranstaltninger indebærer derfor et tab af statsmidler og kan betragtes som ydet ved hjælp af statsmidler.

         5.3.   Forekomst af selektiv fordel

               (80)

               For at afgøre, om en statslig foranstaltning er statsstøtte, skal det i henhold til fast retspraksis fastlægges, om den modtagende virksomhed opnår en økonomisk fordel, den ikke ville have opnået under normale markedsbetingelser, dvs. uden statens indgriben (64).

               (81)

               Det er kun foranstaltningens indvirkning på virksomheden, der er relevant, ikke årsagen til eller formålet med statens indgriben (65). Ved vurderingen heraf skal virksomhedens finansielle situation efter foranstaltningen sammenlignes med den finansielle situation, hvis foranstaltningen ikke var blevet gennemført. Støttebegrebet omfatter ikke blot positive ydelser, men ligeledes indgreb, der under forskellige former letter de byrder, som normalt belaster en virksomheds budget, og derved, uden at være tilskud i ordets egentlige forstand, er af samme art og har tilsvarende virkninger (66). Med hensyn til skat har Domstolen fastslået, at en foranstaltning, hvorved offentlige myndigheder indrømmer visse virksomheder en afgiftsfritagelse, der giver de fritagne virksomheder en gunstigere økonomisk stilling end andre afgiftspligtige, udgør statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, TEUF. Ligeledes kan en foranstaltning, der tildeler visse virksomheder en skattenedsættelse eller en udsættelse af betaling af skatter, der normalt ville være forfaldne til betaling, udgøre statsstøtte (67).

               (82)

               De omhandlede foranstaltninger omfatter fritagelser eller udsættelser af betaling af de almindelige skatter eller afgifter, PCT skulle have betalt, hvis de pågældende bestemmelser ikke var blevet vedtaget, eller særbehandling, som giver PCT mulighed for at opnå bedre likviditet i de første år af anlægsfasen (se herefter beskrivelsen af det almindelige skattesystem eller referencerammen). Gennem disse foranstaltninger forbedres PCT's finansielle situation sammenlignet med virksomhedens situation uden foranstaltningerne. De giver derfor PCT en fordel.

               (83)

               Eksistensen af en fordel kan udelukkes, hvis den pågældende virksomhed leverer tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, der opfylder de kriterier, der er fastsat i Altmark-dommen (68), eller hvis statens indgriben er sket i overensstemmelse med normale markedsbetingelser (69). Disse to scenarier finder dog ikke anvendelse i denne sag.

               (84)

               Med hensyn til den »strukturelle ulempe«, som modtageren og de græske myndigheder gør gældende, bemærker Kommissionen først, at eksistensen af en strukturel ulempe i henhold til Domstolens praksis ikke er relevant, når det skal fastlægges, om der er tale om en fordel og dermed statsstøtte (70). Combus-sagen finder desuden under ingen omstændigheder anvendelse i nærværende sag. I Combus-sagen var Combus underlagt en strukturel ulempe sammenlignet med konkurrenterne i den private sektor, og foranstaltningerne i den sag udelukkede netop eksistensen af en fordel. Det skyldtes, at de fleste af Combus' chauffører var tjenestemænd, hvilket medførte højere personaleomkostninger end, hvis selskabet havde ansat chauffører på kontrakt ligesom de øvrige busoperatører. PCT er imidlertid ikke underlagt en strukturel ulempe sammenlignet med konkurrenterne, da det forhold, at den påtog sig at investere i et stort offentligt infrastrukturprojekt, ikke i sig selv udgør en strukturel ulempe, men var en beslutning, som Cosco, virksomhedens moderselskab, traf som en privat investor inden for rammerne af dets sædvanlige forretningsaktiviteter. Combus-dommen er derfor ikke relevant for denne sag.

               (85)

               Med hensyn til foranstaltningen vedrørende fritagelse for skatter, bidrag og rettigheder til fordel for staten eller tredjemand vedrørende aftalerne mellem kreditorerne og navnlig PCT's moderselskab, Cosco, af de låneaftaler, hvorunder forpligtelser og rettigheder i medfør deraf overføres (71), svarer denne bestemmelse ifølge Kommissionen til en gratis forsikringskontrakt fra staten til PCT's kreditorer. PCT's kreditorer, navnlig Cosco, kan have ret til beskyttelse mod betaling af skatter, bidrag og andre rettigheder til fordel for staten eller tredjemand, som den græske stat eventuelt indfører på et senere tidspunkt, uden at skulle betale kompensation til staten for sådan beskyttelse. Som følge af denne foranstaltning stilles Cosco mere fordelagtigt end andre investorers kreditorer, da Cosco ikke skal betale en præmie til staten for en sådan beskyttelse.

               (86)

               I lyset af karakteren af denne foranstaltning, der finder anvendelse, hvis staten vedtager generelt gældende bestemmelser om indirekte afgifter på transaktioner af denne type, sikrer den i det væsentlige skattemæssig beskyttelse af PCT's kreditorer, navnlig Cosco, i forhold til virksomheder i samme retlige og faktiske situation som kreditorer i andre virksomheder, der foretager investeringer. Hvis staten vedtager generelt gældende bestemmelser om indirekte afgifter på overførsel af låneforpligtelser, der foretages af virksomheder, skal alle andre investorers kreditorer betale sådanne indirekte afgifter, hvis de vil overføre sådanne lånerettigheder. For PCT's tilfælde vil overførslen af en rettighed, der følger af lånefinansieringen af dens investering, mellem dens kreditorer og navnlig Cosco, ikke være genstand for en sådan afgift, og staten modtager ingen kompensation for ydelsen af denne beskyttelse. Den omhandlede fordel er derfor selektiv, da den kun vedrører PCT's kreditorer, navnlig Cosco, som overfører rettigheder og/eller forpligtelser, der følger af lånene i forbindelse med finansieringen af koncessionsaftalen og PCT.

               (87)

               For at være omfattet af anvendelsesområdet for artikel 107, stk. 1, TEUF skal en statslig foranstaltning begunstige »visse virksomheder eller visse produktioner« i forhold til andre virksomheder, der under hensyntagen til det formål, der forfølges med den pågældende foranstaltning, befinder sig i en tilsvarende faktisk og retlig situation (72). I forbindelse med skattemæssige foranstaltninger skal Kommissionen derfor i princippet vurdere den materielle selektivitet af foranstaltninger ved hjælp af en analyse i tre trin.

               (88)

               Først skal den almindelige eller »normale« ordning efter det gældende skattesystem identificeres (»referencesystemet«). Dernæst skal det vurderes, om foranstaltningen udgør en afvigelse i forhold til referencesystemet, for så vidt som den skelner mellem økonomiske aktører, der under hensyntagen til det formål, der forfølges med det pågældende system, befinder sig i en tilsvarende faktisk og retlig situation (73).

               (89)

               Hvis en sådan afvigelse konstateres, dvs. hvis den pågældende foranstaltning prima facie er selektiv, skal det på det tredje trin undersøges, om den særlige foranstaltning er en følge af den særlige karakter eller opbygning af det skattesystem, den er en del af, og dermed kan begrundes. I den sammenhæng skal medlemsstaten i henhold til Domstolens praksis påvise, om sondringen er en direkte følge af de grundlæggende principper for dette system (74).

               (90)

               De græske myndigheder og PCT har fremlagt omfattende argumentation for, at det korrekte referencesystem for alle skatteforanstaltningerne er den almindelige ordning for store offentlige infrastrukturprojekter i Grækenland, der har til formål at lette deres adgang til finansiering i lyset af de høje risici, som sådanne projekter indebærer, og at det følger af Gibraltar-dommen (75), at en medlemsstats indførelse af en undtagelse til de generelt gældende bestemmelser ikke automatisk giver anledning til selektivitet og begunstigelse.

               (91)

               Kommissionen analyserer først, om sådan argumentation kan accepteres med hensyn til alle elementerne af selektivitetsanalysen, dvs. referencesystemet, systemets formål, sammenligning af den tilsvarende retlige og faktiske situation i lyset af dette formål og begrundelse på grundlag af dette formål. Derefter foretager den en særskilt analyse af selektiviteten for hver foranstaltning.

         i.
         Vedrørende »referencesystemet« og dets formål

               (92)

               Referencesystemet udgør den ramme, i forhold til hvilken en foranstaltnings selektivitet måles. Det definerer rammerne for at undersøge, om visse virksomheder begunstiges af en fravigelse af de sædvanlige bestemmelser, der sammen udgør dette referencesystem, og derfor behandles på en fordelagtig måde sammenlignet med andre virksomhed, der er underlagt systemets generelle bestemmelser.

               (93)

               Når denne referenceramme for beskatning fastlægges, skal dens anvendelsesområde afgrænses på en ensartet måde for at undgå, at udenforstående mål anføres som begrundelse for foranstaltningen. Hvis definitionen af referencesystemet blev fastsat i lyset af det politiske mål, som medlemsstaterne forfølger i ethvert tilfælde, der ligger uden for selve beskatningssystemet, ville alle skatteforanstaltninger, som medlemsstaterne indfører for at fremme bestemte sektorer, aktiviteter eller virksomhedstyper i praksis være fritaget for anvendelsen af artikel 107, stk. 1, TEUF (76).

               (94)

               I denne sag er målet om at støtte virksomheder, der deltager i store infrastrukturprojekter ved at give dem retssikkerhed og yderligere likviditet i anlægsfasen, som de græske myndigheder og PCT har påberåbt sig, et politisk mål, der ligger uden for skattehensyn og ikke kan bruges i forbindelse med selektivitetsanalysen. Karakteristikaene for store offentlige infrastrukturprojekter ligger uden for skattesystemet og kan ikke bruges som grundlag for fastsættelsen af det gældende referencesystem. Det forhold, at den græske stat vedtager en specifik lov, hver gang den ønsker at tillade en særlig skattemæssig behandling af en bestemt virksomhed, kan under ingen omstændigheder betragtes som en generel ramme, som forvaltningen anvender uden skønsmæssig vurdering.

         ii.
         PCT's retlige og faktiske stilling i lyset af formålet med den omhandlede foranstaltning

               (95)

               Når referencesystemet er blevet fastlagt, skal det som det næste trin i analysen undersøges, om en bestemt foranstaltning skelner mellem virksomheder, når fravigelser af systemet tillades. Det skal i den forbindelse fastlægges, om en foranstaltning med sandsynlighed vil begunstige visse virksomheder eller produktioner sammenlignet med andre virksomheder i en tilsvarende faktisk og retlig situation i lyset af referencesystemets formål. Til dette formål kan eksterne politiske mål imidlertid ikke bruges til at analysere differentieret behandling af virksomheder efter et bestemt skattesystem.

               (96)

               Med hensyn til den »horisontale« karakter af det anførte system, der finder anvendelse på alle virksomheder, der gennemfører store infrastrukturprojekter, fremgår det af fast retspraksis (77), at hverken den omstændighed, at et stort antal virksomheder kan blive omfattet af en ordning, eller at disse virksomheder hører til i forskelligartede erhvervssektorer, er tilstrækkelig til at rejse tvivl med hensyn til støttens selektive karakter og følgelig til, at ordningen ikke kvalificeres som statsstøtte (78). Den omstændighed, at virksomheder, der gennemfører store infrastrukturprojekter, kan begunstiges af flere skattefritagelser, er derfor ikke tilstrækkelig til at udelukke den selektive karakter af de omhandlede foranstaltninger. Tværtimod kan de kriterier, hvorefter disse virksomheder kan få adgang til sådanne undtagelser, indebære de facto-selektivitet (79).

               (97)

               PCT's tilsvarende faktiske og retlige situation skal derfor undersøges hver gang i lyset af formålet med det relevante skattesystem og ikke på grundlag af eksterne politiske mål.

         iii.
         Begrundelse i indretningen af skattesystemet

               (98)

               En foranstaltning, som udgør en undtagelse til anvendelsen af referencesystemet, som således prima facie er selektivt, kan alligevel være ikke-selektiv, hvis den er begrundet i dette systems karakter eller generelle indretning. Dette er tilfældet, når en foranstaltning er en direkte følge af de grundlæggende eller ledende principper i referencesystemet, eller hvis den er resultatet af mekanismer, som er uadskilleligt forbundet med selve skattesystemet, og som er nødvendige for at gennemføre sådanne formål (80). Eksterne politiske mål, der ikke følger af systemet, kan derimod ikke påberåbes i den forbindelse (81). Skattefritagelser, som er resultatet af et mål, der ikke vedrører det skattesystem, de er en del af, kan følgelig ikke tilsidesætte kravene i artikel 107, stk. 1, TEUF.

               (99)

               I den henseende har Domstolen fastslået, at — selv om et politisk mål udgør et af Den Europæiske Unions grundlæggende formål — nødvendigheden af at tage hensyn til dette formål ikke kan berettige, at selektive foranstaltninger ikke klassificeres som støtte (82). Vellykket gennemførelse af store infrastrukturprojekter og retssikkerheden ved gennemførelsen af disse projekter kan ikke betragtes som mål, der ligger inden for et skattesystem. De græske myndigheder og PCT har endvidere ikke godtgjort, hvordan dette mål er foreneligt med det generelle skattesystems ligheds- og proportionalitetsprincipper og navnlig dets indtægtsskabende formål. Det er vanskeligt at forene sidstnævnte mål med skattelempelser (83). Centrale finansielle hensyn til de virksomheder, der gennemfører store infrastrukturprojekter, kan heller ikke betragtes som mål, der kan begrunde særbehandling af disse specifikke virksomheder, særligt PCT.

               (100)

               Hvis de skatteforanstaltninger, der undersøges i det følgende, udgør selektive foranstaltninger, kan de derfor ikke anses for begrundede af de politiske mål, som de græske myndigheder og modtageren anfører.

         5.3.1.   Fritagelse for indkomstbeskatning af påløbne renter indtil den dato
       (84)
      , hvor pier III
       (85)
      tages i brug

      Referencesystem

               (101)

               Efter det græske indkomstskattesystem beskattes (86) alle aktieselskaber, anpartsselskabet og private kapitalselskaber, der er etableret i Grækenland, af indtjening i Grækenland og i udlandet, herunder renteindtægter, med den gældende sats i det berørte regnskabsår, og det resterende overskud efter skat kan udloddes til aktionærer, hensættes til reserver eller indregnes i/konverteres til egenkapital gennem en kapitalforhøjelse. Når beløbet efter skat er udloddet til aktionærerne eller indregnet i/konverteret til egenkapital, beskattes det igen med den gældende sats i det berørte regnskabsår (87).

               (102)

               Referencesystemet for indkomstbeskatning af påløbne renter indtil den dato, hvor pier III tages i brug, er således det græske system for selskabsskat, særlig beskatning af virksomhedsoverskud, herunder af påløbne renter.

      Undtagelse fra referencesystemet

               (103)

               De »påløbne renter« (88) er en del af PCT's skattepligtige bruttoindkomst og skal derfor normalt beskattes. PCT er imidlertid fritaget for indkomstbeskatning af påløbne renter indtil den dato, hvor pier III tages i brug (89), en behandling, der er en undtagelse fra referencesystemet, dvs. primært indkomstskat af indtægter efter den græske indkomstskattelov. PCT kan anses for at befinde sig i en tilsvarende faktisk og retlig situation som alle aktieselskaber, der beskattes af deres overskud i henhold til de generelle bestemmelser. Det kan derfor konkluderes, at PCT har fået en selektiv fordel.

               (104)

               I henhold til de græske myndigheder og PCT er indkomst, der er fritaget for beskatning, underlagt selskabsskat på tidspunktet for dens udlodning eller kapitalisering i henhold til artikel 99 i den græske indkomstskattelov. De anfører på det grundlag, at den omhandlede bestemmelse kun giver PCT ret til udskudt skat, fordi PCT, når virksomheden kapitaliserer eller udlodder sit overskud, skal betale selskabsskat af sit overskud og kildeskat af aktionærernes dividender.

               (105)

               Kommissionen bemærker, at det i artikel 99, stk. 1, litra a), tredje led, i den græske indkomstskattelov fastsættes, at for virksomheder, der er fritaget for selskabsskat i henhold til særlig lovgivning (i dette tilfælde den omhandlede bestemmelse), beskattes det overskud, der kapitaliseres eller udloddes, først efter at den tilsvarende indkomstskat er fratrukket dets værdi. Det betyder følgelig, at PCT i medfør af denne bestemmelse først skal betale indkomstskat af påløbne renter, når den tilknyttede indtægt kapitaliseres eller udloddes, eller senest, når pier III er taget i brug. Den udskudte skat henviser således kun til overskud, der kan udloddes eller kapitaliseres. Som følge af denne bestemmelse kan PCT bruge det overskud, virksomheden opnår af påløbne renter, indtil pier III tages i brug, til at akkumulere reserver uden at skulle betale selskabsskat heraf. I henhold til de græske myndigheder kræver den græske lovgivning endvidere ikke, at reserver konverteres til aktiekapital eller udloddes som overskud, og PCT kan derfor opnå fuld fritagelse for beskatning af sit overskud af påløbne renter, der genereres i Grækenland og udlandet (90). Udskudt skat udgør under alle omstændigheder en selektiv fordel for PCT.

               (106)

               De græske myndigheder og PCT anfører, at PCT skal råde over tilstrækkelige likvide midler til at finansiere de krævede investeringer i anlægsperioden og i perioden, indtil pier III tages i brug, og at denne fritagelse har til formål at lette disse investeringer i offentlig infrastruktur. I den henseende er PCT ifølge dem i samme retlige og faktiske situation som alle andre virksomheder, der foretager store investeringer i offentlig infrastruktur.

               (107)

               Den omstændighed, at foranstaltningen er tilgængelig for alle virksomheder, der foretager investeringer i offentlig infrastruktur, betyder dog ikke, at foranstaltningen ikke er selektiv. Tværtimod er det fastslået, at kun en bestemt kategori af virksomheder, nemlig virksomheder, der investerer i offentlige infrastrukturer, kan begunstiges af foranstaltningen. Andre virksomheder, der ikke er aktive inden for denne aktivitetssektor, kan ikke begunstiges af samme foranstaltning. Som allerede analyseret ovenfor (91) kan det politiske mål om at støtte virksomheder, der deltager i store infrastrukturprojekter i anlægsfasen, ikke betragtes som et mål, der ligger inden for et skattesystem, der ligger til grund for fastsættelsen af virksomheders tilsvarende retlige og faktiske situation.

      Begrundelse i indretningen af skattesystemet

               (108)

               De græske myndigheder og PCT anfører, at fritagelsen for indkomstbeskatning af påløbne renter er direkte baseret på en generel bestemmelse i den græske indkomstskattelov (92), der blandt forskellige typer skattefritaget indkomst omfatter »indkomst, der er fritaget i medfør af kontrakt ratificeret ved lov«. Eftersom den græske lovgiver konsekvent anvender denne generelle undtagelse til at indføre skattefritagelser specifikt for alle store offentlige infrastrukturprojekter, der gennemføres i Grækenland, indføres der ifølge dem ikke en særlig skattefritagelse ved den undersøgte bestemmelse. Den udgør tværtimod en del af en almindelig ordning, der er baseret på det generelle skattesystem, der har til formål at lette og støtte gennemførelsen af store offentlige infrastruktur- eller investeringsprojekter. Denne bestemmelse er blevet anvendt på samme måde for alle offentlige infrastrukturprojekter med henblik på at sikre, at sådanne projekter ikke er genstand for diskriminering eller »strukturel ulempe«.

               (109)

               Den er baseret på EU-domstolenes retspraksis, der behandler økonomiske agenter skønsmæssigt og derfor kan betyde, at der ved individuel anvendelse af en generel foranstaltning indføres elementer af en selektiv foranstaltning, navnlig hvis udøvelsen af skønsmæssige beføjelser går videre end blot forvaltning af skatteindtægter på grundlag af objektive kriterier (93).

               (110)

               På grundlag af denne retspraksis kan det konkluderes, at den påståede »generelle« bestemmelse i praksis giver lovgiveren frie beføjelser til at fritage enhver indkomst fra beskatning, når staten har forhandlet og indgået en kontrakt med en skattepligtig person. I praksis giver denne »generelle« bestemmelse mulighed for fritagelser, der ikke ligger inden for det generelle skattesystems indretning, men som er en del af en ordning, der begunstiger en bestemt virksomhed, som staten i hvert enkelt tilfælde kan forhandle og indgå kontrakt med. Den påståede »generelle« bestemmelse i den græske indkomstskattelov kan derfor ikke anses for en del af indkomstskattesystemets indretning.

               (111)

               Med hensyn til foranstaltningens berettigelse som en del af et politisk mål om at fremme offentlige infrastrukturprojekter er disse argumenter efter Kommissionens opfattelse ikke relevante ved vurderingen af begrebet statsstøtte.

               (112)

               Kommissionen konkluderer derfor, at foranstaltningen udgør en selektiv fordel for PCT, der svarer til den indkomstskat, som PCT normalt skulle have betalt af de påløbne renter, indtil pier III blev taget i brug.

         5.3.2.   Refusion af momssaldo, uanset om kontraktgenstanden er færdiggjort — »enkelt investeringsgode« — momsrefusion senest 60 dage efter anmodning, rente ved forsinket betaling
       (94)

      Referencesystem

               (113)

               Under det græske momssystem har en afgiftspligtig person ret til at fradrage indgående moms, der er direkte forbundet med gennemførelsen af afgiftspligtige handlinger (95), eller som ikke er afgiftspligtige, men som giver ret til fradrag. Fradraget ydes for den del af varerne og tjenesterne, der rent faktisk bruges til gennemførelsen af afgiftspligtige handlinger. Momstilgodehavende som følge af fradraget af indgående og udgående moms i en bestemt afgiftsperiode refunderes desuden ikke, men fremføres til næste afgiftsperiode (96). Refusion gives, hvis virksomheden ikke kan modregne sit momstilgodehavende i den udgående moms over en periode på tre år og efter udgangen af denne periode (97).

               (114)

               Momstilgodehavendet kan refunderes og fremføres ikke til næste afgiftsperiode i henhold til de undtagelser, der er fastsat i artikel 34 i momsloven. En af disse undtagelser vedrører moms, der er betalt af »investeringsgoder« som defineret i momsloven (98), dvs. »materielle aktiver, der ejes af virksomhed, og som den løbende anvender, f.eks. bygninger og andre typer anlæg, der er opført af den afgiftspligtige virksomhed på ejendom, den ikke ejer, men hvortil den har brugsret i en periode på mindst ni år … Reparations- og vedligeholdelsesomkostninger indgår ikke i værdien af investeringsgodet«.

               (115)

               I henhold til artikel 5 i ministerbeslutning 1073/2004/EF (99) kan momstilgodehavende i de omhandlede undtagelsestilfælde (100) refunderes i overensstemmelse med følgende: a) for første anmodning om momsrefusion: senest to måneder efter anmodningsdatoen, b) for efterfølgende anmodninger om momsrefusion over 6 000 EUR: i) refusion af 90 % senest en måned efter anmodningsdatoen og ii) de resterende 10 % senest to måneder efter anmodningsdatoen, c) for efterfølgende anmodninger om momsrefusion under 6 000 EUR: hele momsbeløbet senest en måned efter anmodningsdatoen.

