title: EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 58/16/KOL-D af 3. marts 2016 om at godkende nationale foranstaltninger, som Norge har truffet til begrænsning af virkningerne af Gyrodactylus salaris, og om at ophæve beslutning nr. 298/08/KOL og nr. 299/08/KOL [2016/1863]

text:
               20.10.2016

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 284/37

         EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDENS BESLUTNING
   Nr. 58/16/KOL-D
   af 3. marts 2016
   om at godkende nationale foranstaltninger, som Norge har truffet til begrænsning af virkningerne af Gyrodactylus salaris, og om at ophæve beslutning nr. 298/08/KOL og nr. 299/08/KOL [2016/1863]
   EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDEN HAR —
   under henvisning til den i punkt 5a i del 4.1, i kapitel I, i bilag I til EØS-aftalen omhandlede retsakt (Rådets direktiv 2006/88/EF af 24. oktober 2006 om dyresundhedsbestemmelser for akvakulturdyr og produkter deraf og om forebyggelse og bekæmpelse af visse sygdomme hos vanddyr (1)) som tilpasset til EØS-aftalen ved punkt 4 d) i protokol 1 hertil og artikel 1, stk. 2, og artikel 3, i protokol 1 til tilsyns- og domstolsaftalen,
   under henvisning til EFTA-Tilsynsmyndighedens (herefter »Tilsynsmyndigheden«) beslutning nr. 494/13/KOL af 11. december 2013 om bemyndigelse til det medlem af kollegiet, der har særligt ansvar for dyre- og plantesundhed, til at træffe visse beslutninger og foranstaltninger (dokumentnummer 683826), og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Ved EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 298/08/KOL (2) blev der udpeget sygdomsfrie zoner og fastsat supplerende garantier med hensyn til Gyrodactylus salaris for Norge i medfør af artikel 13 i Rådets direktiv 91/67/EØF (3) og artikel 5 i Kommissionens beslutning 2004/453/EF (4).

               (2)

               Ifølge beslutning nr. 298/08/KOL kan Norge kræve supplerende garantier for sendinger af levende akvakulturfisk af modtagelige arter bestemt til opdræt, som skal føres ind i de zoner, der er berørt af beslutningen. De supplerende garantier består i, at de pågældende sendinger skal stamme fra et område med en sundhedsstatus, der svarer til bestemmelsesstedets.

               (3)

               Direktiv 2006/88/EF ophævede og afløste direktiv 91/67/EØF. I direktiv 2006/88/EF var det ligeledes fastsat, at beslutning 2004/453/EF fortsat skulle gælde indtil vedtagelsen af de nødvendige bestemmelser i henhold til det pågældende direktiv. Sådanne bestemmelser blev vedtaget ved Kommissionens afgørelse 2010/221/EU (5), der også endeligt ophævede beslutning 2004/453/EF (6). Beslutning nr. 298/08/KOL bør derfor ophæves og erstattes.

               (4)

               Det er i artikel 43 i direktiv 2006/88/EF fastsat, at en EØS-stat kan træffe foranstaltninger til at forebygge indslæbning af eller til at bekæmpe sygdomme, der ikke er opført i del II i bilag IV til direktivet, og som udgør en betydelig risiko for sundhedssituationen for akvakulturdyr eller vildtlevende vanddyr i den pågældende stat. Disse foranstaltninger må ikke gå ud over, hvad der er hensigtsmæssigt og nødvendigt for at forebygge indslæbning af eller til at bekæmpe de pågældende sygdomme.

               (5)

               Norge havde ifølge beslutning nr. 298/08/KOL ret til at kræve supplerende garantier, og har givet Tilsynsmyndigheden oplysninger om sygdomssituationen med hensyn til Gyrodactylus salaris. Ved skrivelse af 6. oktober 2015 (dokument nr. 775798, NO, ref. 2015/193600) fremlagde Norge ajourførte oplysninger om de nationale foranstaltninger med hensyn til Gyrodactylus salaris. Med de fremlagte oplysninger blev det hensigtsmæssige og nødvendige i at opretholde nationale foranstaltninger i form af krav til markedsføring, import og transit i overensstemmelse med artikel 43 i direktiv 2006/88/EF påvist.

               (6)

               Derfor bør Norge, som ifølge beslutning nr. 298/08/KOL har ret til at kræve supplerende garantier i forbindelse med indførsel af akvakulturdyr af modtagelige arter til godkendte sygdomsfrie områder eller områder, der er omfattet af godkendte bekæmpelses- eller udryddelsesprogrammer, fortsat kunne anvende disse foranstaltninger som nationale foranstaltninger, der er godkendt i overensstemmelse med artikel 43 i direktiv 2006/88/EF.

               (7)

               De nationale foranstaltninger, der godkendes ved denne beslutning, bør kun anvendes, så længe det er hensigtsmæssigt og nødvendigt. Norge bør derfor sende en årlig rapport til Kommissionen om den måde, de nationale foranstaltninger fungerer på.

               (8)

               Enhver mistanke om forekomst af Gyrodactylus salaris i Norge, bortset fra de områder, der er opført som sygdomsfri i bilaget til denne beslutning, bør undersøges, og der bør under undersøgelsen gælde flytningsrestriktioner for at beskytte andre EØS-stater, der har godkendte nationale foranstaltninger vedrørende Gyrodactylus salaris. Desuden bør en eventuel efterfølgende bekræftelse af sygdomsforekomsten meddeles EFTA-Tilsynsmyndigheden og de øvrige EØS-stater for at lette den nødvendige revurdering af de godkendte nationale foranstaltninger.

               (9)

               Af hensyn til klarheden bør beslutning nr. 298/08/KOL udtrykkeligt ophæves.

               (10)

               EFTA-Tilsynsmyndigheden godkendte endvidere i sin beslutning nr. 299/08/KOL (7) det norske program for bekæmpelse og udryddelse af bakteriel nyresygdom (BKD). Ved skrivelse af 6. oktober 2015 (dokument nr. 775798) meddelte Norge Tilsynsmyndigheden, at programmet for bekæmpelse og udryddelse af BKD var blevet indstillet. Beslutning nr. 299/08/KOL bør derfor ophæves.

               (11)

               De i denne beslutning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med den udtalelse, som EFTA's Veterinærkomité har afgivet.

         VEDTAGET DENNE BESLUTNING:
   Artikel 1
   Godkendelse af visse nationale foranstaltninger til begrænsning af virkningerne af visse sygdomme, som ikke er opført i del II af bilag IV til direktiv 2006/88/EF
   1.   Norge skal med undtagelse af de områder, der er opført i bilaget til denne beslutning, betragtes som fri for Gyrodactylus salaris.
   2.   Norge kan kræve, at følgende sendinger ved indførsel til et sygdomsfrit område overholder kravene i litra a) og b) med hensyn til de områder, der anses for at være fri for Gyrodactylus salaris.

               a)

               sendinger af akvakulturdyr bestemt til opdræt, genudlægningsområder, lystfiskesøer (put and take-fiskeri), åbne pryddyrsanlæg og udsætning skal opfylde:

                           i)

                           markedsføringskravene i artikel 8a i Kommissionens forordning (EF) nr. 1251/2008 (8)

                           ii)

                           importkravene i artikel 10 i forordning (EF) nr. 1251/2008

                           iii)

                           transit- og oplagringskravene i artikel 16 i forordning (EF) nr. 1251/2008

               b)

               sendinger af vandlevende pryddyr bestemt til lukkede pryddyrsanlæg skal opfylde:

                           i)

                           importkravene i artikel 11 i forordning (EF) nr. 1251/2008

                           ii)

                           transit- og oplagringskravene i artikel 16 i forordning (EF) nr. 1251/2008.

         Artikel 2
   Rapportering
   1.   Senest den 30. april hvert år forelægger Norge en rapport til EFTA-Tilsynsmyndigheden om de godkendte nationale foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 1.
   2.   De rapporter, der er omhandlet i stk. 1, skal være i overensstemmelse med kravene i artikel 4 i afgørelse 2010/221/EU.
   Artikel 3
   Mistanke om og påvisning af sygdomme i sygdomsfrie områder
   1.   Har Norge mistanke om forekomst af en sygdom i et område, der i samme bilag er anført som sygdomsfrit område med hensyn til Gyrodactylus salaris, træffer Norge foranstaltninger, som mindst svarer til dem, der er fastlagt i artikel 28, artikel 29, stk. 2, 3 og 4, og artikel 30 i direktiv 2006/88/EF.
   2.   Bekræfter den epizootiske undersøgelse forekomsten af den i stk. 1 omhandlede sygdom, underretter Norge EFTA-Tilsynsmyndigheden og de øvrige EØS-stater herom samt om eventuelle foranstaltninger, der er truffet for at begrænse og bekæmpe sygdommen.
   Artikel 4
   Ophævelse
   Beslutning nr. 298/08/KOL og nr. 299/08/KOL ophæves.
   Artikel 5
   Adressater
   Denne beslutning er rettet til Kongeriget Norge.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 3. marts 2016.

            På EFTA-Tilsynsmyndighedens vegne

         Helga JÓNSDÓTTIR

            Medlem af kollegiet

         Carsten ZATSCHLER

            Direktør

      (1)  EUT L 328 af 24.11.2006, s. 14.

      (2)  EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 298/08/KOL af 21. maj 2008 om sygdomsfrie zoner og supplerende garantier for Gyrodactylus salaris for Norge (EUT L 268 af 9.10.2008, s. 37).

      (3)  Rådets direktiv af 28. januar 1991 om dyresundhedsmæssige betingelser for afsætning af akvakulturdyr og –produkter (EFT L 46 af 19.2.1991, s. 1).

      (4)  Kommissionens beslutning 2004/453/EF af 29. april 2004 om gennemførelse af Rådets direktiv 91/67/EØF for så vidt angår foranstaltninger mod visse sygdomme hos akvakulturdyr (EUT L 156 af 30.4.2004, s. 5)

      (5)  Kommissionens afgørelse 2010/221/EU af 15. april 2010 om godkendelse af nationale foranstaltninger til begrænsning af virkningerne af visse sygdomme hos akvakulturdyr og vildtlevende vanddyr i overensstemmelse med artikel 43 i Rådets direktiv 2006/88/EF (EUT L 98 af 20.4.2010, s. 7).

      (6)  Der er henvist til retsakten i kapitel 1, del 4.2, punkt 94, i bilag I til EØS-aftalen.

      (7)  EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 299/08/KOL af 21. maj 2008 om godkendelse af programmet for bekæmpelse og udryddelse af bakteriel nyresygdom forelagt af Norge (EUT L 257 af 25.9.2008, s. 16).