               (116)

               Som de græske myndigheder og PCT med rette påpeger, sker refusionen af momstilgodehavende for opførelse af fast ejendom efter påbegyndelsen af arbejdet og indtil det beløb, der svarer til udgifterne i forbindelse med det arbejde, der er udført og faktureret i hver periode, hvor moms kan refunderes (101).

               (117)

               Med hensyn til investeringsgoder fastsættes retten til fradrag af moms endelig på det tidspunkt, hvor investeringsgodet tages i brug. For at undgå misbrug af momsrefusionsordningen returneres momstilgodehavende, der er opnået fradrag for, til staten, hvis investeringsgodet ikke er taget i brug senest fem år efter afholdelsen af udgiften til anskaffelse eller opførelse af et investeringsgode, da det i så fald ikke anses for at være blevet anvendt til afgiftspligtige handlinger (102).

               (118)

               I overensstemmelse med de generelle regler beregnes renter af afgifter eller ubehørigt betalte beløb seks måneder efter den første dag i måneden efter den afgiftspligtige persons momsangivelse (103). De græske forvaltningsdomstole har imidlertid fastslået, at denne bestemmelse ikke er i overensstemmelse med det forfatningssikrede princip om lighed mellem skatteydere (104). De har derfor tilsidesat denne bestemmelse og anført, at rente bør beregnes fra den dag, hvor den afgiftspligtige person har indgivet en klage over skattemyndighedernes afgørelse om ikke at refundere det krævede momstilgodehavende (105).

               (119)

               Disse bestemmelser udgør ifølge Kommissionen referencesystemet for refusion af momstilgodehavende i Grækenland.

      Undtagelse fra referencesystemet

   —   Vedrørende refusion af momstilgodehavende uanset om kontraktgenstanden er færdiggjort

               (120)

               I henhold til artikel 2, stk. 3, i lov 3755/2009 har PCT ret til refusion af momstilgodehavende, uanset om anlægsprojektet eller enkelte konstruktioner eller dele heraf er færdiggjort. I henhold til den samme bestemmelse mister PCT ikke sin ret til refusion af momstilgodehavende, hvis den ikke har taget investeringsgodet i brug senest fem år efter afholdelsen af den tilknyttede udgift, selv om dette ville være tilfældet i henhold til de generelt gældende bestemmelser.

               (121)

               De græske myndigheder og PCT anfører, at — eftersom alle virksomheder har ret til momsrefusion, når de relevante udgifter er afholdt og faktureret — giver bestemmelsen vedrørende PCT ikke virksomheden en yderligere fordel, da PCT under alle omstændigheder har ret til momsrefusion, når arbejdet er påbegyndt, og ikke først, når arbejdet er afsluttet.

               (122)

               På grundlag af de yderligere oplysninger og forklaringer, der er fremlagt, har Kommissionen konkluderet, at PCT under alle omstændigheder har ret til momsrefusion, når arbejdet i forbindelse med projektet er påbegyndt, og op til et beløb svarende til de udstedte fakturaer. Denne ret fastsættes dog endeligt, når investeringsgodet er taget i brug. Eftersom PCT har ret til momsrefusion, uanset om investeringsprojektet er færdiggjort, og samtidig ikke mister denne ret, hvis den ikke tager investeringsgodet i brug inden for fem år, som den skulle i henhold til de generelt gældende regler, opnår virksomheden en selektiv fordel.

               (123)

               Denne fordel består i den momsrefusion, som PCT fortsat har ret til, hvis projektet ikke er blevet indledt fem år efter afholdelsen af de udgifter, der er tilknyttet den pågældende refusion, mens andre virksomheder skulle betale den refunderede moms tilbage til den græske stat, hvis projektet ikke var blevet påbegyndt inden for fem år (fra afholdelsen af de tilknyttede udgifter). Som allerede nævnt ville de relevante handlinger (tilknyttet disse udgifter) ikke længere blive anset for afgiftspligtige handlinger i henhold til de generelt gældende bestemmelser (se betragtning 117 ovenfor). Under tilsvarende omstændigheder ville andre virksomheder ikke modregne momstilgodehavender tilknyttet disse udgifter i skyldig moms i en efterfølgende periode. Den fordel, som PCT opnår ved denne bestemmelse, svarer derfor til hele beløbet for den momsrefusion, virksomheden fortsat har ret til (i henhold til denne bestemmelse), hvis projektet ikke er påbegyndt fem år efter afholdelsen af de tilknyttede udgifter.

               (124)

               De græske myndigheder og PCT anfører, at denne undtagelse også gælder for offentlige forsyningsvirksomheder, da det oftest er dem, der gennemfører infrastrukturprojekter, hvor anlægsfasen er længere end den generelt gældende periode på fem år. Den samme argumentation finder ifølge dem anvendelse for PCT, der også gennemfører store infrastrukturprojekter, der ofte kræver mere end fem år. Denne bestemmelse er derfor indsat i alle andre koncessionsaftaler vedrørende store infrastrukturprojekter. De mener derfor, at denne afvigelse fra de generelt gældende bestemmelser ikke er en undtagelse, men en anden anvendelse af reglerne på forskellige situationer, der ikke kan sammenlignes.

               (125)

               Denne afvigelse udgør ifølge Kommissionen en selektiv fordel, da den giver PCT fleksibilitet til at få adgang til refusion af momstilgodehavende, uanset hvornår den tager investeringsgodet i brug, dvs. i en ubegrænset periode. Selv om PCT aldrig tager investeringsgodet i brug, vil virksomhedens ret til refusion af momstilgodehavende på den måde aldrig blive endelig fastsat og justeret, hvilket i praksis betyder, at virksomheden ikke har pligt til at tilbagebetale det momstilgodehavende, den har modtaget i hele anlægsperioden, selv om den ikke færdiggør projektet. Den omstændighed, at offentlige forsyningsselskaber kan opnå samme fordel, betyder ikke, at denne fordel ikke er selektiv. Offentlige forsyningsselskaber udgør en kategori af virksomheder, der kan begunstiges af foranstaltningen. Som følge deraf er foranstaltningen selektiv.

         —   Vedrørende definitionen af investeringsgode

               (126)

               Artikel 2, stk. 3, i lov 3755/2009 bestemmer med hensyn til momsloven, at anlægsprojekter under koncessionsaftaler og levering af varer, arbejder, tjenesteydelser og hjælpetjenester vedrørende projektet betragtes som »ét investeringsgode«. I henhold til denne bestemmelse omfatter begrebet »investeringsgode« som omhandlet i momsloven i det væsentlige, for så vidt angår koncessionsaftalen, alle aktiviteter vedrørende genstanden for koncessionsaftalen, dvs. ikke kun de »materielle aktiver« (106), der opføres, men også enhver levering af varer, arbejder og tjenesteydelser, der vedrører eller sker i tillæg til genstanden for koncessionsaftalen.

               (127)

               De græske myndigheder og PCT anfører, at den omhandlede bestemmelse i lyset af momslovens artikel 34 og artikel 33, stk. 4, vedrørende »investeringsgode« kun er en præcisering af de generelt gældende bestemmelser, der har til formål at forhindre ukorrekt anvendelse af bestemmelserne om refusion af momstilgodehavende fra skattemyndighedernes side i lyset af de særlige omstændigheder og høje beløb, der gør sig gældende i forbindelse med store infrastrukturprojekter. I henhold til dem har den omhandlede foranstaltning i lyset af den specifikke koncessionsaftale til formål at behandle hvert element af investeringsomkostningerne som én forretningsenhed i forbindelse med moms. Da alle udgifter vedrørende investeringsprojektet under alle omstændigheder er indregnet i investeringsgodet fra et regnskabsmæssigt synspunkt, præciserer denne bestemmelse kun, hvad der allerede er gældende. Eftersom PCT har foretaget betydelige investeringer, der omfatter særskilte handlinger og faser og forskellige typer udgifter til varer og tjenesteydelser, ville PCT, hvis disse omkostninger blev behandlet separat, blive behandlet forskelligt, for så vidt angår momsbestemmelserne, end andre virksomheder, der investerer med henblik på at gennemføre en økonomisk aktivitet.

               (128)

               Til støtte for deres argumentation henviser de græske myndigheder og PCT til INZO-dommen (107), hvorefter økonomisk virksomhed som omhandlet i momsdirektivet »… kan bestå i flere på hinanden følgende handlinger …« (108), således at den pågældende refusion af momstilgodehavende er tilladt i løbet af anlægsperioden. I samme retning anfører de videre, at loven om offentlig-private partnerskaber blev ændret i 2011 (109), således at offentlig-private partnerskaber kan opnå momsrefusion hvert år efter indgivelse af deres årlige momsangivelse, uden at de skal fremføre saldoen til næste regnskabsperiode.

               (129)

               Selv om investeringen ikke anses for at være omfattet af definitionen af »investeringsgode«, vil PCT ifølge dem have ret til refusion i) årligt, hvis virksomheden kan godtgøre, at den ikke kan modregne sit momstilgodehavende over en periode på tre år, og ii) efter udløbet af tre år.

               (130)

               Kommissionen bemærker, at den omhandlede bestemmelse omfatter en specifik definition af begrebet »investeringsgode«, der er bredere for PCT end for andre virksomheder i samme retlige og faktiske situation. Denne definition betyder i praksis, at PCT har ret til momsrefusion for alle arbejder, tjenesteydelser og varer med tilknytning til anlægsgenstanden, selv om denne mulighed ifølge de generelt gældende bestemmelser kun findes for anlægsaktiver og ikke for udgifter til tjenesteydelser, arbejder, reparation og vedligeholdelse. Eftersom PCT i henhold til de generelt gældende bestemmelser har ret til refusion af momstilgodehavende årligt, hvis virksomheden godtgør, at den ikke kan modregne sit momstilgodehavende i skyldig moms over en periode på tre år og efter udløbet af tre år, indebærer den bredere definition af ét investeringsgode i forbindelse med koncessionsaftalen i praksis, at PCT på forhånd får adgang til yderligere likviditet i form af momstilgodehavende, der normalt først ville blive refunderet senere (110).

               (131)

               Takket være denne bestemmelse kan PCT faktisk opnå momsrefusion, ikke kun for anlægsaktiver, men også for udgifter vedrørende tjenesteydelser, arbejder, reparation og vedligeholdelse, mens andre virksomheder kun kan modregne den indgående moms i den skyldige moms eller vente tre år på en refusion. Den fordel, som PCT opnår gennem denne bestemmelse, svarer således til de renter, der er påløbet den refunderede moms af alle andre udgifter end til anlægsaktiver (vedrørende investeringsgodet), fra det tidspunkt, hvor refusionen blev stillet til rådighed for PCT, og indtil det tidspunkt, hvor PCT ville være berettiget til en sådan refusion, dvs. tre år senere, eller indtil det tidspunkt, hvor PCT ville have kunnet modregne sit momstilgodehavende (vedrørende disse udgifter) i den skyldige moms.

               (132)

               Det forhold, at skattemyndighederne muligvis ville anvende bestemmelserne om refusion af momstilgodehavende på en anden måde, hvis denne definition ikke var fastsat, viser, at denne definition indebærer en selektiv fordel for PCT, der ikke gælder for alle virksomheder. Det forhold, at loven om offentlig-private partnerskaber, som primært finder anvendelse på infrastrukturprojekter, blev ændret for at give offentlig-private partnerskaber ret til refusion af momstilgodehavende og undgå fremførsel af momstilgodehavende til det efterfølgende år, beviser også, at alle udgifter til et infrastrukturprojekt i henhold til de generelt gældende bestemmelser ikke behandles som »ét investeringsgode«, for så vidt angår anvendelsen af bestemmelserne om refusion af momstilgodehavende. Brevet fra handels- og marineministeriet til økonomiministeriet (111) med anmodning om specifikke ordninger vedrørende refusion af momstilgodehavende (112) til PCT og den tilbudsgiver, hvis bud blev antaget i forbindelse havnen i Thessaloniki, viser, at de generelt gældende bestemmelser vedrørende refusion ikke ville være de samme. Endelig viser det forhold, at der ikke foretages nogen differentiering i refusionsreglerne uanset definitionen af investeringsgode efter ministerbeslutningen fra 2013, at denne definition udgjorde en selektiv fordel for PCT på det tidspunkt, da den blev ydet.

               (133)

               Kommissionen bemærker endvidere, at den nævnte INZO-dom henviser til retten til at fratrække moms for momspligtige transaktioner, der vedrører den afgiftspligtige persons økonomiske virksomhed, og ikke til retten til refusion.

         —   Vedrørende beregningen af renter fra den første dag efter udløbet af fristen på 60 dage

               (134)

               Den omhandlede bestemmelse giver også PCT ret til renter af momstilgodehavende fra staten, der automatisk påløber efter udløb af fristen på 60 dage, uden at virksomheden skal følge de procedurekrav eller tidsfrister, der er fastsat i de generelt gældende bestemmelser vedrørende refusion af momstilgodehavende, dvs. tidligere end andre virksomheder og uden at skulle gennemgå forvaltningsrettens procedure. Dette medfører derfor en yderligere selektiv fordel for PCT.

               (135)

               Denne fordel består i de renter, som PCT kan kræve (i medfør af denne bestemmelse) fra den græske stat efter udløbet af fristen på 60 dage fra det tidspunkt, hvor den indgav den relevante momsangivelse (med anmodning om momsrefusion), mens andre virksomheder i en tilsvarende situation ikke har ret til renter på samme tidspunkt.

               (136)

               De græske myndigheder fastholder deres argument, som støttes af PCT, ved at henvise til EU-retspraksis vedrørende moms (113), hvorefter refusion af en momssaldo er en refusion af de afgiftspligtige personers ressourcer og ikke statslige ressourcer. De anfører videre, at fristen på 60 dage er baseret på neutralitets- og lighedsprincippet, der er udledt af EU's retspraksis på momsområdet (114). Hvis staten først refunderer en momssaldo efter det, der er fastsat til en »rimelig frist«, skal den betale morarenter som kompensation til den skatteyder, der har krav på en sådan refusion. Betalingen af sådanne morarenter af momssaldi udgør derfor ikke statslige ressourcer.

               (137)

               Beregningen af renter for forsinket betaling af momsrefusion omfatter ifølge Kommissionen statslige ressourcer, for så vidt angår de yderligere renter, som staten skal betale til PCT i medfør af denne bestemmelse. I praksis betyder denne bestemmelse, at staten automatisk betaler renter fra dagen efter perioden på 60 dage og ikke fra den dag, hvor PCT indgiver en klage i den henseende, som ville være tilfældet efter de gældende bestemmelser. Da kun PCT automatisk opnår denne ret, selv om det generelt kun er muligt efter indgivelse af en klage, indebærer bestemmelsen en selektiv fordel for PCT.

               (138)

               De græske myndigheder og PCT anfører, at denne bestemmelse blot sikrer, at staten ikke opnår en finansiel fordel på bekostning af PCT. I forbindelse med koncessionsaftaler af denne type vil en lang forsinkelse i refusionen af momstilgodehavende medføre betydelige omkostninger og dermed en alvorlig strukturel ulempe for PCT. Den mulige betaling af mindre beløb i morarenter til andre virksomheder reducerer desuden ikke de omkostninger, som PCT normalt skulle afholde i forbindelse med sine aktiviteter. PCT opnår derfor ikke en konkurrencemæssig fordel og behandles ikke anderledes end andre virksomheder.

               (139)

               PCT befinder sig ifølge Kommissionen ikke i en anden situation end andre virksomheder, som ville begrunde en differentieret behandling. Det forhold, at PCT gennemfører en stor investering, er som allerede nævnt ikke et argument med hensyn til begrebet selektivitet. Den automatiske betaling til PCT sænker desuden virksomhedens normale omkostninger og giver PCT en fordel i forhold til andre virksomheder.

      Begrundelse i indretningen af skattesystemet

               (140)

               Selv om det var et element af selektivitet i bestemmelserne vedrørende refusion af momstilgodehavende, ville dette ifølge de græske myndigheder og PCT være begrundet i de grundlæggende eller vejledende principper, der ligger til grund for momssystemet, eftersom dette er bekræftet af både EU's domstole og de græske domstole.

               (141)

               Kommissionen bemærker, at foranstaltningerne til fordel for PCT i denne sag viser, at PCT blev begunstiget med hensyn til momsrefusion sammenlignet med andre virksomheder, der foretager investeringer og fratrækker moms, og at det ikke kan begrundes i princippet om neutralitet og slet ikke i princippet om lighed, der ligger til grund for momssystemet.

               (142)

               Med hensyn til refusionen af momstilgodehavende, uanset om kontraktgenstanden er færdiggjort, kan en afvigelse af ubegrænset varighed — selv om det potentielt kunne accepteres, at en afvigelse kan forekomme som følge af en langvarig anlægsperiode, der må påregnes ved store projekter — ikke anses for værende i overensstemmelse med momssystemets ligheds- og neutralitetsprincipper. Eftersom PCT i henhold til koncessionsaftalen skal færdiggøre pier II inden den 30. april 2014 og pier III inden den 31. oktober 2015, kan denne fleksibilitet i form af en ubegrænset periode ikke forklare, hvordan PCT's retlige og faktiske situation adskiller sig fra den tilsvarende situation, der gør sig gældende for andre virksomheder, som foretager investeringer og modtager refusion af momstilgodehavende. I lyset af de principper, der ligger til grund for momssystemet, som bestemmer, at det skal sikres, at virksomheder ikke begunstiges af ubehørige fordele af momssystemet, kan sådan særbehandling ikke betragtes som begrundet i systemets indretning.

               (143)

               Med hensyn til den brede definition af begrebet investeringsgode bemærker Kommissionen, at medlemsstaterne i henhold til momsdirektivet kan afgøre, om virksomheder har ret til refusion af momstilgodehavender, eller om de skal fremføre momstilgodehavender til det næste år, og at medlemsstaterne afgør, hvordan »investeringsgode« skal defineres i forbindelse med moms. Den græske stat kunne derfor fastsætte de gældende regler i denne henseende og angive, i hvilke tilfælde der kunne anmodes om refusion, og på hvilket grundlag. Den brede definition af begrebet investeringsgode, der sikrede PCT en nemmere og tidligere refusion af moms, kan dog ikke anses for begrundet i momssystemets indretning, da dette ville være i strid med lighedsprincippet, som gælder for alle virksomheder, der foretager investeringer, og ikke kun for PCT.

               (144)

               Med hensyn til beregningen af renter efter fristen på 60 dage kan den ifølge Kommissionen heller ikke begrundes i det græske momssystems indretning. Det generelle princip om momsneutralitet kan begrunde, at der pålægges renter ved forsinket momsrefusion, for at forhindre, at staten ikke overføre byrden i forbindelse med momssystemet til skatteyderen. De græske bestemmelser i denne henseende er fortolket af de græske domstole, således at ingen skatteyder kommer til at lide under statens eventuelle manglende handling. Denne fortolkning er foretaget uafhængigt af de beløb, som staten skal betale tilbage til skatteyderen. Den fordel, som PCT opnår i kraft af den omhandlede bestemmelse, der har til formål at lægge yderligere pres på den græske stat, hvis den ikke refunderer moms rettidigt, kan derfor ikke anses for begrundet i de høje udgifter til virksomhedens investering.

               (145)

               Ovennævnte foranstaltninger vedrørende betingelserne for momsrefusion udgør derfor ifølge Kommissionen en selektiv fordel for PCT.

         5.3.3.   Fremførsel af underskud uden tidsbegrænsning — indkomstskat (artikel 2, stk. 5, i lov 3755/2009)

      Referencesystem

               (146)

               Ved beregning af indkomstskat kan underskud af et års virksomheds- og erhvervsaktiviteter i henhold til de generelle bestemmelser (115) fremføres i en periode på højst fem år. Den græske indkomstskattelov omfatter ingen undtagelser til denne regel.

      Undtagelse fra referencesystemet

               (147)

               I henhold til artikel 2, stk. 5, i lov 3755/2009 kan PCT fremføre sine underskud uden tidsbegrænsning. Denne foranstaltning giver PCT en klar selektiv fordel, da den er en afgivelse fra den generelt gældende regel, for hvilken der ikke er fastsat undtagelser i den græske indkomstskattelov. Som følge af denne bestemmelse kan PCT fremføre sine underskud til ethvert tidspunkt, der er mere hensigtsmæssigt for den, primært når balancen mellem virksomhedens investeringsomkostninger og skattepligtige indtægt ændres, dvs. når den opnår store overskud, med henblik på at undgå at betale skat, som den ellers skulle betale, hvis den ikke var begunstiget af denne undtagelse.

               (148)

               Denne bestemmelse giver derfor PCT en fordel, der svarer til forskellen mellem den indkomstskat, den faktisk betaler, og den selskabsskat, den skulle have betalt, hvis den ikke havde haft mulighed for at fremføre underskud i mere end fem år efter deres bogføring.

               (149)

               De græske myndigheder og PCT anfører endvidere, at retten til at fremføre underskud i koncessionsperioden i dette tilfælde er en hensigtsmæssig anvendelse af princippet om matchning af indtægter og udgifter. I henhold til de græske myndigheder og PCT er det et af de grundlæggende principper i den græske indkomstskattelov, der som sådan anvendes i den generelle ordning, der omfatter artikel 2, stk. 5, der efter deres opfattelse skal anvendes som referencesystem.

               (150)

               De anfører endvidere, at der i langvarige koncessioner om opførelse og drift af offentlig infrastruktur er markant skævhed mellem den indledende anlægsperiode og de efterfølgende faser med drift af infrastrukturen, hvor infrastrukturen forventes at give overskud og således dække de indledende underskud. Da de krævede startinvesteringer fører til betydelige underskud over mere end fem år, og de kun kan modregnes i den senere del af koncessionsperioden, ville begrænsningen på fem år fratage koncessionshaveren fordelen ved bestemmelsen om fremskrivning af skattemæssige underskud. I den henseende befinder virksomheder, der er ansvarlige for store infrastrukturprojekter sig i en anden situation end almindelige virksomheder.

               (151)

               Ifølge Kommissionen kan denne fravigelse af den generelle regel ikke betragtes som begrundet i indretningen af det græske skattesystem. Da femårsreglen for fremskrivning af skattemæssige underskud er generel og uden differentieringer, kan fremskrivning af underskud uden tidsbegrænsning ikke anses for begrundet i forbindelse med offentlige infrastrukturprojekter. Den begrænsning på 10 år, der nu finder anvendelse for offentlig-private partnerskaber, styrker konklusionen om, at den ubegrænsede periode, der er fastsat særligt for PCT, udgør en klar selektiv fordel for virksomheden. Kommissionen finder, at alle virksomheder, som gennemfører investeringer, der kan tage flere år, befinder sig i samme retlige og faktiske situation som PCT og de øvrige koncessionshavere i Grækenland, jf. formålene med den græske indkomstskattelov. Da det græske skattesystem ikke tillader differentiering afhængigt af varigheden af virksomheders investeringer, men fastsætter denne generelle femårsregel for alle, kan PCT ikke anses for at befinde sig i en anden situation end andre virksomheder, for så vidt angår denne regel. Som nævnt i betragtning 107 er en foranstaltning, der gælder for alle virksomheder, som er ansvarlige for store infrastrukturprojekter, selektiv, fordi den kun gælder for en bestemt kategori af virksomheder.