      (8)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1251/2008 af 12. december 2008 om gennemførelse af Rådets direktiv 2006/88/EF for så vidt angår betingelser og udstedelse af certifikat ved omsætning og import til Fællesskabet af akvakulturdyr og produkter deraf og om fastlæggelse af en liste over vektorarter (EUT L 337 af 16.12.2008, s. 41).

      BILAG

                  Inficerede afvandingsområder

                  Fylke

                  Skibotnelva

                  Troms

                  Signaldalselva

                  Troms

                  Kitdalselva

                  Troms

                  Ranaelva

                  Nordland

                  Leirelva

                  Nordland

                  Ranelva

                  Nordland

                  Drevja

                  Nordland

                  Fusta

                  Nordland

                  Vefsna

                  Nordland

                  Hundåla

                  Nordland

                  Halsanelva

                  Nordland

                  Hestdalselva

                  Nordland

                  Dagsvikelva

                  Nordland

                  Nylandselva

                  Nordland

                  Batnfjordselva

                  Møre og Romsdal

                  Driva

                  Møre og Romsdal

                  Litledalselva

                  Møre og Romsdal

                  Usma (Øksendalselva)

                  Møre og Romsdal

                  Henselva

                  Møre og Romsdal

                  Rauma

                  Møre og Romsdal

                  Innfjordelva

                  Møre og Romsdal

                  Skorga

                  Møre og Romsdal

                  Måna (Måndalselva)

                  Møre og Romsdal

                  Breidvikelva

                  Møre og Romsdal

                  Lærdalselva

                  Sogn og Fjordane

                  Drammenselva

                  Buskerud

                  Lierelva

                  Buskerud

                  Vesleelva (Sandeelva)

                  Vestfold


Avis juridique important

|

31997D0569

97/569/EF: Kommissionens beslutning af 16. juli 1997 om midlertidige lister over tredjelandsvirksomheder, hvorfra medlemsstaterne tillader indførsel af kødprodukter (EØS-relevant tekst)

EF-Tidende nr. L 234 af 26/08/1997 s. 0016 - 0024

KOMMISSIONENS BESLUTNING af 16. juli 1997 om midlertidige lister over tredjelandsvirksomheder, hvorfra medlemsstaterne tillader indførsel af kødprodukter (EØS-relevant tekst) (97/569/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,under henvisning til Rådets beslutning 95/408/EF af 22. juni 1995 om betingelserne for opstilling i en overgangsperiode af midlertidige lister over tredjelandsvirksomheder, hvorfra medlemsstaterne kan indføre visse animalske produkter, fiskerivarer og levende toskallede bløddyr (1), senest ændret ved beslutning 97/34/EF (2), særlig artikel 2, stk. 1, og artikel 7, ogud fra følgende betragtninger:I Rådets beslutning 79/542/EØF (3), senest ændret ved Kommissionens beslutning 97/160/EF (4), opstilles der en liste over tredjelande, hvorfra medlemsstaterne tillader indførsel af kødprodukter;en liste over tredjelande, hvorfra medlemsstaterne tillader indførsel af produkter fremstillet af kød af fjerkræ og vildtlevende vildt, er blevet opstillet i medfør af Rådets direktiv 92/118/EØF (5), senest ændret ved direktiv 96/90/EF (6);i Kommissionens beslutning 94/278/EF (7), senest ændret ved beslutning 96/344/EF (8), opstilles der en liste over tredjelande, hvorfra medlemsstaterne tillader indførsel af produkter fremstillet af kaninkød og kød af opdrættet vildt;der er ved Kommissionens beslutning 97/221/EF (9) og ved Kommissionens beslutning 97/41/EF (10) for et stort antal lande på denne liste fastsat sundhedsbetingelser og bestemmelser om udstedelse af sundhedscertifikat ved indførsel af kødprodukter;Kommissionen har fra nogle tredjelande modtaget lister over virksomheder tillige med forsikringer om, at disse virksomheder opfylder de relevante EF-sundhedskrav, og at en virksomhed, der ikke overholder disse krav, vil få sin udførsel til EF suspenderet;Kommissionen har ikke for alle de pågældende tredjelande kunnet forvisse sig om, at deres virksomheder er i overensstemmelse med EF-kravene, og at myndighedernes forsikringer er gyldige;for at undgå at forstyrre handelen med kødprodukter fra disse lande bør de have en længere frist, hvor medlemsstaterne vil kunne fortsætte med at indføre kødprodukter fra virksomheder, som de har anerkendt, under forudsætning af, at handelen med disse kødprodukter begrænses til det nationale marked; Kommissionen vil i den periode indhente de forsikringer fra disse lande, der er nødvendige for, at de kan anføres på listen efter reglerne i Rådets beslutning 95/408/EF;hvad angår Tjekkiet blev en liste over virksomheder opstillet ved Kommissionens beslutning 97/299/EF (11);ved udløbet af denne frist er det ikke længere muligt for tredjelande, som ikke har indsendt lister over virksomheder i henhold til EF-bestemmelserne, at udføre kødprodukter til EF;det er derfor op til medlemsstaterne at sikre sig, at de virksomheder, hvorfra de indfører kødprodukter, opfylder nogle produktions- og afsætningskrav, som ikke må være mindre strenge end EF-kravene;der kan derfor for nogle landes vedkommende opstilles midlertidige lister over virksomheder, der fremstiller kødprodukter;Mauritius har i overensstemmelse med artikel 2 i beslutning 95/408/EF fremsendt informationer på en virksomhed, der har tilladelse til at udføre til Fællesskabet;virksomheden, som Fællesskabet har kontrolleret på stedet, frembyder tilstrækkelige garantier på det hygiejniske plan, og den kan derfor optages på den midlertidige liste over virksomheder, fra hvilke indførsel af kødprodukter kan tillades; Kommissionens beslutning 97/365/EF (12) bør derfor ændres tilsvarende;de i denne beslutning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Veterinærkomité -VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:Artikel 1 1. Medlemsstaterne tillader indførsel af kødprodukter fra de virksomheder i tredjelande, der er nævnt i bilag I.2. For andre tredjelande end dem, der er nævnt i bilag I, kan medlemsstaterne godkende virksomheder med henblik på indførsel af kødprodukter indtil den 1. januar 1998.3. Indførsel af kødprodukter er fortsat underkastet de EF-bestemmelser på veterinærområdet, som er vedtaget ved andre retsakter.Artikel 2 Bilaget til beslutning 97/365/EF ændres ved tilføjelse af Republikken Mauritius i overensstemmelse med bilag II til denne beslutning.Artikel 3 Denne beslutning anvendes fra den 1. juli 1997.Artikel 4 Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.Udfærdiget i Bruxelles, den 16. juli 1997.På Kommissionens vegneFranz FISCHLERMedlem af Kommissionen(1) EFT nr. L 243 af 11. 10. 1995, s. 17.(2) EFT nr. L 13 af 16. 1. 1997, s. 33.(3) EFT nr. L 146 af 14. 6. 1979, s. 15.(4) EFT nr. L 62 af 4. 3. 1997, s. 39.(5) EFT nr. L 62 af 15. 3. 1993, s. 49.(6) EFT nr. L 13 af 16. 1. 1997, s. 24.(7) EFT nr. L 120 af 11. 5. 1994, s. 44.(8) EFT nr. L 133 af 4. 6. 1996, s. 28.(9) EFT nr. L 89 af 4. 4. 1997, s. 32.(10) EFT nr. L 17 af 21. 1. 1997, s. 34.(11) EFT nr. L 124 af 16. 5. 1997, s. 50.(12) EFT nr. L 154 af 12. 6. 