      Begrundelse i indretningen af skattesystemet

               (152)

               De græske myndigheder og PCT anfører følgende: a) »formålet« med denne foranstaltning bør være det formål, der forfølges med undtagelsesbestemmelsen, b) denne bestemmelse har til formål at anvende skattesystemets generelle princip om matchning af indtægter og udgifter under de særlige omstændigheder i forbindelse med koncessionerne, c) anvendelsen af dette princip på disse projekter fjerner ikke koncessionshaverens risici, men har til formål at sikre ligebehandling og afhjælpe den »strukturelle ulempe« ved disse projekter, d) denne bestemmelse er blevet anvendt ensartet på alle store offentlige infrastrukturprojekter i Grækenland, e) muligheden for at fremføre underskud i hele koncessionsperioden er en hensigtsmæssig mekanisme henset til de særlige karakteristika ved sådanne koncessioner og den objektive forskel mellem koncessionshaveren og de andre erhvervsvirksomheder.

               (153)

               Kommissionen bemærker, at formålet med skattesystemet skal fastlægges på referencesystemniveau og ikke som en undtagelsesforanstaltning (116). Hvis selve foranstaltningen udgjorde referencesystemet, ville ingen skatteforanstaltninger kunne klassificeres som statsstøtte, uanset hvor undtagelsesvis den måtte være. Formålet med virksomhedsbeskatningssystemet er at generere indtægter til statsbudgettet, og det ville være i fare, hvis bestemte virksomheder fik mulighed for at reducere deres skattegrundlag, når det passer ind i deres finansielle interesser. De store investeringsbeløb, der er forbundet med store infrastrukturprojekter, betyder desuden ikke, at de virksomheder, der gennemfører dem, er udsat for en strukturel ulempe, der skal korrigeres gennem indkomstskattesystemet. Alle virksomheder, der foretager investeringer, har underskud i de første år af opførelsen af investeringen, og de opnår ikke altid indtægter i den periode på fem år, der er fastsat i den græske indkomstskattelov. En sådan begrundelse kan under ingen omstændigheder baseres i de principper, der ligger til grund for det græske indkomstskattesystem. Det forhold, at en lignende bestemmelse er blevet anvendt for visse store infrastrukturprojekter i Grækenland, betyder ikke, at foranstaltningen kan være begrundet i PCT's tilfælde. Endelig kan de påståede særlige karakteristika ved store koncessioner ikke accepteres som et gyldigt formål med de generelt gældende bestemmelser vedrørende fremskrivning af skattemæssige underskud som forklaret i betragtning 98-100 ovenfor. De græske myndigheder og PCT har således ikke godtgjort, at forskelsbehandlingen til fordel for PCT kan begrundes i de principper, der ligger til grund for det græske indkomstskattesystem.

               (154)

               Kommissionen vurderer følgelig, at den omhandlede selektive foranstaltning ikke kan begrundes i indretningen af det græske referencesystem beskrevet ovenfor.

         5.3.4.   Valgfrihed mellem tre afskrivningsmetoder

      Referencesystem

               (155)

               Ifølge den græske indkomstskattelov er den generelle regel for afskrivning af aktiver »fast lineær afskrivning« (117)
                   (118). I henhold til artikel 1, stk. 2, i præsidentielt dekret 299/2003 (119) skal virksomheder afskrive deres anlægsaktiver hvert år med de afskrivningssatser, der er fastsat i dekretet, uanset om de opnår overskud eller underskud i afskrivningsperioden. Hvis der benyttes en højere afskrivningssats end de satser, der er fastsat i dekretet, kan den ikke indregnes i skatteopgørelsen.

               (156)

               I forbindelse med koncessionsaftaler kan hensættelser til inddrivelse af aktiver, der i henhold til aftale returneres til staten eller tredjemand (120) efter en bestemt periode, fratrækkes bruttoindtjeningen (121). I henhold til ministerbeslutning 100/2005 (122) foretages hensættelser til inddrivelse af aktiver, der returneres til staten eller tredjemand uden kompensation, hvert år og i så mange år, som koncessionen varer. Disse hensættelser fratrækkes bruttoindtjeningen og foretages ikke af virksomhedens overskud. Virksomheden har ikke ret til at beregne afskrivningerne på grundlag af præsidentielt dekret 299/2003, der finder generel anvendelse, på grund af denne specifikke bestemmelse, men også fordi det arbejde, der udføres af virksomheden med henblik på udnyttelse, ikke tilhører virksomheden, men staten eller tredjemanden. Det omhandlede fradrag beregnes uafhængigt af eventuelt overskud.

               (157)

               Endelig afskrives omkostninger vedrørende forbedringer af og supplementer til lejet fast ejendom i lige store rater over lejeperioden, såfremt den gældende afskrivningssats ikke er lavere end den sats, der er fastsat i præsidentielt dekret 299/2003 (123).

               (158)

               Det generelle referencesystem med hensyn til denne foranstaltning er derfor den lineære afskrivningsmetode, der finder generel anvendelse, i hele koncessionsperioden, som er den periode, der er fastsat for kontrakter, hvorefter det afskrevne aktiv returneres til staten eller en tredjemand.

               (159)

               De græske myndigheder og PCT anfører, at bestemmelserne vedrørende afskrivning giver fleksibilitet til at vælge mellem alternative afskrivningsmetoder og afskrivningssatser afhængigt af de specifikke omstændigheder. De henviser i den forbindelse til muligheden for, at industri-, mine- og stenbrudsvirksomheder samt virksomheder med blandede aktiviteter af denne type kan vælge, om de vil bruge lineær afskrivning eller afskrivning efter saldometoden. Skatteyderen vælger efter deres opfattelse, hvilken afskrivningsmetode og hvilke afskrivningssatser de vil anvende. I overensstemmelse med disse to metoder og som følge af princippet om fleksibilitet i den henseende henviser de til offentlig-private partnerskabers mulighed for at vælge mellem den lineære afskrivningsmetode i hele projektets levetid og lineær afskrivning over 10 år med mulighed for at vælge en længere afskrivningsperiode inden for en måned efter projektets afslutning (124). De gentager endelig de argumenter, de fremlagde inden indledningsafgørelsen, nemlig at systemets fleksibilitet også fremgår af det forhold, at andre virksomheder, der tildeles koncessioner på store offentlige infrastrukturprojekter i Grækenland, også kan vælge mellem forskellige afskrivningsmetoder.

               (160)

               Ifølge Kommissionen kan den mulighed, som industri-, mine- og stenbrudsvirksomheder samt virksomheder med blandede aktiviteter af denne type har for at vælge mellem to afskrivningsmetoder, ikke finde anvendelse for PCT, fordi denne mulighed ikke omfatter kontrakter, hvorefter aktivet returneres til staten eller tredjemand efter udløbet af kontrakten.

               (161)

               Det forhold, at andre virksomheder kan være blevet begunstiget af lignende fordele, betyder desuden ikke, at sådanne fordele kan udgøre et referencesystem. Det forhold, at andre virksomheder, der har fået tildelt koncessioner til store offentlige infrastrukturprojekter i Grækenland, har valgfrihed mellem forskellige afskrivningsmetoder, viser kun, at muligheden er begrænset til en kategori af virksomheder, nemlig virksomheder, der gennemfører store offentlige infrastrukturprojekter.

               (162)

               Kommissionen finder således, at referencesystemet for denne foranstaltning er det, der er fastsat ovenfor i betragtning 155-156.

      Undtagelse fra referencesystemet

               (163)

               I henhold til artikel 2, stk. 6, i den omhandlede lov kan PCT vælge mellem tre forskellige afskrivningsmetoder:

                           a.

                           Fast lineær afskrivning i hele koncessionsperioden.

                           b.

                           Afskrivning af arbejdernes anlægsomkostninger inden for 10 år fra det tidspunkt, hvor arbejderne er afsluttet, med lige store beløb årligt (125). Hvis PCT ønsker at afskrive sådanne omkostninger over en længere periode, kan den gøre det, men den skal så meddele dette til skattemyndigheden senest en måned efter udgangen af det regnskabsår, hvor arbejdet er blevet afsluttet.

                           c.

                           Afskrivning af ethvert beløb op til 100 % af anlægsomkostningerne for et aktiv inden for fem år fra den kommercielle ibrugtagning af arbejdet (126). For alle efterfølgende år kan det afskrives med op til 50 % af de ikke-afskrevne anlægsomkostninger for de færdiggjorte arbejder, uanset færdiggørelsestidspunktet. Hvis PCT ønsker at anvende denne metode, skal virksomheden meddele dette til de kompetente skattemyndigheder senest seks år efter startdatoen for koncessionen.

               (164)

               PCT har fået mulighed for at vælge mellem den generelt gældende lineære afskrivningsmetode og to andre afskrivningsmetoder, der er tilgængelige for nogle af de store infrastrukturprojekter i Grækenland. Bestemmelsen giver PCT ret til at vælge afskrivningsmetoder, som kan sikre virksomheden en fordel i forhold til det almindelige system. Hvis PCT f.eks. vælger en af de to accelererede afskrivningsmetoder, kan virksomheden sænke sit beskatningsgrundlag endnu mere og tidligere end ved anvendelse af almindelig lineær afskrivning. Muligheden for at vælge den tredje afskrivningsmetode inden for seks år efter startdatoen for koncessionen betyder i praksis, at PCT kan vælge, hvordan og hvor meget den vil sænke sit beskatningsgrundlag på et senere tidspunkt, hvor virksomheden mere nøjagtigt kan beregne sin skattepligtige indtægt. Afhængigt af virksomhedens indtjening til den tid kan den opnå fordele ved at sænke sit skattepligtige overskud og betale lavere skat, end den skulle betale, hvis den afskrev alle aktiver i henhold til de generelt gældende bestemmelser.

               (165)

               De græske myndigheder og PCT anfører, at valgfriheden mellem afskrivningsmetoder ikke kan udgøre en fordel, eftersom fordelen ved skattefradraget er lig med den samlede afskrivning, og kun det antal år, de fordeles over, adskiller sig.

               (166)

               Kommissionen bemærker i den henseende, at fuld afskrivning af et aktiv over en kortere eller længere periode kan føre til differentiering af virksomhedens resultat og beskatning på et bestemt tidspunkt og dermed kan føre til en fordel. Hvis en virksomhed f.eks. afskriver den samlede værdi af et aktiv over 10 år i stedet for over 35 år, kan den sænke sit beskatningsgrundlag på et tidligere tidspunkt. Værdien af de afskrevne omkostninger, der tages i betragtning i det første tilfælde, vil være højere end værdien af de samme afskrevne omkostninger over en længere periode. Skattefradragene er ganske vist lig med de fulde afskrivningsomkostninger, men den måde, hvorpå denne afskrivningsomkostning anvendes til skatteformål, kan føre til en yderligere fordel for PCT, der ikke er tilgængelig for andre virksomheder.

               (167)

               De græske myndigheder og PCT gør gældende, at den fleksibilitet, der ligger i de græske afskrivningsregler, bør omfatte forskellige muligheder med henblik på at sikre hensigtsmæssig behandling af de forskellige omstændigheder, der gør sig gældende ved offentlige infrastrukturprojekter, samtidig med at fuld afskrivning af omkostningerne til aktiverne sikres.

               (168)

               Bestemmelsen om fast lineær afskrivning i forbindelse med koncessionsaftaler, dvs. for virksomheder, der er i samme retlige og faktiske situation, er tydeligt fastsat i loven, og »fleksibiliteten« med hensyn til intervallet af afskrivningssatser gælder ikke generelt for omkostninger i forbindelse med koncessionsaftaler, men for andre typer investeringsomkostninger.

               (169)

               De græske myndigheder anfører også, at Kommissionen i sin indledningsafgørelse har fejlfortolket den yderligere fleksibilitet, der tildeles PCT, som ikke automatisk og nødvendigvis indebærer en fordel. Principperne for de enkelte tilgængelige afskrivningsmetoder og navnlig intervallet af afskrivningssatser under hver metode sammenholdt med de særlige omstændigheder i hvert tilfælde (127) betyder, at det i princippet ikke kan udelukkes, at det samme resultat fås ved brug af en af de alternative metoder. Det forhold alene, at en virksomhed har flere alternativer end andre, betyder ikke automatisk, at der er tale om en fordel. Det kan kun konstateres, om der er tale om en konkurrencemæssig fordel, ved at vurdere konkurrencevilkårene og de forskellige resultater, der kan opnås under de særlige omstændigheder, hvis de alternative afskrivningsmetoder, der er tilgængelige for hver konkurrent, anvendes.

               (170)

               I henhold til Kommissionen bekræftes dens ræsonnement i indledningsafgørelsen (128) i denne henseende i det væsentlige af ovennævnte argumentation. Da hver afskrivningsmetode involverer forskellige parametre, der skal undersøges for at vælge den mest fordelagtige, har PCT mulighed for at foretage beregninger og blandt de forskellige afskrivningsmetoder vælge den, der bedst imødekommer virksomhedens interesser. Det forhold, at den inden for seks år efter startdatoen for projektet kan beslutte sig for at skifte afskrivningsmetode, betyder, at den har større manøvrefrihed end almindelige virksomheder (129). Eftersom PCT frit kan vælge den afskrivningsmetode, virksomheden ønsker, i modsætning til andre virksomheder, der kun kan anvende de almindelige afskrivningsregler for koncessioner, begunstiges den bestemt af en selektiv fordel sammenlignet med andre virksomheder. Det er i den henseende irrelevant at undersøge konkurrencevilkårene og de forskellige resultater, som de forskellige konkurrenter kunne opnå under de særlige omstændigheder, da det ikke er det formål, som PCT's tilsvarende retlige og faktiske situation skal sammenlignes med.

               (171)

               De græske myndigheder fastholder desuden deres indledningsvise argumenter med hensyn til afskrivningsregler, der gælder for PPA og Thessaloniki Port (130), de to andre store havne i Grækenland, og har fastholdt, at den omhandlede bestemmelse sikrer, at PCT ikke behandles mindre gunstigt end de to andre havneoperatører.

               (172)

               Kommissionen bemærker, at det forhold, at specifikke afskrivningssatser gjorde sig gældende for PPA og Thessaloniki Port på daværende tidspunkt, ikke betyder, at PCT ville have ret til særbehandling, eller at sådan særbehandling var berettiget. Kommissionen finder derfor, at den omhandlede bestemmelse giver PCT en selektiv fordel.

               (173)

               Denne fordel består i PCT's mulighed for at vælge mellem tre afskrivningsmetoder og svarer til differencen mellem den indkomstskat, PCT skulle have betalt, hvis virksomheden havde anvendt den lineære afskrivningsmetode, og den indkomstskat, den i sidste ende betalte efter anvendelsen af en anden afskrivningsmetode.

      Begrundelse i indretningen af skattesystemet

               (174)

               De græske myndigheder og PCT anfører, at a) valgfriheden med hensyn til afskrivningsmetoder er en del af den generelle ordning, der gælder for alle virksomheder, der gennemfører offentlige infrastrukturprojekter i alle sektorer, b) der ikke er tale om forskelsbehandling, da koncessionshavere i forbindelse med store infrastrukturprojekter befinder sig i en anden retlig og faktisk situation end andre virksomheder, c) bestemmelsen er i overensstemmelse med dens formål og er tilgængelig for alle sådanne virksomheder, d) de relevante hensyn er formålet med, den valgte mekanisme i og princippet om fleksibilitet i det generelle afskrivningssystem, e) der ville være retlig usikkerhed, hvis bestemmelsen ikke var indført, da der findes visse typer aktiver, for hvilke der ikke er fastsat en afskrivningssats, f) bestemmelsen i det væsentlige har til formål at sikre bedre muligheder for at afskrive aktiver, der ikke er omfattet af standardsatser, som følge af de særlige forhold i forbindelse med koncessioner på offentlige infrastrukturprojekter, g) mekanismen gælder systematisk for alle koncessioner på offentlige infrastrukturprojekter og er dermed i overensstemmelse med afskrivningssystemets princip om fleksibilitet, h) mekanismen er hensigtsmæssig og proportional, da den anvender fleksibilitetsprincippet, og der ikke findes bedre metoder til at sikre en sådan fleksibilitet ved afskrivning, efter som det ikke er muligt at forudsige de omstændigheder, hver virksomhed står overfor, når de skal vælge afskrivningsmetode, og i) PCT ikke har særlige skønsbeføjelser ud over dem, der er berettiget i medfør af det generelle princip om fleksibilitet.

               (175)

               Kommissionen minder først og fremmest om, at medlemsstaterne i henhold til fast retspraksis skal begrunde selektive foranstaltninger (131). De græske myndigheders og modtagerens argumentation godtgør ikke, hvordan en foranstaltning, der giver modtageren skønsbeføjelser, kan være begrundet i skattesystemets indretning. Den fastholder derfor sine indledende konklusioner fra indledningsafgørelsen om, at denne foranstaltning ikke er begrundet i karakteren eller indretningen af systemet.

               (176)

               Den bemærker videre, at den fleksibilitet, der giver modtageren fuldstændig valgfrihed med hensyn til afskrivning af aktiver, ikke kan anses for et princip, der ligger til grund for skattesystemet, som kan begrunde foranstaltningen. Det ville grundlæggende betyde, at selve foranstaltningen er det generelle system, og at dets mekanisme ville være det formål, som foranstaltningen kan begrundes i. Hvis dette ræsonnement fandt anvendelse, kan ingen skønsmæssige skatteforanstaltninger klassificeres som statsstøtte. Alle argumenterne vedrørende det forhold, at tilsvarende regler gælder for andre koncessionsaftaler vedrørende offentlige infrastrukturprojekter i Grækenland, begrunder ikke foranstaltningen (132). Denne foranstaltning udgør en selektiv fordel, der ikke kan begrundes i systemets indretning eller karakter.

         5.3.5.   Fritagelse for betaling af stempelafgifter på låneaftaler og enhver tillægsaftale om finansiering af investeringsprojektet (artikel 2, stk. 8)

      Referencesystem

               (177)

               I henhold til den generelt gældende lovgivning skal der betales stempelafgifter på skriftlige civil- og handelsretlige aftaler, herunder låne-, kredit- og tillægsaftaler. I henhold til præsidentielt dekret om stempelafgifter (133) skal der betales stempelafgifter i forbindelse med specifikke dokumenter, der fastsætter en transaktion skriftligt. Stempelafgiften vedrører selve dokumentet, og det er derfor parterne, der aftaler, hvem der skal betale den. For låne-, kredit- og tillægsaftaler er låntageren primært ansvarlig for at betale de relevante stempelafgifter, mens kreditoren kan kræve, at låntageren betaler dem. Indførelsen af moms som en generel skat på omkostninger ved lov 1642/1986 i den græske retsorden betyder, at flere stempelafgifter og omsætningsafgifter blev erstattet af moms (134).

               (178)

               Fritaget for stempelafgift er i henhold til artikel 16 i lov 1676/1986 og artikel 36 i lov 3220/2004 låne- og kreditaftaler samt tillægsaftaler, der indgås af græske og udenlandske banker i Grækenland eller med forbindelse til Grækenland, dvs. aftaler, der er indgået og/eller eksekveret i Grækenland, aftaler, som skaber forpligtelser, der opfyldes i Grækenland, eller aftaler, der involverer sikkerhedsstillelse i Grækenland (territorialitetsprincippet) (135). I henhold til de eksisterende bestemmelser om stempelafgifter skal lån, der ydes af andre virksomheder end banker, pålægges stempelafgift (136), medmindre de har forbindelse til Grækenland eller er udstedt som obligationslån. Lån, der er overført mellem andre virksomheder end banker, pålægges også stempelafgift (137), hvis hovedstolen oprindeligt var pålagt stempelafgift.

               (179)

               Kommissionen bemærker, at bestemmelserne om stempelafgift indeholder en række undtagelser, navnlig efter indførelsen af momssystemet og/eller erstatningen af stempelafgift med andre gebyrer eller afgifter. Den generelle ramme for denne foranstaltning er dog stadig det græske stempelafgiftssystem, som det var fastsat på det tidspunkt, hvor den omhandlede bestemmelse blev vedtaget. Eksistensen af undtagelser til systemet betyder ikke, at stempelafgiftssystemet ikke findes, men at hver undtagelse (138) skal vurderes ud fra dens karakter.

      Undtagelse fra referencesystemet

               (180)

               Eftersom låne-, kredit- og tillægsaftaler med andre virksomheder end banker, der indgås og eksekveres i Grækenland eller har forbindelse til Grækenland (139) i henhold til den generelt gældende ramme er pålagt stempelafgifter, skulle PCT normalt betale stempelafgifter af sådanne dokumenter. På grundlag af den omhandlede bestemmelse er PCT dog fritaget for stempelafgifter, som virksomheden normalt skulle betale af sådanne dokumenter. PCT er blevet fritaget for stempelafgifter, den normalt skulle have betalt i forbindelse med lån, der er ydet af andre typer virksomheder end banker, herunder af virksomhedens moderselskab Cosco (140).

               (181)

               På den måde har PCT opnået en selektiv fordel sammenlignet med andre virksomheder i en tilsvarende retlig og faktuel situation. Denne fordel svarer til den stempelafgift, som PCT normalt skulle have betalt i henhold til de generelt gældende bestemmelser.

               (182)

               De græske myndigheder og PCT anfægter ikke, at disse lånetransaktioner er fritaget for stempelafgift, der normalt skulle betales. De anfører imidlertid, at denne undtagelse giver PCT større fleksibilitet med hensyn til den finansiering, virksomheden har brug for med henblik på at opfylde sine forpligtelser i henhold til koncessionsaftalen uden yderligere omkostninger, hvis sådan fleksibilitet vurderes nødvendig under særlige omstændigheder. De henviser også til det forhold, at PPA også blev begunstiget af denne undtagelse i forbindelse med denne virksomheds koncession på administrationen af havnen i Piræus. Denne foranstaltning bør således betragtes som en del af en generel foranstaltning, der er den del af det græske skattesystem, som har til formål at fremme finansieringen af store infrastrukturprojekter.

               (183)

               Som allerede anført ovenfor i forbindelse med de andre foranstaltninger, udgør fremme af finansiering af store infrastrukturprojekter et element, der skal tages i betragtning ved vurderingen af den mulige forenelighed af statsstøtte, men ikke ved vurderingen af eksistensen af statsstøtte.

               (184)

               De græske myndigheder og modtageren anfører endvidere, at de to efterstillede lån på […] mio. EUR og 54,8 mio. EUR, som Cosco ydede til PCT, så denne kunne indlede sine investeringer i havnen i Piræus, ikke skulle pålægges stempelafgift i henhold til de generelt gældende bestemmelser, da a) de blev eksekveret uden for Grækenland, b) de blev indbetalt på PCT's bankkonto hos en bank uden for Grækenland, c) de blev tilbagebetalt af PCT via en pengeoverførsel fra dens bankkonto uden for Grækenland. Med henblik på at bekræfte denne undtagelse fremlagde de en rapport af skatterevisionen af PCT's regnskabsår.

               (185)

               Kommissionen bemærker indledningsvis, at det forhold, at PCT ikke betalte stempelafgift i forbindelse med ovennævnte transaktioner, ikke beviser, at virksomheden ikke skulle betale stempelafgift i henhold til de generelt gældende bestemmelser. I skatterevisionsrapporten henvises der specifikt til den omhandlede bestemmelse. De omhandlede transaktioner svarer desuden fuldstændigt til en tilsvarende transaktion, hvor forvaltningsappeldomstolen i Athen fandt (141), at territorialitetsprincippet i den græske lov om stempelafgift (142) var blevet overtrådt. I den pågældende sag blev låneaftalen indgået mellem en virksomhed med hjemsted i Grækenland som låntager og en udenlandsk virksomhed med hjemsted uden for Grækenland som långiver. Låneaftalen blev undertegnet uden for Grækenland. Långiveren indsatte lånebeløbet på låntagerens bankkonto uden for Grækenland, og efter deponeringen skulle den udenlandske bank overføre lånebeløbet til låntagerens bankkonto i Grækenland samme dag. Forvaltningsappeldomstolen fandt, at dette lån havde samme retlige følger som et lån, der var undertegnet i Grækenland, og hvor lånebeløbet blev overført direkte i Grækenland uden den udenlandske bank som mellemled, og derfor skulle det pålægges stempelafgift.

               (186)

               Det samme scenarie gælder også for de lån, som Cosco ydede til PCT. Låneaftalen blev i dette tilfælde undertegnet uden for Grækenland, lånebeløbene blev indsat på PCT's konto hos HSBC i Luxembourg den 21. april 2009, og den 22. april 2009 blev de overført til PCT's konto hos HSBC i Piræus. I henhold til de græske myndigheders oplysninger anvendte PCT 50 mio. EUR plus moms som bankgaranti, som PCT skulle stille over for PPA som garanti for låneaftalens ikrafttræden (143). De faktiske omstændigheder for låneaftalen i ovennævnte sag svarer således til omstændighederne for låneaftalerne mellem Cosco og PCT. Selv om låneaftalen blev undertegnet uden for Grækenland, og beløbet blev indsat på en bankkonto uden for Grækenland, blev det derefter overført til PCT's bankkonto Grækenland, hvor virksomheden anvendte det med henblik på koncessionsaftalen i Grækenland. I henhold til territorialitetsprincippet i artikel 8 i den græske lov om stempelafgift som fortolket af de græske domstole skulle der have været betalt stempelafgift af de pågældende låneaftaler ifølge de generelt gældende bestemmelser. PCT er derfor ifølge Kommissionen allerede blevet begunstiget af en konkret finansiel fordel som følge af denne bestemmelse, der ikke svarer til anvendelsen af de generelt gældende bestemmelser, men er en undtagelse til dem.

               (187)

               De græske myndigheder og modtageren anfører, at denne domstolsafgørelse ikke er relevant for PCT's tilfælde, da de faktiske omstændigheder i den pågældende sag adskiller sig fra PCT's låneaftaler. PCT kunne ifølge dem have anvendt disse lånebeløb uden for Grækenland til virksomhedens formål. De anfører videre, at denne afgørelse er blevet appelleret til den øverste forvaltningsdomstol i Grækenland, og at den græske forvaltning anvender et fortolkningscirkulære (144), hvorefter en sådan transaktion ikke pålægges stempelafgift. Dette cirkulære finder generel anvendelse og er bindende for den offentlige forvaltning. Den manglende betaling af stempelafgifter i forbindelse med disse to transaktioner udgør derfor ikke en fravigelse af de generelt gældende bestemmelser.

               (188)

               Kommissionen bemærker, at et fortolkningscirkulære om anvendelsen af den græske lov om stempelafgift ikke kan tillægges større gyldighed end domstolsafgørelser. Det forhold, at den afgørelse, der blev truffet af forvaltningsappeldomstolen i Athen er blevet appelleret, betyder heller ikke, at afgørelsen ikke er gældende. De græske domstoles fortolkning af territorialitetsprincippet som beskrevet ovenfor (145) er desuden i overensstemmelse med den anførte afgørelse. Kommissionen bemærker videre, at de omstændigheder, der er relevante for PCT's låneaftaler, er de samme, og det kan derfor konkluderes, at PCT ifølge de generelt gældende bestemmelser som fortolket af de græske domstole skulle betale stempelafgift. Ifølge denne fortolkning giver den omhandlede bestemmelse klart PCT en selektiv fordel.

      Begrundelse i indretningen af skattesystemet

               (189)

               Denne undtagelse er ifølge de græske myndigheder i overensstemmelse med den generelle ordning, hvor stempelafgifter progressivt udfases, idet undtagelsen fra stempelafgift ifølge lovgiveren er en hensigtsmæssig mekanisme til at sikre, at objektivt forskellige situationer behandles forskelligt i skattemæssig henseende. Undtagelsen gælder derfor for alle virksomheder, der gennemfører offentlige infrastrukturprojekter. Eftersom undtagelsen også tager højde for deres særlige karakteristika, er den også proportional, da den ikke påvirker statens indtægter fra stempelafgift, idet flere andre typer transaktioner, der også er fritaget for stempelafgift, under alle omstændigheder kan anvendes af disse virksomheder.

               (190)

               Kommissionen bemærker, at den progressive udfasning af stempelafgift ikke kan anses for et princip, der ligger til grund for stempelafgiftssystemet, som begrunder denne foranstaltning, da sådan udfasning kun kan gennemføres for alle låneaftaler og ikke kun for PCT's låneaftaler. Med hensyn til de særlige karakteristika ved offentlige infrastrukturprojekter henviser Kommissionen til sin analyse i betragtning 98-100 i denne afgørelse. De græske myndigheder og PCT har således ikke godtgjort, at denne selektive foranstaltning er begrundet i skattesystemets indretning.

         5.3.6.   Fritagelse for stempelafgifter, for så vidt angår kontrakter mellem kreditorerne i de låneaftaler, hvorved forpligtelserne og de deraf resulterende rettigheder overføres (artikel 2, stk. 9)

               (191)

               I henhold til den nuværende græske lov om stempelafgift pålægges lån, der er overført mellem andre virksomheder end banker, også stempelafgift (146), hvis hovedstolen oprindeligt var pålagt stempelafgift.

               (192)

               Bestemmelsen i artikel 2, stk. 9, indebærer ifølge Kommissionen en direkte fordel for PCT's kreditorer, herunder virksomhedens moderselskab Cosco. Denne fordel svarer til det beløb i stempelafgifter, som PCT's kreditorer normalt skulle have betalt i henhold til de generelt gældende bestemmelser ved overførsel af et lån vedrørende koncessionsaftalen i henhold til aftale med PCT. Denne bestemmelse indebærer også en indirekte fordel for PCT, for så vidt som den muligvis gjorde det nemmere for PCT at opnå lån.

               (193)

               I henhold til de græske myndigheder ydede Cosco to lån til PCT i 2009, der ifølge de græske myndigheder og PCT blev tilbagebetalt i 2011. Som følge af den omhandlede bestemmelse blev Cosco, der er PCT's moderselskab, begunstiget af en fritagelse for stempelafgift, hvis den overførte disse lån til andre virksomheder. De græske myndigheder og PCT har oplyst, at PCT allerede har tilbagebetalt disse lån. På det grundlag har Kommissionen ikke grund til at antage, at en sådan overførsel fandt sted. Denne bestemmelse kan dog medføre en selektiv fordel for Cosco eller andre af PCT's kreditorer.

               (194)

               De græske myndigheders og PCT's argumenter med hensyn til denne fritagelse for stempelafgift er de samme som i forbindelse med fritagelse for stempelafgift i forbindelse med lån til fordel for PCT. Kommissionen konkluderer i den forbindelse, at dens ræsonnement i forbindelse med den ovenfor nævnte fritagelse også gælder for denne foranstaltning. Denne foranstaltning er derfor selektiv og kan ikke anses for begrundet i systemets generelle indretning.

         5.3.7.   Fritagelse for betaling af stempelafgifter for enhver kompensation, som PPA måtte give PCT under koncessionsaftalen, og som er uden for anvendelsesområdet for momsloven (artikel 2, stk. 10)

      Referencesystem

               (195)

               Referencesystemet for denne foranstaltning er det stempelafgiftssystem, der gælder for civil- eller handelsretlige dokumenter i Grækenland. De bestemmelser, der omhandler dette system, er allerede nævnt i betragtning 177 og 179 til denne afgørelse. I henhold til bestemmelserne om stempelafgift skal der betales stempelafgifter i tilknytning til de juridiske dokumenter, de er pålagt, og ikke i tilknytning til de specifikke afgiftspligtige personer, der undertegner disse dokumenter. I henhold til ministercirkulære 44/1987 (147) om fortolkning af bestemmelserne vedrørende stempelafgift efter indførelsen af ændringer i medfør af momssystemet pålægges kontrakter, juridiske dokumenter eller transaktioner, der er underlagt moms, ikke stempelafgift.

               (196)

               I henhold til de generelt gældende bestemmelser som fortolket og håndhævet af de kompetente græske skattemyndigheder er betalingen af kompensation ikke omfattet af anvendelsesområdet for moms og pålægges derfor stempelafgift (148).

               (197)

               I henhold til det samme cirkulære pålægges proportional stempelafgift ikke ved aktivering af en tillægsaftale (sikkerhedsstillelse, garanti, lån i fast ejendom, konventionalbod og enhver anden type sikkerhed) i forbindelse med en kontrakt, der er pålagt moms, og sådanne aftaler er følgelig fritaget for stempelafgift. Når hovedkontrakten er pålagt moms eller er genstand for en fast (og ikke proportional) stempelafgift, pålægges der ved aktivering af en tillægsaftale til denne kontrakt en fast stempelafgift.

               (198)

               Endelig pålægges der stempelafgift ved betaling af andre former for kompensation, f.eks. skadeserstatning eller internationalt kontraktbrud.

               (199)

               De græske myndigheder anfører, at ifølge bestemmelserne i den græske lov om stempelafgift pålægges kompensation udbetalt i Grækenland som følge af skadeserstatning en stempelafgift på 3,6 %. Betaling af kompensation i medfør af en erstatningsklausul pålægges en stempelafgift på 2,4 %.

      Undtagelse fra referencesystemet

               (200)

               I henhold til artikel 2, stk. 10, i ratificeringsloven er enhver form for kompensation fra PPA til PCT i medfør af koncessionsaftalen, der ikke er omfattet af anvendelsesområdet for momsloven, fritaget for stempelafgift.

               (201)

               Eftersom stempelafgift i henhold til de generelt gældende bestemmelser pålægges de juridiske dokumenter og ikke specifikt parterne i en transaktion, og eftersom PPA ved lov var fritaget for stempelafgift (149), da ratificeringsloven blev vedtaget, ville PCT i henhold til de generelt gældende bestemmelser være forpligtet til at betale stempelafgiften, når en betaling af kompensation på PPA's vegne vedrørende koncessionsaftalen faldt uden for anvendelsesområdet for momsloven og var pålagt stempelafgift. Som følge af denne bestemmelse ville PCT være fritaget for betaling af en fast stempelafgift, hvis en erstatningsklausul i koncessionsaftalen blev udløst, og hvis PPA skulle betale kompensation som følge af skadeserstatning i forbindelse med koncessionsaftalen eller brud på koncessionsaftalen. Som de græske myndigheder og modtageren anfører, ville PCT i medfør af denne bestemmelse være fritaget for betaling af stempelafgift i forbindelse med virksomhedens transaktioner med PPA pålagt stempelafgift, eftersom PPA på daværende tidspunkt var fritaget for betaling af stempelafgift, for så vidt angår tredjemands gennemførelse af arbejder på dennes vegne. Den omhandlede fritagelse betyder derfor, at PCT fritages fra forpligtelsen til at betale stempelafgift i sådanne tilfælde, hvilket klart medfører en selektiv fordel for PCT.

               (202)

               De græske myndigheder og PCT anfører, at virksomheden ved betaling af kompensation, som årsagsmæssigt hænger sammen med en kontrakt, der er omfattet af anvendelsesområdet for momsloven i henhold til en erstatningsklausul i kontrakten, er fritaget for stempelafgift. Det skyldes, at en sådan erstatningsklausul anses for en tillægsaftale, der er fritaget for stempelafgift, når hovedkontrakten er omfattet af anvendelsesområdet for moms. Da koncessionsaftalen er underlagt moms, er enhver betaling i henhold til en erstatningsklausul i koncessionsaftalen fritaget for stempelafgift i henhold til de generelt gældende bestemmelser.

               (203)

               Kommissionen bemærker, at der i henhold til de generelt gældende bestemmelser ikke pålægges proportional stempelafgift ved udløsning af en erstatningsklausul i en aftale, der er underlagt moms. I sådanne tilfælde pålægges der dog en fast stempelafgift i henhold til det samme cirkulære, som de græske myndigheder selv har henvist til. Hvis PPA skulle betale kompensation på grund af udløsningen af en erstatningsklausul i koncessionsaftalen, skulle PCT i medfør af den omhandlede bestemmelse ikke betale den faste stempelafgift, der ville være gældende. Bestemmelsen medførte derfor en selektiv fordel for PCT.

               (204)

               De græske myndigheder og PCT anfører også, at betalingen af andre typer kompensation, dvs. skadeserstatning eller internationalt kontraktbrud, er pålagt stempelafgift. I den henseende indføres der ved artikel 2, stk. 10, en undtagelse vedrørende disse andre typer kompensation. De forklarer, at denne undtagelse er en del af det generelle system, der har til formål at tage højde for de objektivt forskellige karakteristika/forhold, der gør sig gældende for offentlige infrastrukturkoncessioner. Der foretages derfor i realiteten ingen sondring i den henseende, og der er ikke tale om selektivitet.

               (205)

               Kommissionen bemærker, at de græske myndigheder og PCT har bekræftet dens konklusion om, at PCT i medfør af den omhandlede bestemmelse ikke skulle betale den stempelafgift, den normalt skulle betale, hvis PPA skulle betale kompensation til PCT som følge af erstatning vedrørende koncessionsaftalen og/eller eventuelle brud på aftalen. Bestemmelsen indebærer derfor en fordel for PCT, der svarer til den stempelafgift, som virksomheden skulle have betalt under sådanne omstændigheder, og som den er fritaget for. Med hensyn til argumentet vedrørende det generelle system for offentlige infrastrukturprojekter henviser Kommissionen til sin analyse i betragtning 92-97 og 107 ovenfor. En foranstaltning, der gælder for virksomheder, som er ansvarlige for offentlige infrastrukturprojekter, gælder ifølge Kommissionen kun for en bestemt kategori af virksomheder og er derfor selektiv.

      Begrundelse i indretningen af skattesystemet

               (206)

               De græske myndigheder og PCT anfører, at denne fritagelse er i overensstemmelse med det generelle system, hvor stempelafgift progressivt udfases proportionalt med lighedsprincippet, da den repræsenterer mekanismen for at sikre, at de særlige karakteristika ved offentlige infrastrukturprojekter behandles i overensstemmelse hermed i skattemæssig henseende. Kommissionen er ikke enig i, at disse »mål« begrunder den omhandlede foranstaltning, og henviser til analysen i betragtning 189-190 ovenfor vedrørende fritagelsen for stempelafgift, for så vidt angår PCT's lån.

               (207)

               De græske myndigheder og PCT anfører videre, at denne fritagelse er i overensstemmelse med lighedsprincippet. Hvis den ikke blev anvendt, og eftersom PPA ved vedtagelsen af ratificeringsloven var fritaget for betaling af stempelafgift i forbindelse med transaktioner vedrørende tredjemands gennemførelse af arbejder på dens vegne, ville PCT have pligt til at betale stempelafgift, når sådan gjorde sig gældende i forbindelse med dens transaktioner med PPA.

               (208)

               Som allerede påpeget i indledningsafgørelsen (150) betyder det forhold, at PPA kan være fritaget for stempelafgifter, ikke, at en sådan fritagelse til fordel for PCT er begrundet i skattesystemets indretning.

               (209)

               Kommissionen bemærker, at lov 4152/2013 afskaffede denne bestemmelse. Den selektive fordel for PCT ville således kun vedrøre fortiden.

         5.3.8.   Beskyttelse, jf. lovgivningsmæssigt dekret 2687/1953, af investeringen omfattet af koncessionsaftalen efter PCT's ansøgning (artikel 3)

      Beskrivelse af det lovgivningsmæssige dekret og de foranstaltninger, det kan indebære

   a.   Procedure

               (210)

               I henhold til lovgivningsmæssigt dekret 2687/1953 kan den græske forvaltning fastsætte en særligt gunstig ordning for enhver virksomhed, der indfører udenlandsk kapital med henblik på at foretage »produktive investeringer«. En virksomhed, der ønsker at anvende denne ordning, skal indgive en ansøgning til det græske økonomiministerium. Efter virksomhedens ansøgning afgiver et særligt udvalg en udtalelse efter at have vurderet:

                           —

                           om investeringen er »produktiv«, dvs. om den har til formål at udvikle den nationale produktion, eller om den bidrager til landets økonomiske udvikling

                           —

                           om den vedrører udenlandsk kapital, herunder enhver form for kapital, dvs. udenlandsk valuta, maskiner og materialer, opfindelser, tekniske metoder og varemærker

                           —

                           »anvendeligheden« af indførelsen af udenlandsk kapital (på netop dette punkt gives der i dekretet ikke en definition, og det anfører ikke de kriterier, der skal opfyldes, hvilket overlader det til den nationale forvaltnings skøn).

               (211)

               Efter denne udtalelse fremsætter den ansvarlige minister afhængigt af investeringens betydning et endeligt præsidentielt dekret eller vedtager en ministerbeslutning om godkendelse af indførslen af udenlandsk kapital på de vilkår, der er fastsat deri, og om fastsættelse af en endelig gunstig ordning (151).

         b.   Privilegier, der kan tildeles

               (212)

               Det præsidentielle dekret/ministerbeslutningen, der kan vedtages for en bestemt virksomhed, tildeler følgende skattemæssige »faciliteter« (152):

                           —

                           en fastfrysning af skattesatsen for overskud i en periode på højst 10 år eller anvendelse af en lavere skattesats (153)

                           —

                           reduktion af eller fritagelse for told eller afgifter på import af maskiner osv. i en periode på højst 10 år

                           —

                           lavere skat eller fritagelse for skat pålagt af lokale myndigheder eller havnemyndigheder i en periode på højst 10 år

                           —

                           reduktion af eller fritagelse for enhver form for afgifter og royalties i forbindelse med registrering af lån i fast ejendom eller pantsætning som sikkerhed for den indførte kapital eller for indgåelse af en kontrakt i forbindelse hermed

                           —

                           forbud mod eksportrestriktioner eller -afgifter

                           —

                           forbud mod indførelse af afgifter med tilbagevirkende kraft

                           —

                           fritagelse for tvangsekspropriering til fordel for staten af modtagerens aktier

                           —

                           forbud mod rekvisition af de beskyttede virksomheders aktiver

                           —

                           rekruttering af udenlandske statsborgere som teknisk og administrativt personale og tilladelse til udførsel af deres vederlag i udenlandsk valuta

                           —

                           tilladelse til repatriering af lån eller aktiekapital (op til 10 % af den årligt indførte kapital), kumulativ udførsel af overskud (op til 12 % uden skat af den årligt indførte og repatrierede kapital), udførsel af renter (op til 10 % årligt) (154).

               (213)

               I henhold til det lovgivningsmæssige dekret er aktiver tilhørende virksomheder, der etableres eller udvides betydeligt (155) ved hjælp af udenlandsk kapital efter dette dekret, fritaget for tvangsekspropriering til fordel for staten og for enhver form for rekvisition (156). Endelig er der en særlig bestemmelse, der sikrer, at virksomheder, der er omfattet det lovgivningsmæssige dekret (157), ikke kan pålægges skat med tilbagevirkende kraft.

      Referencesystem

               (214)

               Da den beskyttelse, der ydes i medfør af lovgivningsmæssigt dekret 2687/1953, kan variere afhængigt af de foranstaltninger, der iværksættes for den enkelte virksomhed, som er omfattet af sådan »beskyttelse«, og de undtagelser, PCT kan indrømmes i medfør af dekretet, er vejledende fastsat i dekretet, kan det generelle referencesystem omfatte de forskellige skatteforanstaltninger, som modtageren vil blive begunstiget af, når forvaltningen vedtager den specifikke ordning, PCT anmoder om.

               (215)

               De græske myndigheder og PCT anfører, at dette dekret — eftersom det er vedtaget som en lov med overordnet gyldighed i medfør af forfatningen — ikke kan anses for en »særlig« foranstaltning, der kan sammenlignes med den »generelle« lovgivningsramme. Da dette dekret blev vedtaget — og i betragtning af dets overordnede lovgivningsmæssige gyldighed — fandtes størstedelen af den nationale lovgivningsramme, som Kommissionen anvender som »referencesystem«, slet ikke. Det »referencesystem«, der skal tages i betragtning i denne forbindelse, er derfor den græske forfatning og lovgivningsmæssigt dekret 2687/1953 som en generel foranstaltning. Kommissionen har desuden haft kendskab til dets eksistens siden Grækenlands tiltrædelse.

               (216)

               De græske myndigheder og PCT hævder videre, at den særlige beskyttelsesordning for udenlandske investeringer er en generel foranstaltning, der gælder for alle udenlandske investeringer, der opfylder de objektive kriterier for anvendelsen af ordningen. De anfører også, at rationalet for dekretet var behovet for at a) anerkende, at udenlandske investeringer under de særlige omstændigheder i Grækenland blev udsat for særlige risici og udfordringer og følgelig havde behov for særbehandling, således at målet om at tiltrække sådanne investeringer kunne opfyldes, og b) sikre hensigtsmæssig behandling i denne henseende.

               (217)

               De græske myndigheder og PCT hævder videre, at svaret fra kommissær Tajani (158) med hensyn til dekretet kun udelukkede nye foranstaltninger på området for toldkvoter og ikke statsstøtteforanstaltninger. Det er ifølge dem klart, at den hidtidige anvendelse af dekretet ikke har givet anledning til ny ulovlig statsstøtte, da det var gældende, da Grækenland tiltrådte EU, og fortsat finder anvendelse uden ændring. Indtil videre har Kommissionen ikke taget initiativ til at betvivle dekretets lovlighed i henhold til EU-retten.