1997, s. 41.ANEXO I / BILAG I / ANHANG I / ÐÁÑÁÑÔÇÌÁ É / ANNEX I / ANNEXE I / ALLEGATO I / BIJLAGE I / ANEXO I / LIITE I / BILAGA I LISTA DE LOS ESTABLECIMIENTOS / LISTE OVER VIRKSOMHEDER / VERZEICHNIS DER BETRIEBE / ÐÉÍÁÊÁÓ ÔÙÍ ÅÃÊÁÔÁÓÔÁÓÅÙÍ / LIST OF ESTABLISHMENTS / LISTE DES ÉTABLISSEMENTS / ELENCO DEGLI STABILIMENTI / LIJST VAN BEDRIJVEN / LISTA DOS ESTABELECIMENTOS / LUETTELO LAITOKSISTA / FÖRTECKNING ÖVER ANLÄGGNINGAR Producto: productos cárnicos / Produkt: kødprodukter / Erzeugnis: Fleischerzeugnisse / Ðñïúüí: íùðü êñÝáò ðïõëåñéêþí / Product: meat products / Produit: Produits à base de viandes / Prodotto: prodotti a base di carne / Product: vleesproducten / Produto: produtos à base de carne / Tuote: lihatuotteet / Varuslag: köttvaror 1 = Referencia nacional / National reference / Nationaler Code / Åèíéêüò áñéèìüò Ýãêñéóçò / National reference / Référence nationale / Riferimento nazionale / Nationale code / Referência nacional / Kansallinen referenssi / Nationell referens2 = Nombre / Navn / Name / Ôßôëïò åãêáôÜóôáóçò / Name / Nom / Nome / Naam / Nome / Nimi / Namn3 = Ciudad / By / Stadt / Ðüëç / Town / Ville / Città / Stad / Cidade / Kaupunki / Stad4 = Región / Region / Region / Ðåñéï÷Þ / Region / Région / Regione / Regio / Região / Alue / Region5 = Menciones especiales / Særlige bemærkninger / Besondere Bemerkungen / ÅéäéêÝò ðáñáôçñÞóåéò / Special remarks / Mentions spéciales / Note particolari / Bijzondere opmerkingen / Menções especiais / Erikoismainintoja / Anmärkningar6 = * Países y establecimientos que cumplen todos los requisitos del apartado 1 del artículo 2 de la Decisión 95/408/CE del Consejo.* Lande og virksomheder, der opfylder alle betingelserne i artikel 2, stk. 1, i Rådets beslutning 95/408/EF.* Länder und Betriebe, die alle Anforderungen des Artikels 2 Absatz 1 der Entscheidung 95/408/EG des Rates erfüllen.* ×þñåò êáé åãêáôáóôÜóåéò ðïõ ðëçñïýí ôéò ðñïûðïèÝóåéò ôïõ Üñèñïõ 2 ðáñÜãñáöïò 1 ôçò áðüöáóçò 95/408/ÅÊ ôïõ Óõìâïõëßïõ.* Countries and establishments complying with all requirements of Article 2 (1) of Council Decision 95/408/EC.* Pays et établissements remplissant l'ensemble des dispositions de l'article 2 paragraphe 1 de la décision 95/408/CE du Conseil.* Paese e stabilimenti che ottemperano a tutte le disposizioni dell'articolo 2 paragrafo 1 della decisione 95/408/CE del Consiglio.* Landen en inrichtingen die voldoen aan al de voorwaarden van artikel 2, lid 1, van Beschikking 95/408/EG van de Raad.* Países e estabelecimentos que respeitam todas as exigências do nº 1 do artigo 2º da Decisão 95/408/CE do Conselho.* Neuvoston päätöksen 95/408/EY 2 artiklan 1 kohdan kaikki vaatimukset täyttävät maat ja laitokset.* Länder och anläggningar som uppfyller alla krav i artikel 2.1 i rådets beslut 95/408/EG.>TABELPOSITION>>TABELPOSITION>>TABELPOSITION>>TABELPOSITION>>TABELPOSITION>>TABELPOSITION>>TABELPOSITION>>TABELPOSITION>ANEXO II / BILAG II / ANHANG II / ÐÁÑÁÑÔÇÌÁ ÉÉ / ANNEX II / ANNEXE II / ALLEGATO II / BIJLAGE II / ANEXO II / LIITE II / BILAGA II LISTA DE LOS ESTABLECIMIENTOS / LISTE OVER VIRKSOMHEDER / VERZEICHNIS DER BETRIEBE / ÐÉÍÁÊÁÓ ÔÙÍ ÅÃÊÁÔÁÓÔÁÓÅÙÍ / LIST OF ESTABLISHMENTS / LISTE DES ÉTABLISSEMENTS / ELENCO DEGLI STABILIMENTI / LIJST VAN BEDRIJVEN / LISTA DOS ESTABELECIMENTOS / LUETTELO LAITOKSISTA / FÖRTECKNING ÖVER ANLÄGGNINGAR Producto: productos cárnicos / Produkt: kødprodukter / Erzeugnis: Fleischerzeugnisse / Ðñïúüí: íùðü êñÝáò ðïõëåñéêþí / Product: meat products / Produit: Produits à base de viandes / Prodotto: prodotti a base di carne / Product: vleesproducten / Produto: produtos à base de carne / Tuote: lihatuotteet / Varuslag: köttvaror 1 = Referencia nacional / National reference / Nationaler Code / Åèíéêüò áñéèìüò Ýãêñéóçò / National reference / Référence nationale / Riferimento nazionale / Nationale code / Referência nacional / Kansallinen referenssi / Nationell referens2 = Nombre / Navn / Name / Ôßôëïò åãêáôÜóôáóçò / Name / Nom / Nome / Naam / Nome / Nimi / Namn3 = Ciudad / By / Stadt / Ðüëç / Town / Ville / Città / Stad / Cidade / Kaupunki / Stad4 = Región / Region / Region / Ðåñéï÷Þ / Region / Région / Regione / Regio / Região / Alue / Region5 = Menciones especiales / Særlige bemærkninger / Besondere Bemerkungen / ÅéäéêÝò ðáñáôçñÞóåéò / Special remarks / Mentions spéciales / Note particolari / Bijzondere opmerkingen / Menções especiais / Erikoismainintoja / Anmärkningar6 = * Países y establecimientos que cumplen todos los requisitos del apartado 1 del artículo 2 de la Decisión 95/408/CE del Consejo.* Lande og virksomheder, der opfylder alle betingelserne i artikel 2, stk. 1, i Rådets beslutning 95/408/EF.* Länder und Betriebe, die alle Anforderungen des Artikels 2 Absatz 1 der Entscheidung 95/408/EG des Rates erfüllen.* ×þñåò êáé åãêáôáóôÜóåéò ðïõ ðëçñïýí ôéò ðñïûðïèÝóåéò ôïõ Üñèñïõ 2 ðáñÜãñáöïò 1 ôçò áðüöáóçò 95/408/ÅÊ ôïõ Óõìâïõëßïõ.* Countries and establishments complying with all requirements of Article 2 (1) of Council Decision 95/408/EC.* Pays et établissements remplissant l'ensemble des dispositions de l'article 2 paragraphe 1 de la décision 95/408/CE du Conseil.* Paese e stabilimenti che ottemperano a tutte le disposizioni dell'articolo 2 paragrafo 1 della decisione 95/408/CE del Consiglio.* Landen en inrichtingen die voldoen aan al de voorwaarden van artikel 2, lid 1, van Beschikking 95/408/EG van de Raad.* Países e estabelecimentos que respeitam todas as exigências do nº 1 do artigo 2º da Decisão 95/408/CE do Conselho.* Neuvoston päätöksen 95/408/EY 2 artiklan 1 kohdan kaikki vaatimukset täyttävät maat ja laitokset.* Länder och anläggningar som uppfyller alla krav i artikel 2.1 i rådets beslut 95/408/EG.>TABELPOSITION>