               (218)

               Kommissionen bemærker, at det pågældende lovgivningsmæssige dekret ikke kan anses for et gyldigt referencesystem. Selv om det er korrekt, at dekretet fandtes, inden Grækenland tiltrådte EU, betyder det ikke, at dekretet har overordnet gyldighed i forhold til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og dermed denne traktats bestemmelser om statsstøtte. Da Grækenland tiltrådte EU, skulle det overholde EU's regelværk og navnlig overholde traktatens bestemmelser om statsstøtte. Hvis Grækenland bruger dette dekret til at yde særlige fordele til bestemte virksomheder, skal det derfor først meddele fordelene til Kommissionen med henblik på vurdering i henhold til statsstøttereglerne og eventuel godkendelse i henhold til traktaten (159).

               (219)

               Dette dekret giver desuden forvaltningen brede skønsbeføjelser (160) til at fastlægge de betingelser og fordele, der skal indrømmes de specifikke virksomheder, det finder anvendelse på. Særbehandlingen af udenlandske investeringer i Grækenland med henblik på at fremme dem indebærer allerede selektive elementer. Den sigter samtidig mod et politisk mål og ikke et skattemæssigt mål. Et gyldigt referencesystem, for så vidt angår analysen af selektivitet, kan kun baseres på beskatningsprincipper. Politiske mål ligger uden for skattesystemet som allerede anført i betragtning 92-94 til denne afgørelse og kan derfor ikke være formålet med et referencesystem, for så vidt angår vurderingen af selektivitet.

      Undtagelse fra referencesystemet

               (220)

               I henhold til artikel 3 i lov 3755/2009 kan PCT ansøge om den beskyttelsesordning, der er omfattet af det ovennævnte lovgivningsmæssige dekret. Denne bestemmelse betyder, at flere selektive fordele kan indrømmes PCT, når virksomheden har ansøgt den græske forvaltning herom. Disse fordele består primært i skatter og afgifter, som PCT skulle have betalt i henhold til den generelt gældende bestemmelse, og som virksomheden kunne fritages for i medfør af denne bestemmelse. Fritagelsen fra andre retlige begrænsninger (tvangsekspropriering, rekvisition af aktiver, tilladelse til rekruttering af udenlandsk personale og udførsel af deres vederlag i udenlandsk valuta, tilladelse til repatriering af lån eller aktiekapital) kunne i fremtiden også begunstige PCT. Det forhold, at disse fordele i henhold til de græske myndigheder faktisk endnu ikke er ydet til PCT, ændrer ikke det forhold, at den omhandlede bestemmelse giver PCT ret til at ansøge om og opnå de særlige fordele, der er fastsat i dekretet.

               (221)

               Med hensyn til foranstaltningen til fordel for PCT fremlægger de græske myndigheder ikke yderligere argumenter end de allerede fremlagte. Kommissionens konklusion med hensyn til denne foranstaltnings selektive karakter er derfor den samme (161).

               (222)

               Som allerede anført ovenfor (162) betyder det forhold, at en foranstaltning kan have et økonomipolitisk formål, ikke, at den ikke er selektiv, men at den muligvis kan anses for forenelig med det indre marked, hvis visse betingelser er opfyldt (163).

               (223)

               Uafhængigt af karakteren af den ordning, der er fastsat ved det lovgivningsmæssige dekret (164), kan ordningens individuelle anvendelse udgøre en selektiv fordel (165), eftersom enhver beslutning, der træffes af den græske forvaltning, kan afvige fra de generelle skattebestemmelser til fordel for PCT. I henhold til beskatningsmeddelelsen (166) fører en sådan konklusion til en formodning om statsstøtte og skal analyseres i detaljer. På det grundlag finder Kommissionen, at den omhandlede bestemmelse indebærer en selektiv fordel for PCT, der gennemføres, hvis PCT beslutter at udnytte den.

      Begrundelse i indretningen af skattesystemet

               (224)

               De græske myndigheder hævder, at den særlige ordning omhandlet i dekretet havde til formål at tiltrække udenlandsk kapital og fremme landets genopbygning efter Anden Verdenskrig og borgerkrigen i 1940'erne. I lyset af dens betydning for Grækenlands økonomiske udvikling anerkender artikel 107 i den græske forfatning udtrykkeligt, at den har forrang for almindelige love. Det skete netop for at sikre, at udenlandske investorer beskyttes mod de konstante ændringer af den græske skattelov, der ikke er gunstige for udenlandske investeringer. Det samme formål, der gælder for denne beskyttelsesordning, nemlig udvikling af den græske økonomi, kan imidlertid ikke begrunde foranstaltningens selektive karakter, men kan kun tages i betragtning i forbindelse med vurderingen af forenelighed.

               (225)

               Kommissionen bemærker videre, at denne beskyttelsesordning ikke kan begrundes i skattesystemets karakter eller generelle indretning, eftersom den skønsmæssigt kunne indrømmes PCT efter anmodning (167).

               (226)

               Den omhandlede bestemmelse indebærer derfor en selektiv fordel for PCT, der ikke kan begrundes i systemets indretning eller karakter.

      Eksisterende støtte

               (227)

               De græske myndigheder og PCT anfører, at der vil være tale om eksisterende støtte, såfremt Kommissionen vurderer, at anvendelse af dette dekret udgør støtte.

               (228)

               Kommissionen bemærker, at bestemmelsen til fordel for PCT blev vedtaget i 2009 og ikke inden Grækenlands tiltrædelse til EU. Denne bestemmelse giver PCT ret til at ansøge om og få indrømmet denne særordning. Når PCT har indgivet en ansøgning, skal der vedtages et præsidentielt dekret, eller der skal træffes en ministerbeslutning, som fastsætter de specifikke fordele, PCT vil opnå. En særlig anvendelse af dekretet efter PCT's anmodning vil således betyde, at den konkrete gennemførelse af foranstaltningerne træder i kraft i det øjeblik, loven om bevilling vedtages. Det konkluderes, at foranstaltningen til fordel for PCT udgør ny støtte.

         5.3.9.   Fritagelse for de generelle bestemmelser om tvangsekspropriering

               (229)

               I de klager, der er modtaget i denne sag, nævnes en fritagelse for de generelle bestemmelser om tvangsekspropriering, der er indrømmet PCT. Loven om ratificering af koncessionsaftalen henviser ikke til en sådan fritagelse. I henhold til de græske myndigheder og PCT blev der ikke indrømmet en sådan fritagelse, og Kommissionen har ikke grund til at tro, at det ikke er korrekt. Kommissionen vurderer derfor, at denne type fordel ikke blev indrømmet PCT.

         5.4.   Sammenligning af ovennævnte statsstøtteforanstaltninger med lignende bestemmelser i andre kontrakter vedrørende store infrastrukturprojekter

               (230)

               De fremsatte hovedargumenter vedrørende begrundelsen for ovennævnte skatteforanstaltninger omhandler nødvendigheden af at støtte store infrastrukturprojekter ved at sikre et klart, fleksibelt og stabilt skattesystem for virksomheder, der gennemfører dem i Grækenland. Til støtte for deres argumentation henviser de græske myndigheder og PCT til forskellige afgørelser vedtaget af Kommissionen, hvor den har konkluderet, at der ikke var tale om statsstøtte i forbindelse med finansieringen af store koncessionsaftaler vedrørende infrastrukturprojekter, som omfatter lignende skattefritagelser.

               (231)

               Kommissionen har undersøgt de fremlagte argumenter og er nået frem til følgende konklusioner.

               (232)

               I henhold til fast retspraksis (168) er denne type argumentation for det første irrelevant for vurderingen af lovligheden af en kommissionsafgørelse. Hver enkelt sag skal vurderes på grundlag af artikel 107, stk. 1, TEUF under hensyntagen til de særlige omstændigheder, der gør sig gældende i hver enkelt sag. Som nævnt i denne afgørelses punkt 107 betyder eksistensen af tilsvarende foranstaltninger i andre kontrakter vedrørende store infrastrukturprojekter kun, at disse foranstaltninger finder anvendelse på en kategori af virksomheder og følgelig er selektive.

               (233)

               Alle de afgørelser, som de græske myndigheder og PCT henviser til, omhandler under alle omstændigheder helt andre situationer.

               (234)

               Kommissionen finder endvidere, at konklusionen i sagen vedrørende Athens International Airport (169) ikke er relevant for denne sag. I den nævnte sag var de støttede aktiviteter enten ikke økonomiske eller ikke liberaliserede på daværende tidspunkt, hvorfor der ikke var tale om statsstøtte. I den nærværende sag har den græske stat selv åbnet op for konkurrence i forbindelse med leveringen af havneinfrastrukturtjenester ved at udlicitere den del af havnen, der er genstand for koncessionsaftalen. Begrundelsen vedrørende »ikke-liberalisering« i Kommissionens tidligere beslutning er derfor ikke relevant i denne sag.

               (235)

               Med hensyn til sagerne vedrørende Athens Ring Road og Rio Antirrio Motorway Bridge bemærker Kommissionen, at den ikke — selv om der blev givet et resumé af de skattebestemmelser, der var gældende for disse projekter — udtrykkeligt udtalte sig om disse specifikke bestemmelser, men kun vurderede, om statens støtte til projektet udgjorde det nødvendige minimum, og om den gennemførte udbudsprocedure resulterede i markedsprisen. De fleste af de øvrige beslutninger og afgørelser (170) henviser end ikke til skattefritagelser til fordel for koncessionshavere (og heller ikke til det forhold, at de er begrundet i skattesystemets indretning) og vurderer kun, om udbudsproceduren var tilstrækkelig åben, ikke-diskriminerende og baseret på den laveste pris. Det forhold, at Kommissionen modtog de relevante koncessionsaftaler, der henviste til flere skattefritagelser, i forbindelse med meddelelsen, betyder ikke, at Kommissionen undersøgte dem med hensyn til statsstøtte, eller at den har udtalt sig om disse specifikke foranstaltninger. I henhold til Domstolens retspraksis skal Kommissionen klart og udtrykkeligt tage stilling til foranstaltninger, for at modtagerne kan anse disse foranstaltninger for ikke at udgøre statsstøtte. Kommissionens tavshed betyder ikke, at disse foranstaltninger var godkendt (171).

               (236)

               I overensstemmelse med samme ræsonnement betyder det forhold, at Kommissionen i afgørelsen om udvikling af bredbånd (172) anførte loven om offentlig-private partnerskaber som retsgrundlag, der indeholder tilsvarende bestemmelser, ikke, at Kommissionen implicit har vurderet disse bestemmelser. Endelig er sagen vedrørende Thessaloniki Submerged Tunnel (173) ikke relevant, eftersom skatteforanstaltningerne ikke var omfattet af vurderingen, og fordi den udvalgte tilbudsgiver undlod at udnytte den mulighed, der var anført i udbudsmaterialet, for at få adgang til driftsstøtte.

               (237)

               De græske myndigheder og PCT hævder endvidere, at Kommissionen har fastholdt sin holdning med hensyn til dens relevante vurdering i de sager, der fulgte efter offentliggørelsen af dens statsstøtteafgørelser vedrørende ændring af fire sådanne projekter i december 2013 (174). Kommissionen bemærker i denne henseende, at den i disse afgørelser end ikke har henvist til skattebestemmelser, da de omhandler helt andre genstande, og slet ikke til Kommissionens vurdering.

               (238)

               I lyset af ovennævnte kan det ikke vurderes, at Kommissionen tidligere har »godkendt« lignende bestemmelser, og at en sådan »godkendelse« derfor kan påberåbes af modtageren med henblik på at udelukke eksistensen af statsstøtte (175).

               (239)

               Kommissionen konkluderer derfor, at de foranstaltninger, der er undersøgt ovenfor (med undtagelse af foranstaltningen i punkt 5.3.9), er selektive fordele, der ikke er begrundet i skattesystemets karakter og indretning.

         5.5.   Konkurrencefordrejning og påvirkning af samhandelen

               (240)

               Ovennævnte foranstaltninger, der udgør selektive fordele, kan udgøre statsstøtte, hvis de fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen, og for så vidt som de påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. I henhold til fast retspraksis anses en selektiv fordel, der indrømmes af staten, for at fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene, når det er sandsynligt, at den vil forbedre modtagerens konkurrenceevne i forhold til andre konkurrerende virksomheder (176). Der antages således at være tale om konkurrencefordrejning i henhold til artikel 107 TEUF, når staten giver en virksomhed en økonomisk fordel i en liberaliseret sektor, hvor den er eller kan være i konkurrence (177).

               (241)

               Eftersom den græske stat på internationalt plan har udliciteret den koncession, som Cosco påtog sig, åbnede den markedet for havnetjenester for konkurrence. Da forskellige virksomheder fra forskellige medlemsstater kan konkurrere om tildelingen af havnekoncessioner, kan indrømmelsen af de specifikke skattemæssige fordele til PCT, der ikke var tilgængelige for alle de potentielle kandidater på tidspunktet for udbuddet, anses for i det mindste potentielt at have fordrejet konkurrencen.

               (242)

               Allerede da PCT overtog koncessionsaftalen, havde havnen i Piræus betydelig kapacitet (1,6 mio. TEU) og blev anset for en potentiel konkurrent for andre EU-havne (178). Havnen i Thessaloniki, havnen i Constanza i Rumænien, havnen Koper i Slovenien og en række havne i Italien kan eksempelvis anses for direkte eller i det mindste potentielle konkurrenter for PCT. I henhold til koncessionsaftalen udvides pier II og III af containerterminalen, der gennemføres af PCT, så de opnår en meget betydelig kapacitet (op til 3,7 mio. TEU) inden 2015. Denne nye kapacitet, hvis etablering er blevet støttet af de omhandlede foranstaltninger, kan potentielt påvirke både konkurrencen og samhandelen mellem medlemsstaterne, da forskellige havne i forskellige medlemsstater i nogle tilfælde har de samme kunder som PCT og i det mindste potentielt er konkurrenter til denne virksomhed.

               (243)

               Kommissionen bemærker desuden, at containerterminaler til omladningstrafik, som modtagerens, er meget mere eksponeret for konkurrence, herunder fra tredjelande (i Middelhavsområdet). Som følge af denne investering har Cosco f.eks. koncentreret sine rederiaktiviteter i Piræus i stedet for i de italienske og spanske omladningshavne, selskabet tidligere anvendte. PCT konkurrerer med andre EU-havne og vil øge sin andel af markedet i de kommende år.

               (244)

               Da de omhandlede skatteforanstaltninger sikrede PCT yderligere likviditet, navnlig i de første faser af anlægsprojektet, hjalp de Cosco med at udvide dets aktiviteter på EU-markedet for havnetjenester og styrkede potentielt dets konkurrenceposition på dette marked.

               (245)

               Det følger af ovennævnte overvejelser, at de omhandlede foranstaltninger sandsynligvis vil påvirke samhandelen mellem medlemsstater og vil fordreje eller true konkurrencen. I henhold til Domstolens almindelige praksis er det tilstrækkeligt at godtgøre, at den omhandlede støtte med sandsynlighed vil påvirke samhandelen mellem medlemsstater og truer med at fordreje konkurrencevilkårene (179). På grundlag af ovennævnte analyse finder Kommissionen det ikke nødvendigt at afgrænse det pågældende marked og undersøge markedsstrukturen og de deraf følgende konkurrencevilkår (180).

               (246)

               Med hensyn til PCT's argument om, at vurderingen af virkningen af skatteforanstaltningerne på konkurrencen og samhandelen ville kræve en undersøgelse af de tilsvarende skattesystemer på de relevante markeder, bemærker Kommissionen, at den omstændighed, at en medlemsstat ved iværksættelse af ensidige foranstaltninger søger at tilnærme konkurrencevilkårene inden for en bestemt økonomisk sektor til de vilkår, som gælder i de øvrige medlemsstater, ifølge fast retspraksis (181) ikke kan fratage disse foranstaltninger deres karakter af støtte.

         Konklusion

               (247)

               I lyset af ovennævnte konkluderer Kommissionen, at alle de skattefordele, der er indrømmet PCT, udgør statsstøtte i den forstand, der er fastsat i artikel 107, stk. 1, TEUF, med undtagelse af den påståede fritagelse for de generelle bestemmelser vedrørende tvangsekspropriering.

         6.   VURDERING AF FORANSTALTNINGERNES FORENELIGHED

               (248)

               De græske myndigheder og PCT anfører, at støtteforanstaltningerne bør anses for forenelige med det indre marked i medfør af artikel 107, stk. 3, litra a) og c), TEUF og EU's bestemmelser om regionalstøtte.

         6.1.   Anvendelse af retningslinjer for statsstøtte med regionalt sigte for 2007-2013
       (182)
      (»retningslinjerne«)

               (249)

               Kommissionen bemærker, at PCT retligt fik tildelt sin ret til udnyttelse af støtteforanstaltningerne ved offentliggørelse af loven vedrørende foranstaltningerne i lovtidende, dvs. den 30. marts 2009 (183). Kommissionen vil derfor vurdere foranstaltningerne på grundlag af retningslinjerne for 2007-2013, der var gældende i marts 2009.

               (250)

               Kommissionen bemærker, at de omhandlede støtteforanstaltninger består i ubegrænsede skattemæssige fordele, der ikke kan anses for at være investeringsstøtte, men driftsstøtte i henhold til bestemmelserne om regionalstøtte. Retningslinjerne for 2007-2013 tillader undtagelsesvis og i meget begrænsede tilfælde driftsstøtte (184) i berettigede regioner i medfør af den undtagelse, der er fastsat i artikel 107, stk. 3, litra a), TEUF. Havnen i Piræus er beliggende i regionen Attiki, der i marts 2009 var en region, som var berettiget til regionalstøtte i henhold til artikel 107, stk. 3, litra a), TEUF, som en »statistisk virkning«-region (185). Det skal derfor undersøges, om støtteforanstaltningerne overholder de betingelser for driftsstøtte, der er fastsat i retningslinjerne. Driftsstøtte i henhold til retningslinjerne for 2007-2013 tillades, hvis den er begrundet som følge af dens bidrag til den regionale udvikling og dens art, og hvis dens niveau står i rimeligt forhold til de handicaps, der søges afhjulpet med støtten. Driftsstøtte bør desuden i princippet kun ydes til dækning af et sæt på forhånd afgrænsede støtteberettigede udgifter (186), og støtten skal være begrænset til en bestemt andel af disse udgifter. Den bør altid være af midlertidig karakter, reduceres i tidens løb og udfases, når de berørte regioner opnår reel konvergens med de mere velstående dele af EU.

               (251)

               Kommissionen bemærker, at ad hoc-støtte i medfør af dens art og de handicaps, der søges afhjulpet med støtten, i princippet ikke kan afhjælpe sådanne handicaps, da det er meget usandsynligt, at bevilling af driftsstøtte til én virksomhed vil afhjælpe handicaps på en generel måde. De græske myndigheders og PCT's begrundelse for støtteforanstaltningerne, dvs. udvikling og modernisering af sektoren for containertransport til søs ved at skabe retssikkerhed i forbindelse med de skattebestemmelser, der finder anvendelse på investeringsprojekter, kan desuden ikke anses for handicaps vedrørende den berørte region, der skal afhjælpes. Selv om Kommissionen accepterede en sådan begrundelse som relevant i denne sag, foreligger der ingen allerede definerede støtteberettigede udgifter vedrørende sådanne handicaps og følgelig et støttebeløb. Støtteforanstaltningerne er desuden ikke degressive over tid og forventedes ikke udfaset, da regionen Attiki blev en »c«-region den 1. januar 2011 (187). Støtteforanstaltningerne kan derfor ikke anses for forenelige på grundlag af retningslinjerne for 2007-2013.

         6.2.   Direkte anvendelse af artikel 107, stk. 3, litra c), TEUF

         Mål af fælles interesse

               (252)

               I sin meddelelse En bæredygtig fremtid for transporten: På vej mod et integreret og brugervenligt transportsystem med teknologien som drivkraft
                   (188) understregede Kommissionen, at udviklingen af havne og intermodale terminaler er en nøglefaktor for at gøre et intelligent og integreret logistiksystem til en realitet i EU. I sin meddelelse EU's søtransportpolitik frem til 2018 — strategiske mål og anbefalinger
                   (189) understreger Kommissionen, at tilvejebringelsen af nye havneinfrastrukturer og forbedring af udnyttelsen af de eksisterende kapaciteter er nødvendig for at sikre, at EU's havne effektivt kan klare deres funktion som knudepunkt.

               (253)

               I henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1315/2013 (190) bør det transeuropæiske transportnet udvikles gennem en tostrenget struktur, der omfatter et samlet net og et hovednet. Det samlede net udgør den grundlæggende streng i det nye transeuropæiske transportnet. Det består af alle eksisterende og planlagte infrastrukturer, der opfylder kravene i forordningen om det transeuropæiske transportnet. Hovednettet bør udgøre rygraden i udviklingen af et bæredygtigt multimodalt transportnet, bør stimulere udviklingen af hele det samlede net og bør være indført senest i 2030. Havnen i Piræus er en af havnene i EU's hovednet.

               (254)

               I den sammenhæng er havnen i Piræus en af de største og vigtigste i Middelhavet, og dens drift er afgørende for udviklingen af Grækenlands økonomi og vigtig for udviklingen af EU's transportpolitiske mål. PCT's investering har udviklet en del af havnen i Piræus til en moderne containerterminal ved at forbedre dens effektivitet, lagerkapacitet, kapacitet til et betjene en ny generation af fragtskibe og sammenkobling. Under koncessionsaftalen forventes det, at kapaciteten vil stige fra mindst 300 000 TEU i det første år af koncessionsperioden til mindst 3 700 000 TEU efter koncessionsperioden på otte år. Det kan derfor konkluderes, at investeringen i havnefaciliteter med elementer af statsstøtte kan bidrage til et mål af almen interesse.

         Nødvendigheden af statsstøtte og tilskyndelseseffekt

               (255)

               I henhold til Kommissionens praksis på området er nødvendigheden af statsstøtte godtgjort, hvis det kan bevises, at beløbet for den nettoindtjening, investeringsprojektet genererer, ikke er tilstrækkeligt til at dække investorens investeringsomkostninger. Hvis denne indtjening ikke er tilstrækkelig, ville projektet ikke være blevet gennemført af en privat investor uden offentlig støtte, og statsstøtte anses i så fald for nødvendig.

               (256)

               De græske myndigheder og modtageren hævder, at støtteforanstaltningerne var nødvendige, fordi de projektfinansieringsordninger, som PCT ville have opnået uden dem, ville have været betydeligt mere ugunstige og kunne have bragt gennemførelsen af projektet i fare.