Avis juridique important

|

31982D0268

82/268/EØF: Rådets afgørelse af 26. april 1982 om anvendelse af afgørelse 82/169/EØF om bemyndigelse af Kommissionen til at optage lån til fremme af investeringerne i Fællesskabet

EF-Tidende nr. L 116 af 30/04/1982 s. 0016 - 0017 den finske specialudgave: kapitel 10 bind 1 s. 0028  den svenske specialudgave: kapitel 10 bind 1 s. 0028

*****  RAADETS  AFGOERELSE  af 26. april 1982  om anvendelse af afgoerelse 82/169/EOEF om bemyndigelse af Kommissionen til at optage laan til fremme af investeringerne i Faellesskabet  (82/268/EOEF)  RAADET FOR DE EUROPAEISKE  FAELLESSKABER HAR -  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab,  under henvisning til Raadets afgoerelse 82/169/EOEF af 15. marts 1982 om bemyndigelse af Kommissionen til at optage laan til fremme af investeringerne i Faellesskabet (1), saerlig artikel 2,  under henvisning til forslag fra Kommissionen (2),  under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (3), og  ud fra foelgende betragtninger:  faellesskabsaktionen tager sigte paa at gennemfoere strukturinvesteringsprojekter, der er i overensstemmelse med Faellesskabets prioriterede maal inden for energi- og industrisektoren samt paa infrastrukturomraadet;  Faellesskabet har sat sig som maal at stimulere det oekonomiske opsving og at stoette den faelles politik ved hjaelp af faellesskabsaktioner - bl.a. ved optimal anvendelse af Faellesskabets finansielle instrumenter - med henblik paa at gennemfoere investeringsprojekter, der bidrager til at skabe stoerre indbyrdes overensstemmelse i medlemsstaternes politik; dette maal blev bekraeftet af Det europaeiske Raad under moedet den 30. juni 1981 i Luxembourg;  der boer isaer laegges vaegt paa investeringer, som bidrager til en mere rationel energiudnyttelse, og paa investeringer, som bidrager til udvikling af regional infrastruktur og/eller infrastruktur af interesse for Faellesskabet, samt paa mindre og mellemstore virksomheders investeringer;  formaalet med Det nye Faellesskabsinstrument er at fremme investeringerne ved at give adgang til Faellesskabets finansieringskilder inden for saerlige hoejtprioriterede sektorer;  en faellesskabsaktion paa disse omraader vil i saerlig grad bidrage til virkeliggoerelse af Faellesskabets maal med hensyn til nedbringelse af arbejdsloesheden og udjaevning af de regionale skaevheder -  TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE:  Artikel 1  Der godkendes en engangslaanetranche for et beloeb, som ikke maa overstige modvaerdien af 1 000 millioner ECU i hovedstol.  Artikel 2  Provenuet af disse laan genudlaanes til finansiering af investeringsprojekter, som gennemfoeres paa Faellesskabets omraade, og som opfylder Faellesskabets prioriterede maal inden for energi, infrastruktur og udvikling af mindre og mellemstore virksomheder.  Investeringer paa grundlag af denne tranche vedroerer:  a) rationel energiudnyttelse, substitution af olie med andre energikilder i samtlige sektorer samt den for substitutionen noedvendige infrastruktur,  b) infrastruktur, som bidrager til regional udvikling og/eller anden udvikling af interesse for Faellesskabet saasom transport, telekommunikation og herunder informationsteknologi, energitransport, hydraulisk infrastruktur og miljoebeskyttelse,  c) mindre og mellemstore virksomheders projekter vedroerende produktionsfremmende investeringer.  Artikel 3  Kommissionen traeffer afgoerelse om, hvilke projekter der kan komme i betragtning, i overensstemmelse med foelgende retningslinjer:  - bestemmelserne i artikel 2 med henblik paa at imoedegaa de vaesentligste oekonomiske problemer i Faellesskabet,  - traktatens bestemmelser og den afledte ret, navnlig vedroerende konkurrence, samt Faellesskabets regler og politik paa de paagaeldende omraader.  Udfaerdiget i Luxembourg, den 26. april 1982.  Paa Raadets vegne  W. DE CLERCQ  Formand  (1) EFT nr. L 78 af 24. 3. 1982, s. 19.  (2) EFT nr. C 29 af 6. 2. 1982, s. 5.  (3) Udtalelse afgivet den 23. 4. 1982 (endnu ikke offentliggjort i EFT).


title: 2008/325/EF,Euratom: Rådets afgørelse af 18. april 2008 om beskikkelse af et belgisk medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

text:
               24.4.2008

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 112/25

      RÅDETS AFGØRELSE

   af 18. april 2008
   om beskikkelse af et belgisk medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg
   (2008/325/EF, Euratom)
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 259,
   under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 167,
   under henvisning til Rådets afgørelse 2006/651/EF, Euratom af 15. september 2006 om beskikkelse af de belgiske, græske, irske, cypriotiske, nederlandske, polske, portugisiske, finske, svenske og britiske medlemmer samt af to italienske medlemmer af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1)

   under henvisning til forslag fra den belgiske regering,
   efter udtalelse fra Kommissionen, og
   ud fra følgende betragtning:
   En plads som medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg er blevet ledig, efter at Josly PIETTE blev udnævnt til minister i den belgiske føderale regering, eftersom denne funktion er uforenelig med mandatet som medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg. Denne uforenelighed er ophørt, efter at Josly PIETTE er gået af som minister —
   TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
   Artikel 1
   Josly PIETTE, Secrétaire général honoraire de la CSC, beskikkes som medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg for den resterende del af mandatperioden, dvs. indtil den 20. september 2010.
   Artikel 2
   Denne afgørelse har virkning fra dagen for vedtagelsen.