               (257)

               Kommissionen har konsekvent vurderet, at havneinfrastrukturprojekter kræver betydelige kapitalinvesteringer, der kun betaler sig på meget lang sigt, og at deres økonomiske levedygtighed ikke altid kan sikres uden offentlig støtte. I dette tilfælde havde PPA, den ordregivende myndighed, der gennemførte udbudsproceduren med henblik på udvælgelsen af koncessionshaveren for havnen i Piræus, allerede beregnet, at projektets økonomiske levedygtighed ville være sikret, hvilket dokumenteres af det forhold, at den udvalgte modtager i henhold til udbudsdokumenterne skulle påtage sig hele investeringen for egen regning. PCT påtog sig desuden udvidelsen af pier II og opførelsen af pier III ud fra den antagelse, at den skulle dække alle investeringsomkostninger i forbindelse med projektet. Da PCT indgav sit bud, som blev antaget af PPA, anslog den, at dens investering i havnen i Piræus ville være rentabel uden offentlig støtte, da den ellers ikke ville have indgivet buddet eller ville have indgivet det med forbehold med hensyn til projektets rentabilitet uden skattemæssig særbehandling. Det forhold, at Cosco ønskede at udvikle havnen i Piræus til den førende containerterminal i Middelhavet, viser havnens potentiale, og at der aldrig herskede tvivl om investeringsprojektets rentabilitet (191). De omhandlede foranstaltninger kan derfor ikke anses for at sikre investeringsprojektets økonomiske levedygtighed.

               (258)

               Det forhold, at China Development Bank afventede vedtagelsen af ratificeringsloven, godtgør ikke nødvendigheden af støtteforanstaltningerne. Eftersom koncessionsaftalen skulle ratificeres ved lov i overensstemmelse med græsk lovgivningspraksis, ville enhver bank have afventet vedtagelsen af ratificeringsloven, uden at dette specifikt afhang af indrømmelsen af de omhandlede foranstaltninger. Den beskyttelse, som Den Europæiske Investeringsbank krævede mod generelle eller diskriminerende lovændringer, godtgør heller ikke nødvendigheden af støtten.

               (259)

               PCT indledte først anlægsarbejdet efter ratificeringen af koncessionsaftalen ved lov. Dette skyldes dog også, at alle offentlige kontrakter af denne art skal ratificeres ved lov. Enhver virksomhed i PCT's situation ville under alle omstændigheder have afventet ratificeringen af koncessionsaftalen. Cosco havde desuden allerede forpligtet sig til at gennemføre projektet, da selskabet afgav sit bud, hvilket fandt sted inden vedtagelsen af bevillingsloven, dvs. ratificeringsloven. Da tilbuddet blev afgivet, vidste Cosco, at det var retligt forpligtet til at gennemføre investeringen, hvis dets tilbud blev antaget af PPA.

               (260)

               Modtageren påberåbte sig desuden på intet tidspunkt, at der var en finansieringskløft, som skulle dækkes af de omhandlede foranstaltninger. Det forhold, at PCT først kvantificerede støttebeløbet, efter at Kommissionen havde indledt den formelle undersøgelsesprocedure, dvs. næsten fem år efter undertegnelsen af koncessionsaftalen, viser, at PCT ikke tog højde for støttebeløbet i sin indledende forretningsplan — heller ikke, da Cosco besluttede at påtage sig investeringen. Med hensyn til Kommissionens afgørelser og beslutninger, som modtageren har henvist til, og hvor Kommissionen har godkendt ikke-anmeldt støtte i tilfælde, hvor støtten ikke på forhånd var blevet kvantificeret, bemærker Kommissionen, at de nævnte sager ikke er relevante for denne sag, da de ikke vedrører finansieringen af havneinfrastruktur, hvor der skal påvises en specifik finansieringskløft, også når der udføres en efterfølgende vurdering af forenelighed. Denne støtte kan følgelig ikke anses for nødvendig for gennemførelsen af projektet, da PCT under alle omstændigheder ville have påtaget sig det.

               (261)

               Som allerede forklaret ovenfor består de omhandlede foranstaltninger i ubegrænsede skattemæssige foranstaltninger, der udgør driftsstøtte, som normalt er forbudt. Sådan støtte kan kun accepteres under særlige og specifikt fastsatte betingelser. I forbindelse med vurderingen af foreneligheden af finansieringen af havneinfrastrukturprojektet på grund af artikel 107, stk. 3, litra c), TEUF kan denne type støtte ikke anses for forenelig.

               (262)

               Modtageren hævder, at et markedssvigt i dette tilfælde omfatter behovet for at sikre stabilitet, retssikkerhed og fleksibilitet med hensyn til de skattemæssige rammer for gennemførelsen af koncessionsaftalen. I den henseende bemærker Kommissionen, at behovet for at sikre stabilitet, retssikkerhed og fleksibilitet i overensstemmelse med Kommissionens sædvanlige praksis ikke kan anses for et markedssvigt eller for et gyldigt grundlag for foreneligheden af støtteforanstaltninger. Manglende på en sådan »ramme« afholdt desuden — hvilket er vigtigere — ikke Cosco fra at påtage sig at investere i havnen i Piræus. Kommissionen finder derfor, at målet om at sikre stabilitet, retssikkerhed og fleksibilitet ikke kan godtgøre nødvendigheden eller tilskyndelsesvirkningen af de omhandlede støtteforanstaltninger.

               (263)

               I lyset af ovennævnte mener Kommissionen, at de støtteforanstaltninger, der blev indrømmet PCT, ikke var nødvendige, da det ikke er blevet godtgjort, at Cosco ville have opgivet gennemførelsen af projektet uden dem. Støtteforanstaltningerne udgør derfor driftsstøtte, som fritager PCT for omkostninger, virksomheden ellers skulle have afholdt, og kan ikke betegnes som forenelige. På grundlag af denne konklusion finder Kommissionen det ikke nødvendigt yderligere at undersøge de andre betingelser i artikel 107, stk. 3, litra c), TEUF vedrørende proportionalitet og fordrejning af konkurrencen for at konkludere, at støtteforanstaltningerne er uforenelige.

         7.   TILBAGEBETALING AF STØTTEN

   I henhold til fast retspraksis skal støtte, som af Kommissionen er blevet erklæret for uforenelig med det indre marked, tilbagebetales for at genoprette den oprindelige situation (192). Da ovennævnte foranstaltninger udgør ulovlig og uforenelig statsstøtte, skal Kommissionen kræve tilbagebetaling af ulovligt ydet støtte, der er uforenelig med det indre marked, medmindre modtageren kan have legitime forventninger eller kan påberåbe sig et generelt princip i EU-retten (193).

      Kvantificering

               (264)

               De græske myndigheders og modtagerens kvantificering af støtten var baseret på de hypotetiske forudsætninger i PCT's forretningsplan for 2009. De kan derfor ikke bruges som grundlag for den præcise kvantificering af støttebeløbene.

               (265)

               Da de græske myndigheder ikke har fremlagt tilstrækkelige oplysninger, fastsættes der i denne afgørelse ikke det præcise støttebeløb, som PCT har modtaget under hver enkelt foranstaltning. Kommissionen mener dog, at følgende oplysninger bør lægges til grund, når medlemsstaten fastsætter det beløb af uforenelig statsstøtte, som PCT skal tilbagebetale:

         —   Fritagelse for indkomstbeskatning af påløbne renter indtil den dato, hvor pier III tages i brug:

               (266)

               Denne foranstaltning indebærer støtte til PCT svarende til den indkomstskat, som PCT normalt skulle have betalt af påløbne renter indtil den dato, hvor pier III blev taget i brug, og som PCT blev fritaget for i medfør af artikel 2, stk. 1, i loven.

               (267)

               De græske myndigheder har anført, at PCT i praksis ikke opnåede en fordel ved denne bestemmelse, da virksomheden i sin skattepligtige indkomst indregnede de renter, der var påløbet dens likvide midler (hvorfor der skulle betales indkomstskat af denne indkomst). De bør derfor fremlægge dokumentation for, at det faktisk er tilfældet.

               (268)

               Hvis PCT anvendte denne bestemmelse, bør de græske myndigheder oplyse følgende datoer:

                           —

                           den dato, fra hvilken PCT var fritaget for indkomstskat af påløbne renter

                           —

                           den dato, hvor pier III blev taget i brug.

               (269)

               De græske myndigheder bør som udgangspunkt tage PCT's indeståender i de græske banker hvert år (efter datoen for fritagelsen for indkomstskat af påløbne renter) og de relevante renter, der er opnået hvert år, og anvende dem på den indkomstskatteprocent, der er gældende i det enkelte år.

         —   Ret til refusion af momstilgodehavende, uanset om kontraktgenstanden eller dele heraf er færdiggjort

               (270)

               Denne foranstaltning indebærer støtte til PCT, der svarer til hele beløbet for den momsrefusion, virksomheden fortsat har ret til (i henhold til denne bestemmelse), hvis projektet ikke er påbegyndt fem år efter afholdelsen af de tilknyttede udgifter.

               (271)

               I henhold til de græske myndigheder har PCT taget investeringsprojektet i brug inden for fem år fra projektets start, og undtagelsesperioden på fem år har derfor ikke ført til et specifikt beløb, som skal tilbagebetales.

               (272)

               De græske myndigheder har dog ikke fremlagt dokumentation for, at opførelsen af projektet er færdiggjort, og at investeringen er taget i brug. De græske myndigheder bør derfor fremlægge dokumentation for færdiggørelsen af projektet. De bør desuden fremlægge listen over fakturaer vedrørende dette anlægsprojekt og de datoer, hvor PCT modtog momsrefusion for disse fakturaer.

               (273)

               Såfremt opførelsen af projektet ikke er færdiggjort, vil femårsdagen fra datoen for refusion af moms for hver faktura vedrørende dette projekt være datoen for tildeling af støtte. Støtten ville i hvert tilfælde være det refunderede momsbeløb.

         —   Bred definition af investeringsgode => direkte ret til refusion af 90 % af momstilgodehavende uden revision

               (274)

               Denne foranstaltning indebærer støtte til PCT, der således svarer til de renter, der er påløbet den refunderede moms af alle andre udgifter end til anlægsaktiver (vedrørende investeringsgodet) fra det tidspunkt, hvor refusionen blev stillet til rådighed for PCT, og indtil det tidspunkt, hvor PCT ville være berettiget til en sådan refusion, dvs. tre år senere, eller indtil det tidspunkt, hvor PCT ville have kunnet modregne sit momstilgodehavende (vedrørende disse udgifter) i den skyldige moms.

               (275)

               De græske myndigheder bør skelne mellem moms vedrørende anlægsaktiver, der er omfattet af begrebet investeringsgode, og den indgående moms vedrørende andre arbejder og tjenesteydelser. Denne indgående moms skal derefter beregnes. På grundlag af det beløb, der fås ved denne beregning, skal de græske myndigheder beregne den rente, staten bør modtage for kontant forskudsbetaling inden den treårige periode, op til hvilket PCT under alle omstændigheder kan modtage refusion. Disse renter skal derefter beregnes for perioden fra det tidspunkt, hvor refusionen blev stillet til rådighed for PCT, og indtil PCT ville have haft ret til en sådan refusion, nemlig tre år senere. Hvis det kan dokumenteres, at PCT kunne modtage refusion inden den treårige periode, beregnes den relevante rente indtil det tidspunkt, hvor PCT ville have været i stand til at modregne sin indgående moms (vedrørende disse udgifter) i virksomhedens skyldige moms.

         —   Retten til morarenter uden procedurekrav eller tidsfrister, hvis staten ikke refunderer moms

               (276)

               Denne foranstaltning indebærer støtte til PCT, der svarer til de renter, virksomheden (i medfør af denne bestemmelse) kan kræve fra den græske stat efter udløbet af fristen på 60 dage fra det tidspunkt, hvor den indgav den relevante momsangivelse (med anmodning om momsrefusion), mens andre virksomheder i en tilsvarende situation ikke har ret til renter.

               (277)

               PCT har anført, at den ikke udnyttede denne bestemmelse. Hvis dette ikke er tilfældet, og sådanne renter er blevet betalt af staten, bør de græske myndigheder fremlægge oplysninger om de præcise rentebetalinger og de datoer, hvor betalingerne fandt sted. Disse datoer er da datoerne for tildeling af støtte, og de tilsvarende betalte renter er da de ydede støttebeløb på disse datoer.

         —   Underskudsfremførsel uden tidsbegrænsning

               (278)

               Støtten er i dette tilfælde den yderligere selskabsskat, som PCT skulle have betalt, hvis der ikke var foretaget fremførsel af underskud ud over tidsfristen på fem år. Den ydede støtte er med andre ord lig med forskellen mellem den indkomstskat, PCT faktisk har betalt, og den indkomstskat, virksomheden skulle have betalt, hvis den ikke havde haft mulighed for at fremføre underskud i mere end fem år efter deres bogføring.

               (279)

               Støttedatoen er i dette tilfælde den dato, hvor skatten skulle have været betalt. De græske myndigheder bør fremlægge dokumentation for PCT's årlige skatteunderskud og dokumentere, om de blev fremført i en periode på mere end fem år. Hvis det er tilfældet, skal de beregne virkningen af disse tab for skattegrundlaget og følgelig den tilsvarende indkomstskat, som PCT ikke betalte som følge af denne fremførsel.

         —   Valgfrihed mellem tre afskrivningsmetoder

               (280)

               PCT har oplyst, at den anvendte den faste lineære afskrivningsmetode. De græske myndigheder bør fremlægge dokumentation for, at kun fast lineær afskrivning er blevet anvendt, og bør ikke give mulighed for at skifte til andre afskrivningsmetoder. Hvis der er anvendt en anden afskrivningsmetode, vil støtten være forskellen mellem den selskabsskat, som PCT skulle betale ved brug af den faste lineære afskrivning, og den selskabsskat, den skulle betale ved brug af en af de andre to metoder. Støttedatoen er i dette tilfælde den dato, hvor den yderligere skat skulle have været betalt.

         —   Fritagelse for betaling af stempelafgifter på låneaftaler og enhver tillægsaftale om finansiering af projektet

               (281)

               De græske myndigheder bør angive, om PCT har indgået andre låneaftaler end de nævnte med Cosco. Med hensyn til disse aftaler vil den ydede støtte til PCT være lig med de tilsvarende stempelafgifter, der finder anvendelse for disse lån. Datoen for ydelse af støtten er forfaldsdatoen for disse stempelafgifter.

         —   Fritagelse til fordel for PCT's kreditorer for skatter, bidrag og rettigheder til fordel for staten eller tredjemand, som de normalt skulle betale, for så vidt angår kontakter vedrørende overførsel af forpligtelser og rettigheder, der følger af PCT's låneaftaler

               (282)

               Denne foranstaltning indebærer støtte til PCT's kreditorer, navnlig Cosco, som er lig med det stempelafgiftsbeløb, som Cosco normalt skulle betale i henhold til de generelt gældende bestemmelser, hvis et lån, der er omfattet af en aftale med PCT, blev overført til tredjemand.

               (283)

               I henhold til de græske myndigheder ydede Cosco to lån til PCT i 2009, der blev tilbagebetalt i 2011. På det grundlag har Kommissionen ikke grund til at antage, at en sådan overførsel fandt sted.

               (284)

               De græske myndigheder bør oplyse, om denne bestemmelse er blevet anvendt. Hvis det er tilfældet, bør de fastsætte den stempelafgift, der skulle have været betalt for sådanne juridiske dokumenter.

         —   Fritagelse for betaling af stempelafgifter for enhver kompensation, som PPA måtte give PCT under koncessionsaftalen, og som er uden for anvendelsesområdet for momsloven

               (285)

               Denne foranstaltning indebærer en fordel for PCT, der svarer til den stempelafgift, som virksomheden skulle have betalt under sådanne omstændigheder, og som den er fritaget for. De græske myndigheder bør oplyse, om denne bestemmelse er blevet anvendt. Hvis det er tilfældet, bør de fastsætte de støttebeløb, der er ydet til PCT, og datoen for deres udbetaling på samme måde som for ovennævnte foranstaltninger.

         —   Særbehandling af udenlandske investeringer efter PCT's anmodning

               (286)

               I følge de græske myndigheder er denne ordning ikke blevet anvendt. Som nævnt i betragtning 220 har PCT ikke desto mindre ret til at anmode om og opnå denne særbehandling.

      Tidspunkt

               (287)

               Senest to måneder efter meddelelsen af denne afgørelse til Den Hellenske Republik skal Grækenland underrette Kommissionen om de foranstaltninger, der er planlagt eller iværksat:

                           i.

                           angivelse af de foranstaltninger, der kan være omfattet af de minimis-forordningen, og indgivelse af dokumentation herfor

                           ii.

                           angivelse af de foranstaltninger, der er blevet tilbagesøgt, eller angivelse af de vedtagne planer for tilbagesøgning.

               (288)

               Senest fire måneder efter meddelelsen af denne afgørelse til Den Hellenske Republik skal Grækenland meddele Kommissionen, at den har gennemført tilbagesøgningen.

               (289)

               Dette er i princippet sidste frist for tilbagesøgning.

               (290)

               I de tilfælde, hvor PCT opnåede en fordel, der ikke oversteg de tærskler, der er anført i Kommissionens forordning (EF) nr. 1407/2013 (194), bør fordelen ikke anses for statsstøtte, hvis alle de betingelser, der er fastsat ved forordningen er opfyldt, og er ikke genstand for tilbagesøgning.

               (291)

               De beløb, der skal tilbagesøges, tilskrives rente fra den dato, hvor de blev stillet til rådighed for PCT, indtil de er tilbagebetalt. Renten beregnes med renters rente i overensstemmelse med kapitel V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 (195) og Kommissionens forordning (EF) nr. 271/2008 (196) om ændring af forordning (EF) nr. 794/2004.

         8.   KONKLUSION

               (292)

               Kommissionen finder, at Grækenland ulovligt har gennemført følgende støtteforanstaltninger i strid med artikel 108, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde:

                           1.

                           fritagelse for indkomstbeskatning af påløbne renter indtil den dato, hvor pier III tages i brug

                           2.

                           ret til refusion af momstilgodehavende, uanset om kontraktgenstanden er færdiggjort, definition af begrebet »investeringsgode« med hensyn til momsbestemmelser, ret til udestående renter fra den første dag efter den 60. dag efter ansøgningen om momsrefusion

                           3.

                           underskudsfremførsel uden tidsbegrænsning

                           4.

                           valgfrihed mellem tre afskrivningsmetoder vedrørende investeringsomkostningerne til ombygning af pier II og opførelse af pier III

                           5.

                           fritagelse for betaling af stempelafgifter på låneaftaler og enhver tillægsaftale om finansiering af projektet

                           6.

                           fritagelse for skatter, stempelafgifter, bidrag og andre rettigheder til fordel for staten eller tredjemand, for så vidt angår kontrakter mellem kreditorerne i de låneaftaler, hvorved forpligtelserne og de deraf resulterende rettigheder overføres

                           7.

                           fritagelse for betaling af stempelafgifter for enhver kompensation, som PPA måtte give PCT under koncessionsaftalen, og som er uden for anvendelsesområdet for momsloven

                           8.

                           beskyttelse i henhold til den særlige beskyttelsesordning for udenlandske investeringer.

               (293)

               De græske myndigheder har ikke fritaget PCT for reglerne vedrørende tvangsekspropriering og ydede derfor ikke støtte til PCT i denne henseende.

               (294)

               Alle ovennævnte støtteforanstaltninger er uforenelige med traktaten og skal tilbagesøges —

         VEDTAGET FØLGENDE AFGØRELSE:
   Artikel 1
   Følgende statsstøtteforanstaltninger til fordel for Piraeus Container Terminal S.A. og dens kreditor, Cosco, som ulovligt blev gennemført af Grækenland i strid med artikel 108, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, er uforenelige med det indre marked:

               1.

               fritagelse for indkomstbeskatning af påløbne renter indtil den dato, hvor pier III tages i brug

               2.

               ret til refusion af momstilgodehavende, uanset om kontraktgenstanden er færdiggjort, definition af begrebet »investeringsgode« med hensyn til momsbestemmelser, ret til udestående renter fra den første dag efter den 60. dag efter ansøgningen om momsrefusion

               3.

               underskudsfremførsel uden tidsbegrænsning

               4.

               valgfrihed mellem tre afskrivningsmetoder vedrørende investeringsomkostningerne til ombygning af pier II og opførelse af pier III

               5.

               fritagelse for betaling af stempelafgifter på låneaftaler og enhver tillægsaftale om finansiering af projektet

               6.

               fritagelse for skatter, stempelafgifter, bidrag og andre rettigheder til fordel for staten eller tredjemand, for så vidt angår kontrakter mellem kreditorerne i de låneaftaler, hvorved forpligtelserne og de deraf resulterende rettigheder overføres

               7.

               fritagelse for betaling af stempelafgifter for enhver kompensation, som PPA måtte give PCT under koncessionsaftalen, og som er uden for anvendelsesområdet for momsloven

               8.

               beskyttelse i henhold til den særlige beskyttelsesordning for udenlandske investeringer.

         Artikel 2
   De græske myndigheder ydede ikke statsstøtte ved at fritage Piraeus Container Terminal S.A. for reglerne vedrørende tvangsekspropriering.
   Artikel 3
   1.   Grækenland skal tilbagesøge den i artikel 1 omhandlede uforenelige støtte fra PCT og dens moderselskab Cosco.
   2.   De beløb, der skal inddrives, tilskrives rente fra den dato, hvor de blev stillet til rådighed for modtageren, indtil de er tilbagebetalt.
   3.   Renten beregnes med renters rente i overensstemmelse med kapitel V i forordning (EF) nr. 794/2004 og forordning (EF) nr. 271/2008 om ændring af forordning (EF) nr. 794/2004.
   4.   Grækenland ophæver alle bestemmelser, der gør det muligt at fortsætte de i artikel 1 omhandlede foranstaltninger med virkning fra datoen for vedtagelsen af denne afgørelse.
   5.   Grækenland indstiller alle udestående betalinger af den i artikel 1 omhandlede støtte med virkning fra datoen for vedtagelsen af denne afgørelse.
   Artikel 4
   1.   Tilbagesøgningen af den i artikel 1 omhandlede støtte iværksættes øjeblikkeligt og effektivt.
   2.   Grækenland efterkommer denne afgørelse senest fire måneder efter meddelelsen deraf.
   Artikel 5
   1.   Senest to måneder efter meddelelsen af denne afgørelse sender Grækenland følgende oplysninger:

               a)

               det samlede beløb (hovedstol og renter), der skal tilbagesøges fra PCT og dens moderselskab Cosco

               b)

               en detaljeret beskrivelse af allerede trufne og planlagte foranstaltninger med henblik på at efterkomme denne afgørelse

               c)

               dokumentation for, at PCT og dens moderselskab Cosco har fået påbud om at tilbagebetale støtten.

         2.   Grækenland underretter løbende Kommissionen om resultaterne af gennemførelsen af de nationale foranstaltninger, der er vedtaget i henhold til denne afgørelse, indtil tilbagebetalingen af den i artikel 1 nævnte støtte er afsluttet. Grækenland indsender på Kommissionens anmodning straks oplysninger om, hvilke foranstaltninger der allerede er truffet eller planlagt for at efterkomme afgørelsen. Grækenland sender tillige detaljerede oplysninger om, hvor store støttebeløb og renter støttemodtageren allerede har tilbagebetalt.
   Artikel 6
   Denne afgørelse er rettet til Grækenland.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 23. marts 2015.

            På Kommissionens vegne

         Margrethe VESTAGER

            Medlem af Kommissionen

      (1)  EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1.