      Udfærdiget i Luxembourg, den 18. april 2008.

            På Rådets vegne

         D. MATE

            Formand

      (1)  EUT L 269 af 28.9.2006, s. 13. Ændret ved afgørelse 2007/622/EF, Euratom (EUT L 253 af 28.9.2007, s. 39).


title: Rådets afgørelse (EU) 2015/772 af 11. maj 2015 om nedsættelse af et beskæftigelsesudvalg og om ophævelse af afgørelse 2000/98/EF

text:
               14.5.2015

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 121/12

         RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2015/772
   af 11. maj 2015
   om nedsættelse af et beskæftigelsesudvalg og om ophævelse af afgørelse 2000/98/EF
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 150,
   under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet,
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               I artikel 5 i traktaten fastsættes, at Unionen skal træffe foranstaltninger med henblik på at sikre samordning af medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker med henblik på at øge deres effektivitet ved udvikling af en samordnet beskæftigelsesstrategi.

               (2)

               I afsnit IX i traktatens tredje del fastsættes de procedurer, som medlemsstaterne og Unionen skal anvende med henblik på at udvikle en samordnet strategi for beskæftigelse og især for fremme af en veluddannet, velkvalificeret og smidig arbejdsstyrke og arbejdsmarkeder, som reagerer på økonomiske forandringer.

               (3)

               Under udførelsen af sine opgaver, som omfatter rådgivning og bidrag til Rådets og Kommissionens arbejde, bør beskæftigelsesudvalget (»udvalget«) bidrage til at sikre, at den europæiske beskæftigelsesstrategi, den makroøkonomiske politikkoordinering og den økonomiske reformproces udformes og gennemføres på en konsekvent og gensidigt understøttende måde.

               (4)

               Udvalget bør arbejde tæt sammen med arbejdsmarkedets parter, især dem, der er repræsenteret i det sociale trepartstopmøde om vækst og beskæftigelse som nedsat ved Rådets afgørelse 2003/174/EF (1).

               (5)

               I sine konklusioner fra den 27. og 28. juni 2013 anførte Det Europæiske Råd, at Den Økonomiske og Monetære Unions sociale dimension bør styrkes. Som et første skridt er det vigtigt at forbedre overvågningen af og tage hensyn til den sociale og arbejdsmarkedsrelaterede situation i Den Økonomiske og Monetære Union, navnlig ved at anvende relevante sociale og beskæftigelsesmæssige indikatorer i det europæiske semester. Det er også vigtigt at sikre bedre samordning af beskæftigelsespolitikkerne og social- og arbejdsmarkedspolitikkerne med fuld respekt for de nationale kompetencer.

               (6)

               I sine konklusioner fra den 24. og 25. oktober 2013 anførte Det Europæiske Råd, at samordningen af den økonomiske politik, beskæftigelsespolitikken og social- og arbejdsmarkedspolitikken vil blive styrket yderligere i overensstemmelse med de eksisterende procedurer, samtidig med at de nationale kompetencer respekteres fuldt ud. Det Europæiske Råd var af den overbevisning, at dette kræver, at der arbejdes videre med at styrke samarbejdet mellem de forskellige rådssammensætninger for at sikre sammenhæng mellem disse politikker i overensstemmelse med de fælles mål.

               (7)

               Nærværende afgørelse bør afspejle det europæiske semesters udvikling og udvalgets rolle i denne proces. Navnlig fastsætter Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 (2), at Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, Udvalget for Økonomisk Politik, Beskæftigelsesudvalget og Udvalget for Social Beskyttelse skal høres inden for rammerne af Det Europæiske Semester, når det er relevant. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 (3) fastsætter endvidere, at de dybdegående undersøgelser, hvor det er hensigtsmæssigt, tager hensyn til eventuelle henstillinger eller opfordringer fra Rådet til medlemsstaterne. Den fastsætter også, at en korrigerende handlingsplan for enhver medlemsstat, for hvilken der er indledt en procedure i forbindelse med uforholdsmæssigt store ubalancer, tager hensyn til de politiske foranstaltningers økonomiske og sociale indvirkninger og skal være i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik og beskæftigelsesretningslinjerne.

               (8)

               Udvalget og de EU-organer, der er involveret i samordningen af de økonomiske og sociale politikker, navnlig Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, Udvalget for Økonomisk Politik og Udvalget for Social Beskyttelse, bør arbejde tæt sammen. Når det er hensigtsmæssigt og gensidig aftalt mellem de involverede udvalg, kan udvalgets samarbejde med Udvalget for Social Beskyttelse, Det Økonomiske og Finansielle Udvalg og Udvalget for Økonomisk Politik omfatte tilrettelæggelsen af fælles møder, navnlig i forbindelse med udvalgenes respektive roller i det europæiske semester.

               (9)

               For at udvalget kan opfylde sit traktatfæstede mandat effektivt, og for at muliggøre den nødvendige fleksibilitet for at tilpasse tidsplanen for udvalgets aktiviteter, navnlig inden for rammerne af det europæiske semesters cyklus, bør forvaltningsbestemmelserne vedrørende udvalgets funktion revideres med effektivitet og kontinuitet for øje.