      (2)  Registreret af Kommissionens tjenestegrene den 13. maj 2009.

      (3)  Registreret af Kommissionens tjenestegrene samme dag.

      (4)  Kommissionens afgørelse af 11. juli 2012 C(2012) 4217 endelig, SA. 28876 (C (12/C) (ex CP 202/09) — Grækenland — Piræus containerhavn & Cosco Pacific Limited (EUT C 301 af 5.10.2012, s. 55).

      (5)  Se fodnote 4.

      (6)  Se artikel 1, stk. 1, i koncessionsaftalen for oplysninger om dens anvendelsesområde, og afsnit 3 om retten til brug og udnyttelse.

      (7)  Se artikel 3, stk. 1, nr. iii, i koncessionsaftalen.

      (8)  Offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende. Ref. 2008/S 20-026332 fra 30. januar 2008, ændret ved ref. 2008/S 54-072476 fra 18. marts 2008 med forlængelse af fristen for indgivelse af tilbud til den 19.5.2008.

      (9)  Se fodnote 4.

      (10)  i) fritagelse for selskabsskat for varer, arbejder og tjenesteydelser leveret til PCT uden for Grækenland af virksomheder eller joint ventures uden for Grækenland, såfremt der foreligger en bilateral skatteaftale med henblik på at undgå dobbeltbeskatning mellem Grækenland og registreringslandene, ii) momsrefusion i en periode på 60 dage fra indgivelsen af en ansøgning og rentesats til beregning af rente, hvis staten ikke inden for 60 dage efter indgivelsen af ansøgningen refunderer momstilgodehavendet.

      (11)  Artikel 2, stk. 1, i loven.

      (12)  Artikel 2, stk. 3 og 4, i loven.

      (13)  Artikel 2, stk. 5, i loven.

      (14)  Artikel 2, stk. 6, i loven.

      (15)  Artikel 2, stk. 8, i loven.

      (16)  Artikel 2, stk. 9, i loven.

      (17)  Artikel 2, stk. 10, i loven.

      (18)  Artikel 3 i loven.

      (19)  Sag T-157/01, Danske Busvogmænd mod Kommissionen, Sml. 2004 I, s. 917.

      (20)  i) kontrakternes langsigtede karakter, ii) behovet for meget betydelige forhåndsinvesteringer, der i praksis betyder lavere eller ingen indtjening i begyndelsen, iii) behov for at sikre ekstern finansiering, iv) den usikre karakter af de finansielle afkast, v) offentlighedens interesse i etableringen af ny offentlig infrastruktur, vi) stærk og offentlig interesse i vellykket og rentabel gennemførelse af projektet.

      (21)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 670/2012 af 11. juli 2012 om ændring af afgørelse nr. 1639/2006/EF om et rammeprogram for konkurrenceevne og innovation (2007-2013) og forordning (EF) nr. 680/2007 om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for de transeuropæiske transport- og energinet (EUT L 204 af 31.7.2012, s. 1), og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1370/2007 af 23. oktober 2007 om offentlig personbefordring med jernbane og ad vej og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 1191/69 og (EØF) nr. 1107/70 (EUT L 315 af 3.12.2007, s. 1).

      (22)  De anfører navnlig, at det i forordning (EF) nr. 1370/2007 anerkendes, at en kontrakt om offentlig trafikbetjening have en længere varighed, hvis det er berettiget ud fra hensynet til skattefordele eller amortisering af kapital i forbindelse med ekstraordinære investeringer i infrastruktur, rullende materiel eller køretøjer.

      (23)  Forenede sager C-106/09 P og C-107/09 P, Europa-Kommissionen (C-106/09 P) og Kongeriget Spanien (C-107/09 P) mod Government of Gibraltar og Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland, [2011] ECLI:EU:C:2011:732, præmis 90-92.

      (24)  Betragtning 115 til Kommissionens indledningsafgørelse.

      (25)  Sag C-88/03, Portugal mod Kommissionen, Sml. 2006 I, s. 7115, præmis 81.

      (26)  Sag C-143/99, Adria-Wien Pipeline, Sml. 2001 I, s. 8384.

      (27)  Sag C-169/08, Presidente del Consiglio del Ministri mod Regione Sardegna, Sml. 2009 I, s. 10821.

      (28)  Sag T-210/02 RENV, British Aggregates Association mod Kommissionen, [2012].

      (29)  Jf. eksempelvis Rettens analyse i denne henseende i sag T-210/02 RENV, British Aggregates Association mod Europa-Kommissionen, [2012], præmis 83-91.

      (30)  Forenede sager T-304/04 og T-316/04, Italien og WAM SpA mod Kommissionen, Sml. 2006 II, s. 64.

      (31)  Sag COMP/M.5398 — HUTCHINSON/EVERGREEN, COMP/M.5450 — KUHNE/HGV/TIU/HAPAG-LLOYD, COMP/JV.55 — HUTCHINSON/RCPM/ECT, COMP/JV.56 — HUTCHINSON/ECT, COMP/M.3863 — TUI/CP SHIPS, COMP/M.5398 — HUTCHINSON/EVERGREEN, COMP/M.3576 — ECT/PONL/EUROMAX, COMP/M.3973 –CMA CGM/DELMAS, COMP/M.3829 MAERRSK/PONL, COMP/M.1674 — MAERSK/ECT, IV/M.831 — P&O/ROYAL NEDLLOYD.

      (32)  Sag 409/V/2009, beslutning af 23. januar 2009, s. 22.

      (33)  Havnen i Thessaloniki, havnen i Constanza i Rumænien, havnen i Koper i Slovenien og en række havne i Italien (jf. fodnote 173 i indledningsafgørelsen).

      (34)  Kommissionens beslutning af 18. december 2009 i sag C 21/09 (ex N 105/08, N 168/08 og N 169/08) — Grækenland — offentlig finansiering af infrastruktur og udstyr i havnen i Piræus (EUT C 402 af 29.12.2012, s. 25).

      (35)  Som følge af: afstanden fra Piræus til disse områder, manglen på moderne jernbaneforbindelser og -tjenester, de yderligere betydelige omkostninger, der kræves, og aftaler indgået af de store oceangående containerrederier, der betjener det centrale Middelhavsområde gennem containerterminaler i Malta (f.eks. Maersk), Taranto (f.eks. Evergreen), Venedig (f.eks. MSC) og Gioia Tauro (f.eks. MSC).

      (36)  Koper har f.eks. en havdybde på ca. 9 m, mens Piræus har en havdybde på 15-19 m (de skibe, den betjener, kræver ofte langt over 12 m). Hver uge anløbes containerhavnen i Piræus af 13 500 TEU-containerskibe, som ikke kan betjenes af nogen af disse andre havne.

      (37)  De betydelige ekstraomkostninger, der kræves for at transportere omladningstrafik til en af disse andre havne, betyder, at de ikke er attraktive for denne type trafik.

      (38)  Tur-/returafstanden mellem Piræus og denne skibsrute er for et almindeligt oceangående skib kun ca. 16 timers sejlads, mens den er 44 timer for Thessaloniki, 120 timer for Koper og flere dage for Constanza (fordi ruten går gennem Dardanellerne og Bosporus, og der ofte er tæt trafik i det område).

      (39)  I punkt 117 i Kommissionens afgørelse anføres følgende: »De eneste EU-havne, der er en del af det østlige Middelhavsområde, er havnene ved Sortehavet (f.eks. Constanza i Rumænien og Varna i Bulgarien). Som følge af den særlige situation med hensyn til de stræder, der forbinder Sortehavet med Det Ægæiske Hav, er havnene i Sortehavet ikke hovedkonkurrenter til havnen i Piræus. Selv om det ikke helt kan udelukkes, at andre EU-havne, som f.eks. Italiens og Sloveniens havne i Adriaterhavet, også kan være konkurrenter til havnen i havnen i Piræus, er konkurrencen mellem dem og havnen i Piræus ubetydelig«.

      (40)  Punkt 114 og 115 i Kommissionens beslutning i sag C 21/2009, jf. fodnote 4.

      (41)  i) Havnens placering midt i Grækenlands største byområde med mere end 5 millioner indbyggere, det største industri-/handelsområde med landets bedste jernbane- og vejforbindelser, ii) betydelige fortøjningsmuligheder, lagerfaciliteter og ankerpladser, iii) den største havdybde, iv) den korteste afstand til aksen mellem Suez og Gibraltar, v) et af verdens mest konkurrencedygtige bunkeroliemarkeder, vi) omfattende skibsværftsfaciliteter og alle tjenester, skibsoperatører har brug.

      (42)  Kommissionens beslutning i sag N 508/07 Ionia Odos, N 45/08 — Motorway Elefsina-Korinthos-Patras-Pirgos-Tsakona, sag N 566/07 Korinthos-Tripoli-Kalamata Motorway and Lefktro-Sparti Branch, sag N 565/07 Central Greece Motorway, sag N 633/07 Maliakos-Kleidi section of Patras-Athens-Thessaloniki-Evzona Motorway Concession Contract, sag N 134/07 Thessaloniki Submerged Tunnel Concession Contract, sag N 462/99 Attiki Odos, sag NN 143/97 Rio Antirrio Motorway Bridge, sag NN 27/96 Spata International Airport.

      (43)  Kommissionens beslutning i sag NN 27/96 Spata International Airport.

      (44)  Kommissionens beslutning i sag N 462/99 Attiki Odos og sag NN 143/97 Rio Antirrio Motorway Bridge.

      (45)  Forenede sager T-427/04, Frankrig mod Kommissionen, og T-17/05, France Telecom mod Kommissionen, Sml. 2009 II, s. 0435, præmis 264-266, C-474-09 P til C-476/09 P, Territorio Historico de Vizcaya, ECLI:EU:C:2011:522, præmis 70.

      (46)  Jf. betragtning 221 til indledningsafgørelsen.

      (47)  Med samme begrundelse godkendte Kommissionen en ordning vedrørende bredbåndsinfrastruktur i landdistrikter (SA. 32866 (11/N) baseret på lov 3389/2005 vedrørende offentlig-private partnerskaber, der indeholder skattebestemmelser svarende til bestemmelserne i lov 3755/2009.

      (48)  Jf. betragtning 225 og 226 til indledningsafgørelsen.

      (49)  I 2012 a) steg trafikken i pier II med 76,5 % i forhold til 2011 (2,108 mio. TEU i 2012 sammenlignet med 1,188 millioner TEU i 2011), b) kapaciteten var 700 000 TEU højere end anført i koncessionsaftalen, c) indtjeningen steg med 43 % sammenlignet med 2011 (fra 72,87 mio. EUR til 104,3 mio. EUR). I 2012 undertegnede PCT, TRAINOSE og Hewlett Packard en aftale om, at Hewlett Packard skulle sende sine produkter gennem Grækenland til nabolandene.

      (50)  Omfattet af tavshedspligt.

      (51)  Kommissionens beslutning i sag C 39/2009 — Letland — Ventspills Free Port Authority (50 % støtteintensitet), SA. 30742 Anlæg af infrastruktur til færgeterminalen i Klaipeda (65 % støtteintensitet), SA 34940 (2012/N) Port of Augusta (68,87 % støtteintensitet), N 649/2001 Tilskud til fragtfaciliteter (94 % støtteintensitet), C 21/2009 Offentlig finansiering af infrastruktur og udstyr i havnen i Piræus.

      (52)  Se fodnote 34.

      (53)  Forordning (EU) nr. 670/2012.

      (54)  De henviser i den forbindelse til det forhold, at China Development Bank, en af PCT's kreditorer, afventede ratificeringsloven, inden den indgik låneaftalen med PCT. De henviser videre til en e-mail, som […] sendte til PCT i januar 2009, hvori vedkommende udtrykker sine betænkeligheder ved finansieringen af den omhandlede koncessionsaftale. I henhold til denne e-mail omfattede koncessionsaftalen ingen beskyttelse mod generelle eller særlige ændringer i loven, og de hævder, at dette vedrørte de skattemæssige rammer for koncessionsaftalen.

      (55)  De fremlagte estimater var baseret på en undersøgelse udarbejdet af PricewaterhouseCoopers Business Solutions S.A. Estimaterne bestod af en sammenligning af forudsætningerne for Coscos forretningsplan på tidspunktet for offentliggørelsen af ratificeringsloven (marts 2009) og de generelt gældende bestemmelser. Af resultatet af denne sammenligning udledte de det beløb, der svarer til PCT's yderligere behov for finansiering, hvis skatteforanstaltningerne ikke var blevet iværksat. Det beløb, der fås ved disse beregninger, blev endelig beregnet som diskonterede værdier (ved hjælp af en årlig diskontosats på 9,0 %, dvs. den diskontosats, PPA anvendte ved diskontering af de garanterede minimumskoncessionsgebyrer, som PCT tilbød i forbindelse med udbuddet, men også en årlig diskontosats på 4,47 % i marts 2009, dvs. referencesatsen fra Kommissionens meddelelse). Endelig omfatter disse beregninger ikke foranstaltningerne i lovens artikel 2, stk. 3, 5, 9 og 10, og artikel 3.

      (56)  Ved worst case-scenariet.

      (57)  Eksempelvis sag C-143/99, Adria-Wien Pipeline GmbH og Wieterdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH mod Finanzlandesdirektion für Kärnten, Sml. 2001 I, s. 8365, præmis 41, sag T-335/08, BNP Paribas og Banca Nazionale del Lavoro SpA (BNL) mod Kommissionen, Sml. 2010 II, s. 3323, præmis 204, og sag T-425/04, T-444/04, T-450/04 og T-456/04, Frankrig, France Télécom, Bouyges SA, Bouyges Télécom SA og AFORS Télécom mod Kommissionen, Sml. 2010 II, s. 2009, præmis 216.

      (58)  Kommissionens afgørelse i sag SA.21918 — Frankrig — Regulerede eltakster i Frankrig (EUT C 398 af 22.12.2012, s. 10), Kommissionens beslutning 98/353/EF af 16. september 1997 om statsstøtte til virksomheden Gemeinnützige Abfallverwertung GmbH (EFT L 159 af 3.6.1998, s. 58), Kommissionen afgørelse C(2007) 134 af 24. januar 2007 i statsstøttesag NN 67/05 — Litauen — Reduction of a profit tax rate for UAB »Bite GSM«, Kommissionens beslutning 2003/227/EF af 2. august 2002 om Spaniens foranstaltninger og statsstøtte til fordel for temaparken Terra Mítica SA, Benidorm (Alicante) (EUT L 91 af 8.4.2003, s. 23), Kommissionens afgørelse af 14. april 2010 i statsstøttesag NN 30/09 — Irland — Hotel capital allowances for the Ritz-Carlton Hotel, Powerscourt, Co. Wicklow, Kommissionens beslutning 2003/590/EF af 5. marts 2003 om Det Forenede Kongeriges påtænkte statsstøtte til CDC Group plc (EUT L 199 af 7.8.2003, s. 28), Kommissionens beslutning 2009/476/EF af 28. januar 2009 om støtte ydet ved oprettelse af en udligningsfond i forbindelse med tilrettelæggelse af elmarkedet i Luxembourg (C 43/02 (ex NN 75/01)) (EUT L 159 af 20.6.2009, s. 11), Kommissionens beslutning 98/212/EF af 16. april 1997 om Italiens støtte til Enirisorse SpA (EFT L 80 af 18.3.1998, s. 32), Kommissionens beslutning af 1. marts 2007 i statsstøttesag NN4/07 — »Delitissue Sp. z o.o.« under dokument C(2007) 769.

      (59)  I henhold til PCT's beregninger anslås virkningen af vedtagelsen af skattebestemmelserne på investeringens interne afkast (»IRR«), jf. PCT's modelvirksomhedsplan fra marts 2009, til […] basispoint (dvs. […] %), som afspejler en stigning i dette IRR beregnet uden de omhandlede skattebestemmelser på ca. […] % (dvs. fra […] % til […] %).

      (60)  Forenede sager C-180/98 til C-184/98, Pavlov m.fl., Sml. 2000 I, s. 6451.

      (61)  Sag 118/85, Kommissionen mod Italien, Sml. 1987, s. 2599, præmis 7, C-35/96, Kommissionen mod Italien, Sml. 1998 I, s. 3851, præmis 36, forenede sager C-180/98 til C-184/98, Sml. 2000 I, s. 6451.

      (62)  Kommissionens afgørelser og beslutninger i følgende statsstøttesager: N 44/10 — Offentlig finansiering af havneinfrastruktur i Krievu Sala (EUT C 215 af 21.7.2011, s. 21, punkt 60-68), C 39/2009 — Offentlig finansiering af havneinfrastruktur i Ventspils Port (EUT C 62 af 20.3.2010, s. 7, punkt 53-58), N 60/06 — Port of Rotterdam (EUT C 196 af 24.8.2007, s. 1, punkt 42-52), N 520/03 Flemish ports (EUT C 176 af 16.7.2005, s. 12, punkt 34-54).

      (63)  Jf. eksempelvis dom af 24. oktober 2002, sag C-82/01 P, Aéroport de Paris, Sml. 2002, I, s. 9297, og dom af 24. marts 2011 i forenede sager T-455/08, Flughafen Leipzig-Halle GmbH og Mitteldeutsche Flughafen AG mod Kommissionen samt sag T-443/08, Freistaat Sachsen og Land Sachsen-Anhalt mod Kommissionen, Sml. 2011 II, s. 1311.

      (64)  Sag C-39/94, SFEI m.fl., Sml. 1996 I, s. 3547, præmis 60, sag C-342/96, Spanien mod Kommissionen, Sml. 1999 I, s. 2459, præmis 41.

      (65)  Sag 173/73, Italien mod Kommissionen, Sml. 1974, s. 709, præmis 13.

      (66)  Sag C-143/99, Adria-Wien Pipeline, Sml. 2001 I, s. 8365, præmis 38, sag C-387/92, Banco Exterior de España, Sml. 1994 I, s. 877, præmis 13, og sag C-200/97, Ecotrade, Sml. 1998 I, s. 7907, præmis 34.

      (67)  Sag C-222/04, Cassa di Risparmio di Firenze m.fl., Sml. 2006 I, s. 289, præmis 132.

      (68)  Sag C-280/00, Altmark Trans, Sml. 2003 I, s. 7747.

      (69)  Sag C-39/94, SFEI m.fl., Sml. 1996 I, s. 3547, præmis 60-61.

      (70)  Jf. forenede sager C-71/09 P, C-73/09 P og C-76/09 P, Comitato »Venezia vuole vivere«, Hotel Cipriani Srl og Società Italiana per il gas SpA (Italgas) mod Kommissionen, Sml. 2011 I, s. 4727, præmis 92 og 94-96, og kendelse i sag T-172/14 R, Stahlwerk Bous mod Kommissionen, præmis 59 og 60.

      (71)  Artikel 2, stk. 9, i loven.

      (72)  Sag C-143/99, Adria-Wien Pipeline, Sml. 2001 I, s. 8365, præmis 41, sag C-308/01, GIL Insurance m.fl., Sml. 2004 I, s. 4777, præmis 68, og sag C-172/03, Heiser, Sml. 2005 I, s. 1627, præmis 40.

      (73)  Jf. sag C-143/99, Adria-Wien, præmis 41, sag C-308/01, GIL Insurance, Sml. 2004 I, s. 4777, præmis 68, sag C-172/03, Heiser, Sml. 2005 I, s. 1627, præmis 40, sag C-88/03, Portugal mod Kommissionen, Sml. 2006 I, s. 7115, præmis 54, og sag T-233/04, Nederlandene mod Kommissionen, præmis 86.

      (74)  Jf. eksempelvis sag C-279/08 P, Kommissionen mod Nederlandene (NOx), Sml. 2011 I, s. 7671, præmis 62.

      (75)  Forenede sager C-106/09 P og C-107/09 P, Kommissionen og Spanien mod Government of Gibraltar og Det Forenede Kongerige, Sml. 2011 I, s. 11113.

      (76)  Jf. forenede sager T-92/00 og T-103/00, Territorio Histórico de Álava — Diputación Foral de Álava, Ramondín, SA og Ramondín Cápsulas mod Kommissionen, Sml. 2002 II, s. 1385, præmis 51.

      (77)  Jf. sag C-279/08 P, Kommissionen mod Kongeriget Nederlandene, Sml. 2011 I, s. 7671, præmis 50.

      (78)  Sag C-75/97, Belgien mod Kommissionen, Sml. 1999 I, s. 3671, præmis 32, sag C-143/99, Adria Wien Pipeline og Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, Sml. 2011 I, s. 8365, præmis 48, sag C- 409/00, Spanien mod Kommissionen, Sml. 2003 I, s. 1487, præmis 48.

      (79)  Forenede sager T-92/00 og T-103/00, Ramondin SA og Ramondín Cápsulas SA mod Kommissionen, Sml. 2002 II, s. 1385, præmis 39: I denne dom fastslog Domstolen, at en skatteforanstaltning, der kun anvendes for investeringer over en vis grænse, i realiteten er forbeholdt virksomheder, der råder over betydelige økonomiske ressourcer.

      (80)  Jf. eksempelvis forenede sager C-78/08 til C-80/08, Paint Graphos m.fl., Sml. 2011 I, s. 7611, præmis 69.

      (81)  Jf. forenede sager C-78/08 til C-80/08, Paint Graphos m.fl., Sml. 2011 I, s. 7611, præmis 69 og 70, sag C-88/03, Portugal mod Kommissionen, Sml. 2006 I, s. 7115, præmis 81, sag C-279/08 P, Kommissionen mod Nederlandene (NOx), Sml. 2011 I, s. 7671, sag C-487/06 P, British Aggregates mod Kommissionen, Sml. 2008 I, s. 10515.

      (82)  Jf. eksempelvis sag C-279/08 P, Kommissionen mod Kongeriget Nederlandene, Sml. 2011 I, s. 07671, præmis 75, sag C-487/06 P, British Aggregates mod Kommissionen, Sml. 2008 I, s. 10505, præmis 92, sag C-241/94, Frankrig mod Kommissionen, Sml. 1996 I, s. 4551, præmis 21, sag C-342/96, Spanien mod Kommissionen, Sml. 1999 I, s. 2459, præmis 23, sag C-75/97, Belgien mod Kommissionen, præmis 25.

      (83)  Jf. i den henseende forenede sager T-92/00 og T-103/00, Ramondin SA og Ramondín Cápsulas SA mod Kommissionen, Sml. 2002 II, s. 1385, præmis 62.

      (84)  Eller senest indtil den 31. oktober 2015.

      (85)  Artikel 2, stk. 1, i lov 3755/2009.

      (86)  Artikel 99, stk. 1, litra a), første led, sammenholdt med artikel 12, stk. 1, artikel 105, stk. 1, litra b), og artikel 109, stk. 1, i den græske indkomstskattelov. Virksomhedsskattesatsen var 25 % i regnskabsåret 2010, 24 % i regnskabsåret 2011, 20 % i regnskabsåret 2012, 22 % i regnskabsåret 2013 og 26 % fra og med regnskabsåret 2014.

      (87)  Til den tid anvendes kildeskat i henhold til artikel 99, stk. 1, litra a), i den græske indkomstskattelov.

      (88)  I henhold til de græske myndigheder bruges udtrykket »påløbne renter« til at beskrive den regnskabsmetode, der bruges til at beregne påløbne renter, hvor rente påløber afhængigt af likviditetsdatoer og de omhandlede beløb. »Påløbne renter« er renten af et bestemt beløb over en bestemt periode (uanset om renten er skyldig eller forfalden). I henhold til de græske myndigheder opnår PCT sædvanligvis sådanne renter af indestående hos kreditinstitutter.

      (89)  Fritagelsen for indkomstbeskatning af påløbne renter gælder for en periode, der kan variere, såfremt arbejdet afsluttes tidligere eller senere, men har en begrænset varighed. I henhold til artikel 12 i koncessionsaftalen skal pier III tages i brug 48 måneder efter anlægsstart og under alle omstændigheder senest den 31. oktober 2015.

      (90)  Hvis en aftale med henblik på at undgå dobbeltbeskatning ikke finder anvendelse.

      (91)  Se betragtning 95-97.

      (92)  Dvs. artikel 103, stk. 1, litra m).

      (93)  Sag C-241/94, Frankrig mod Kommissionen (Kimberly Clark), Sml. 1996 I, s. 4451. Jf. også betragtning 21 til beskatningsmeddelelsen.

      (94)  Artikel 2, stk. 2 og 3, i lov 3755/2009.

      (95)  Artikel 30, stk. 1, i den græske momslov.

      (96)  Artikel 32, stk. 3, i den græske momslov.

      (97)  Der er en tidsfrist på tre år for at fremføre en momssaldo.

      (98)  Artikel 33, stk. 4, i den græske momslov.

      (99)  Eftersom denne afgørelse var gældende, da ratificeringsloven blev vedtaget.

      (100)  Herunder tilfældet, hvor der er tale om et investeringsgode.

      (101)  Artikel 2, stk. 7, i ministerbeslutning 1073/2004/EF.

      (102)  Artikel 33, stk. 3, i den græske momslov. Denne begrænsning på fem år finder ikke anvendelse for offentlige forsyningsselskaber.

      (103)  Artikel 38, stk. 2, i lov 1473/1984.

      (104)  Conseil d'Etats dom 1948/1992, 3035/1992, 1274/2002, 1207/2012 og 1501/2012, dom 222/2009, 223/2009 og 2141/2009 afsagt af Athens forvaltningsdomstol og dom 4793/2013 afsagt af Thessalonikis forvaltningsdomstol. Denne fortolkning var baseret på artikel 21 i lovdekret 26-6/10-7/1944 (den græske retsplejelov), der bestemmer, at »betaling af den ved lov fastsatte rente og morarente indledes på det tidspunkt, hvor retlige foranstaltninger meddeles staten«.

      (105)  I henhold til retsplejeloven for skattesager kan den afgiftspligtige person indgive appel inden for 20 dage efter meddelelse af foranstaltningen.

      (106)  Jf. definition i artikel 33, stk. 4, i momsloven.

      (107)  Sag C-110/94, Intercommunale voor Zeewaterontzilting (INZO), Sml. 1997 I, s. 870.

      (108)  Præmis 15 i dom i sag C-110/94.

      (109)  Jf. artikel 29 stk. 3, i lov 3389/2005 som ændret ved artikel 18, stk. 2, i lov 4013/2011.

      (110)  Det medfører også retssikkerhed for, at alle PCT's udgifter af enhver type behandles på samme måde, selv om det ikke er tilfældet efter de generelt gældende bestemmelser.

      (111)  Dette brev er dateret den 31. oktober 2008 og blev indgivet af de græske myndigheder under proceduren, inden den formelle undersøgelsesprocedure blev indledt, som bilag 2 til indgivelsen af 1. februar 2011. Det blev registreret af Kommissionen den 8. februar 2011 under 2011/013591.

      (112)  De anmodede navnlig om refusion af 90 % af momstilgodehavendet inden for en måned fra anmodningsdatoen og af de resterende 10 % inden for et år. Denne refusion svarer i det væsentlige til den refusion, der gælder for investeringsgoder.

      (113)  Sag T-68/03, Olympic Airways mod Kommissionen, Sml. 2007 II, s. 2911, præmis 361, C-25/07, Alicja Sosnowska mod Dyrektor Izby Skarbowej, Sml. 2008 I, s. 5129.

      (114)  Forpligtelsen til at refundere moms opstår på det tidspunkt, hvor indgående moms betales, og retten til at fradrage moms udøves »… umiddelbart … selv om medlemsstaterne har et vist råderum med hensyn til at fastsætte bestemmelser om tilbagebetaling af overskydende moms, må disse bestemmelser ikke krænke princippet om momssystemets afgiftsneutralitet ved, at den afgiftspligtige helt eller delvist kommer til at bære denne afgift … hvilket indebærer, at tilbagebetalingen skal ske inden for rimelig frist«. Sag C-25/07, Alicjia Sosnowska, Sml. 2008 I, s. 5129, præmis 15-16.

      (115)  Artikel 105, stk. 11, sammenholdt med artikel 4, stk. 3, i den græske indkomstskattelov.

      (116)  Sag T-55/99, Confederación Española de Transporte de Mercancías (CETM) mod Kommissionen, Sml. 2000 II, s. 03207, præmis 53.

      (117)  Ved fast lineær afskrivning beregnes afskrivningen på grundlag af en fast sats af den oprindelige anskaffelsespris eller den justerede anskaffelsesværdi plus værdien af forbedringer eller yderligere dele.

      (118)  Da den omhandlede bestemmelse blev vedtaget, omhandlede artikel 31, stk. 1, litra f), i den græske indkomstskattelov en undtagelse til denne regel vedrørende afskrivningen af nye maskiner og nyt mekanisk eller teknisk udstyr til industri-, mine- og stenbrudsvirksomheder samt virksomheder med blandede aktiviteter af denne type. I disse tilfælde kan virksomheder også bruge saldoafskrivningsmetoden. Denne bestemmelse er siden blevet ændret og omhandler nu kun fast lineær afskrivning i alle tilfælde.

      (119)  Præsidentielt dekret 299/2003 vedrørende definitionen af højeste og laveste afskrivningssatser. Dette dekret fastsætter intervallet mellem den højeste og laveste afskrivningssats for hver kategori af anlægsaktiver. Skattepligtige virksomheder kan vælge enhver afskrivningssats inden for dette interval. Når en virksomhed har valgt en afskrivningssats inden for dette interval, skal den anvende samme afskrivningssats for alle aktiver i den kategori, som virksomheden har anskaffet i den pågældende regnskabsperiode. For aktiver i samme kategori, der er anskaffet i forskellige regnskabsperioder, kan virksomheder anvende en forskellig afskrivningssats, men de skal under alle omstændigheder foretage hele afskrivningen med den afskrivningssats, der oprindeligt blev anvendt på alle aktiver i den samme kategori, som er anskaffet i den samme regnskabsperiode.

      (120)  Denne type »hensættelser« udgør ikke virksomhedens reelle aktiv, men afskrivninger af anlægsaktivet, der returneres til staten eller tredjemand.

      (121)  Artikel 31, stk. 1, litra g), i den græske indkomstskattelov.

      (122)  YA 100/2005 (YA 1003821/10037/B0012, OJ B 80, 2005): Omkostninger, der kan fratrækkes virksomheders bruttoindtjening på grundlag af forvaltningsafgørelser og retspraksis.

      (123)  Artikel 31, stk. 1. litra l), i den græske indkomstskattelov.

      (124)  Artikel 105, stk. 12, i den græske indkomstskattelov som ændret ved lov 4013/2011. Denne metode er omhandlet i artikel 97, stk. 5, i lov 1892/1990 vedrørende opførelse af parkeringspladser.

      (125)  Metode fastsat ved lov 1914/1990 for BOT-projekter. I henhold til artikel 9, stk. 8, i lov 2052/1992 foretages afskrivning af anlægsomkostninger og renter af lån og kreditter i anlægsperioden, der betragtes som anlægsomkostninger, for arbejder, der udføres med hel eller delvis finansiering fra tredjemand, efter samme metode.

      (126)  Afskrivningsmetode for virksomheder, der anlægger lufthavne, fastsat ved artikel 26, stk. 8, i lov 2093/1992.

      (127)  F.eks. værdi af aktiv, rentabilitet og forretningsplan.

      (128)  Jf. betragtning 165 til indledningsafgørelsen.

      (129)  Den er endnu større end manøvrefriheden for f.eks. offentlig-private partnerskaber (uden at dette berører Kommissionens holdning med hensyn til skattebestemmelser, der er relevante for offentlig-private partnerskaber).

      (130)  Den omhandlede bestemmelse hjalp med at eliminere et hul i det generelle græske skattesystem vedrørende afskrivning af aktiver, der anvendes til drift af containerterminaler, som f.eks. de aktiver, der anvendes af PCT i forbindelse med koncessionsaftalen. Artikel 34 i lov 2937/2001 fastsætter specifikke afskrivningssatser, som PPA og Thessaloniki Port skal anvende efter den faste lineære afskrivningsmetode til de specifikke typer havneaktiver, som de anvender. Ifølge de græske myndigheder gælder disse satser ikke for PCT. Hvis PCT valgte at bruge den lineære afskrivningsmetode og fik mulighed for at anvende disse afskrivningssatser, ville afskrivningsperioden ifølge de græske myndigheder overskride koncessionsperioden. Hvis PCT på den anden side blev pålagt at anvende den lineære metode med andre afskrivningssatser end dem, der anvendes for PPA og Thessaloniki Port, ville den stå i en ringere situation end disse operatører (jf. betragtning 166 til indledningsafgørelsen).

      (131)  Jf. Portugal mod Kommissionen, præmis 81, fodnote 80.

      (132)  Jf. i den henseende Kommissionens vurdering i betragtning 98-100 ovenfor.

      (133)  Præsidentielt dekret af 28. juli 1931, OJ A 239 1931, som ændret ved lov 2873/2000.

      (134)  Indførelsen af moms berørte dog ikke stempelafgiften på låneaftaler.

      (135)  I henhold til fast retspraksis pålægges et lån, der optages uden for Grækenland gennem et privat dokument, stempelafgift i Grækenland, såfremt lånet eksekveres i Grækenland. »Eksekvering i Grækenland« sker, når den udenlandske långivers overførsel af lånebeløbet til låntageren, der er bosiddende i Grækenland, sker i Grækenland. »Overførsel af lånebeløbet i Grækenland« sker, når långiveren effektivt overfører beløbet til låntagerens konto i en græsk bank (udtalelse 964/1955 fra den græske stats juridiske tjeneste, domstolen i første instans i Thessaloniki 2123/1963, skattedomstolen i første instans 2163/1967, forvaltningsdomstolen i første instans 6043/2001, statsrådet 2996/1991 og 984/1992). I dom 3639/2013 fastsatte Conseil d'Etat endvidere, at »… en låneaftale, der er indgået ved et privat dokument i udlandet, pålægges stempelafgift, for så vidt som det fastlægger forpligtelser, der skal eksekveres i Grækenland, og låntagerens forpligtelse i medfør af denne låneaftale er af en sådan karakter, at det aftalte lånebeløb, der var deponeret af långiveren i udlandet i [låntagerens] navn, overføres via dennes meddelelse til den udenlandske bank«.

      (136)  Til en sats på 2,4 %.

      (137)  Igen til en sats på 2,4 %.

      (138)  Kommissionens vurdering i denne sag berører ikke den holdning, den måtte vedtage vedrørende undtagelserne uden for denne procedure.

      (139)  Jf. fodnote 134 ovenfor.

      (140)  De græske myndigheder og PCT henviser til to lån på henholdsvis 54,8 mio. EUR og […] mio. EUR, som PCT optog hos sit moderselskab, Cosco, med henblik på at foretage investeringerne i havnen i Piræus.

      (141)  Afgørelse 617/2006 vedrørende fortolkning af artikel 8 i den græske lov om stempelafgift.

      (142)  Artikel 8 i den græske lov om stempelafgift. Jf. retspraksis citeret i fodnote 134 ovenfor.

      (143)  Jf. artikel 3, stk. 1, i koncessionsaftalen.

      (144)  Fortolkningscirkulære 1027/1990.

      (145)  Se fodnote 134.

      (146)  Igen til en sats på 2,4 %.

      (147)  Artikel 3 i ministercirkulære 44/1987: Gennemførelse af bestemmelserne om betaling af stempelafgifter i forbindelse med forskellige kontrakter og dokumenter.

      (148)  I henhold til artikel 57, stk. 1, litra b), i lov 1642/1986 er transaktioner, der er pålagt moms i medfør af samme lovs artikel 2, og deres tillægsaftaler fritaget for stempelafgift. I henhold til artikel 2 i den græske momslov (lov 2859/2000 om ophævelse af lov 1642/1986, der indførte moms i den græske retsorden) pålægges der moms ved levering af varer og tjenesteydelser mod betaling. Ifølge den udbredte fortolkning af disse bestemmelser er betaling af kompensation ikke omfattet af denne betydning af levering af tjenester mod betaling og er derfor ikke omfattet af anvendelsesområdet for moms, men pålægges stempelafgift.

      (149)  I henhold til artikel 2 i lov 2688/1999 sammenholdt med artikel 362 i lov 1559/1950. Kommissionens vurdering i denne afgørelse berører ikke den holdning, den senere måtte vedtage vedrørende denne bestemmelse.

      (150)  Jf. betragtning 188 og 203 til indledningsafgørelsen.

      (151)  Denne specifikke ordning kan kun ændres, hvis det accepteres af den omhandlede virksomhed.

      (152)  Artikel 8 og 11 i det lovgivningsmæssige dekret.

      (153)  Mulighed for justering kan fastsættes, hvis de begrænsninger, der normalt finder anvendelse, reduceres.

      (154)  Denne foranstaltning er ikke omhandlet i det præsidentielle dekret, men de græske myndigheder har anført den på den liste over foranstaltninger, der tidligere har været ydet gennem denne særordning.

      (155)  I henhold til artikel 9, stk. 2, i det præsidentielle dekret forstås ved en sådan udvidelse en forhøjelse, der overstiger halvdelen af et beløb svarende til virksomhedens samlede aktiver, eller over 1 mio. USD.

      (156)  Medmindre rekvisitionen har til formål at dække de væbnede styrkers behov i tilfælde af krig, så længe konflikten varer, og med forbehold af rimelig kompensation.

      (157)  Dekretet fastsætter også andre privilegier/betingelser for de omfattede virksomheder: i) særlige betingelser for repatriering af lån eller aktiekapital (op til 10 % af den indførte kapital årligt), kumulativ overførsel af overskud (op til 12 %, netto, af den indførte og ikke-repatrierede kapital årligt), overførsel af renter (op til 10 % årligt) og tilladelse til udførsel af udenlandsk valuta fra Grækenland til brug for betaling af leje af maskiner eller andre former for kapital, der lejes i udlandet), ii) rekruttering af udenlandske statsborgere som teknisk og administrativt personale og tilladelse til udførsel af deres vederlag i udenlandsk valuta, og tilladelse til at føre deres regnskab i en udenlandsk valuta.

      (158)  Jf. betragtning 213 til indledningsafgørelsen.

      (159)  Kommissionens vurdering i denne sag berører ikke eventuelle foranstaltninger, den senere måtte træffe i forbindelse med dette præsidentielle dekret.

      (160)  Artikel 3, stk. 2, i dekretet indeholder vejledende henvisninger til nogle af de privilegier og undtagelser, der kan indrømmes ved anvendelse af dekretet. I henhold til artikel 5, stk. 3, i lovgivningsmæssigt dekret 4256/1962, som fortolket dekretet fra 1953, har forvaltningen frie beføjelser til at regulere ethvert andet spørgsmål, der vedrører investeringen, som den finder det passende med henblik på at opnå målet med det præsidentielle dekret, dvs. at tiltrække udenlandsk kapital, så længe disse spørgsmål ikke er i strid med dets bestemmelser. Det kan følgelig konkluderes, at forvaltningen har fuld beføjelse til at fastlægge nye betingelser og »faciliteter«, der kan gøre sådanne investeringer mere attraktive for virksomheder.

      (161)  Jf. betragtning 209-216 til indledningsafgørelsen.

      (162)  Jf. betragtning 92-97 til denne afgørelse.

      (163)  Sag C-487/06 P, British Aggregates, Sml. 2008 I, s. 10515, præmis 92.

      (164)  Denne afgørelse gælder uanset Kommissionens eventuelle senere holdning til dette lovgivningsmæssige dekret.

      (165)  Jf. betragtning 21 og 22 til Kommissionens meddelelse om fiskale støtteforanstaltninger.

      (166)  Meddelelse fra Kommissionen om anvendelsen af statsstøttereglerne på foranstaltninger vedrørende direkte beskatning af virksomhederne (EFT C 384 af 10.12.1998, s. 3).

      (167)  Jf. betragtning 24 og 27 til Kommissionens meddelelse om fiskale støtteforanstaltninger.

      (168)  Jf. eksempelvis Rettens dom i sag T-445/05, Assogestioni et Fineco Asset Management mod Kommissionen, præmis 145 og den deri nævnte retspraksis.

      (169)  Kommissionens beslutning i sag NN 27/96 Spata International Airport.

      (170)  Jf. Kommissionens beslutning i sag N 508/07 Ionia Odos, sag N 45/08 — Motorway Elefsina-Korinthos-Patras-Pirgos-Tsakona, sag N 566/07 Korinthos-Tripoli-Kalamata Motorway and Lefktro-Sparti Branch, sag N 565/07 Central Greece Motorway, sag N 633/07 Maliakos-Kleidi section of Patras-Athens-Thessaloniki-Evzona Motorway Concession Contract og sag N 134/07 Thessaloniki Submerged Tunnel Concession Contract.

      (171)  Forenede sager T-427/04, Frankrig mod Kommissionen, og T-17/05, France Telecom mod Kommissionen, Sml. 2009 II, s. 0435, præmis 264-266, C-474-09 P til C-476/09 P, Territorio Histórico de Vizcaya — Diputación Foral de Vizcaya, Territorio Histórico de Álava — Diputación Foral de Álava, og Territorio Histórico de Guipúzcoa — Diputación Foral de Guipúzcoa mod Europa-Kommissionen, Sml. 2011 I, s. 113, præmis 70.

      (172)  SA. 32866 (11/N) — Grækenland — Broadband development in Greek rural areas.

      (173)  Jf. Kommissionens beslutning i sag N 134/07 Thessaloniki Submerged Tunnel Concession Contract.

      (174)  Jf. afgørelse C(2013) 9253 final — statsstøtte SA.36894 om »reset of the Ionia Odos S.A. project«, afgørelse C(2013) 9275 final — statsstøtte SA.36877 om »reset of the Aegean Motorway S.A. project«, afgørelse C(2013) 9253 final — statsstøtte SA.36878 om »Olympia Odos S.A. project« og afgørelse C(2013) 9274 final — statsstøtte SA. 36893 om »Central Motorway (E65) project«.

      (175)  Kommissionen har under alle omstændigheder forstået, at skattefritagelserne til fordel for PCT først blev indført i loven om ratificering af koncessionsaftalen og ikke i selve koncessionsaftalen, fordi PPA ikke har kompetence til at indrømme skattefritagelser. I modsætning til de sager, som de græske myndigheder og PCT gør gældende, havde de omhandlede koncessioner alene til formål at gennemføre investeringsprojektet uden nogen form for statsstøtte eller offentlig støtte.

      (176)  Sag 730/79, Philip Morris, Sml. 1980, s. 267, præmis 11, forenede sager T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97 til 607/97, T-1/98, T-3/98 til T-6/98 og T-23/98, Alzetta Mauro m.fl. mod Kommissionen, Sml. 2000 II, s. 2325, præmis 80.

      (177)  Forenede sager T-298/97, T-312/97 osv. Alzetta, Sml. 2000 II, s. 2325, præmis 141 til 147, sag C-280/00, Altmark Trans, Sml. 2003 I, s. 7747.

      (178)  Jf. Kommissionens beslutning af 18. december 2009 i sag C 21/09 (ex N 105/08, N 168/08 og N 169/08) — Grækenland — offentlig finansiering af infrastruktur og udstyr i havnen i Piræus (EUT C 402 af 29.12.2012, s. 25, punkt 90 og 91).

      (179)  Jf. forenede sager T-298/97, T-312/097 osv. Alzetta, Sml. 2000 II, s. 2325, præmis 95, og sag 730/97, Philip Morris, Sml. 1980, s. 267, præmis 9-12.

      (180)  Jf. eksempelvis forenede sager Alzetta, præmis 95.

      (181)  Jf. sag C-372/97, Italien mod Kommissionen, Sml. 2004 I, s. 3679, præmis 67 og den deri nævnte retspraksis.

      (182)  Retningslinjer for statsstøtte med regionalt sigte for 2007-2013 (EUT C 54 af 4.3.2006, s. 13).

      (183)  Jf. artikel 8 i lov 3755/2009, der fastsætter ikrafttrædelsesdatoen for denne lov.

      (184)  Jf. kapitel 5 i retningslinjerne for 2007-2013 og Kommissionens beslutning af 13. februar 2008 i statsstøttesag C 7/08 (ex N 655/07) — Delstaten Sachsens garantiordning for driftskapitallån.

      (185)  Jf. Kommissionens beslutning af 31. august 2006 i statsstøttesag N 408/06 — Grækenland — Regionalstøttekort 2007-2013 (EUT C 286 af 23.11.2006, s. 5).

      (186)  F.eks. erstatningsinvesteringer, transportomkostninger eller arbejdskraftomkostninger.

      (187)  Se fodnote 184.

      (188)  KOM(2009) 279/4, afsnit 46.

      (189)  KOM(2009) 8.

      (190)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1315/2013 af 11. december 2013 om Unionens retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet og om ophævelse af afgørelse nr. 661/2010/EU (EUT L 348 af 20.12.2013, s. 1).

      (191)  Den økonomiske levedygtighed og rentabiliteten af investeringsprojektet er desuden allerede blevet bekræftet af den omstændighed, at PCT's investeringer i havnen i Piræus allerede har opnået meget positive finansielle resultater.

      (192)  Jf. eksempelvis sag C-348/93, Kommissionen mod Italien, Sml. 1995 I, s. 00673, præmis 26 og den deri nævnte retspraksis.

      (193)  Jf. eksempelvis forenede sager T-239/04 og T-323/04, Italien og Brandt Italia SpA mod Kommissionen, Sml. 2007 II, s. 3265, præmis 153-154 og den deri nævnte retspraksis.

      (194)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1407/2013 af 18. december 2013 om anvendelse af artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på de minimis-støtte (EUT L 352 af 24.12.2013, s. 1).

      (195)  Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (EUT L 140 af 30.4.2004, s. 1)

      (196)  Kommissionens forordning (EF) nr. 271/2008 af 30. januar 2008 om ændring af forordning (EF) nr. 794/2004 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (EUT L 82 af 25.3.2008, s. 1).