               (10)

               Rådets afgørelse 2000/98/EF (4) bør ophæves —

         VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
   Artikel 1
   Nedsættelse
   Der nedsættes herved et beskæftigelsesudvalg (»udvalget«) med rådgivende status, som skal fremme samordningen mellem medlemsstaterne vedrørende beskæftigelses- og arbejdsmarkedspolitikkerne i fuld overensstemmelse med traktaten og under hensyn til Unionens institutioners og organers beføjelser.
   Artikel 2
   Opgaver
   1.   Udvalget har til opgave:

               a)

               at overvåge beskæftigelsessituationen og beskæftigelsespolitikkerne i medlemsstaterne og Unionen

               b)

               med forbehold af traktatens artikel 240 at afgive udtalelser på Rådets eller Kommissionens anmodning eller på eget initiativ, og at bidrage til forberedelsen af Rådets arbejde som nævnt i traktatens artikel 148.

         2.   Med henblik på stykke 1 skal udvalget navnlig tilstræbe:

               a)

               at fremme hensynet til målet om et højt beskæftigelsesniveau, når EU-politikker og -aktiviteter udformes og gennemføres

               b)

               at bidrage til den procedure, der skal føre til vedtagelsen af de overordnede retningslinjer for de økonomiske politikker med henblik på at sikre sammenhæng mellem retningslinjerne for beskæftigelsen og disse retningslinjer og bidrage til synergien mellem den europæiske beskæftigelsesstrategi, den makroøkonomiske politikkoordinering og den økonomiske reformproces på en gensidigt understøttende måde

               c)

               at deltage aktivt i den makroøkonomiske dialog på EU-plan

               d)

               at bidrage til alle aspekter af det europæiske semester inden for sit mandat og rapportere om disse til Rådet

               e)

               at fremme udveksling af oplysninger og erfaringer mellem medlemsstaterne og med Kommissionen.

         3.   Hvert år skal udvalget vedtage et arbejdsprogram under hensyntagen til Rådets og Kommissionens politiske prioriteter. Arbejdsprogrammet forelægges Rådet.
   4.   Udvalget kan gøre brug af eksterne eksperter, når dette er hensigtsmæssigt.
   Artikel 3
   Medlemmer
   1.   Hver medlemsstat og Kommissionen udpeger to medlemmer til udvalget. De kan også udpege to suppleanter.
   2.   De ordinære medlemmer af og suppleanterne i udvalget udvælges blandt højtstående embedsmænd eller erfarne eksperter med meget stor viden om beskæftigelses- og arbejdsmarkedspolitikken i medlemsstaterne.
   3.   Medlemsstaterne og Kommissionen gør deres yderste for at opnå en ligelig fordeling mellem kønnene ved sammensætningen af udvalget.
   Artikel 4
   Arbejdsmetoder
   1.   Udvalget vælger en formand blandt de medlemmer, der er udpeget af medlemsstaterne, for en toårig periode. Formanden kan genvælges én gang for en periode på yderligere to år. Udvalget kan i behørigt begrundede tilfælde med henblik på at sikre effektiviteten og kontinuiteten i sit arbejde beslutte at forlænge formandens mandatperiode med op til otte måneder. Formanden kan samlet varetage funktionen i op til fire år og otte måneder.
   2.   Formanden bistås af fire næstformænd, hvoraf to vælges af udvalget blandt dets medlemmer for en toårig periode, der kan forlænges én gang. Den tredje næstformand repræsenterer den medlemsstat, der har formandskabet i Rådet. Den fjerde næstformand repræsenterer den medlemsstat, der efterfølgende vil få formandskabet.
   3.   Formanden delegerer sin stemmeret til sin suppleant.
   4.   Formanden indkalder til møde i udvalget, enten på eget initiativ eller på anmodning af et flertal af udvalgets medlemmer.
   5.   Udvalget fastsætter selv sin forretningsorden.
   6.   Udgifter refunderes i overensstemmelse med de gældende administrative bestemmelser.
   7.   Kommissionen stiller passende analytisk og organisatorisk støtte til rådighed for udvalget. Kommissionen udpeger en af sine medarbejdere til sekretær. Sekretæren og de medarbejdere, der bistår denne, handler efter instruks fra udvalget, når de bistår udvalget i at udføre sine opgaver. Sekretæren holder kontakt med Rådets generalsekretariat om afholdelse af møder.
   8.   Når det er hensigtsmæssigt, samarbejder udvalget med andre relevante organer og udvalg, der er beskæftiget med forhold vedrørende den sociale og økonomiske politik, som f.eks. Udvalget for Social Beskyttelse, Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, Udvalget for Økonomisk Politik, Uddannelsesudvalget og bestyrelsen for det europæiske netværk af offentlige arbejdsformidlinger.
   Artikel 5
   Arbejdsgrupper
   1.   Udvalget kan overlade behandlingen af særlige spørgsmål til suppleanterne eller kan nedsætte arbejdsgrupper med dette formål. Formandsposten for en sådan arbejdsgruppe varetages enten af en næstformand i udvalget, et ordinært medlem af eller en suppleant i udvalget, en tjenestemand fra Kommissionen eller et medlem af selve arbejdsgruppen, der udnævnes af udvalget.
   2.   Kommissionen stiller passende analytisk og organisatorisk støtte til rådighed for arbejdsgrupperne.
   3.   Arbejdsgrupperne kan anmode eksperter om bistand.
   4.   Udvalget kan ligeledes nedsætte fælles arbejdsgrupper med andre udvalg eller organer, hvis styrelsesregler fastsættes i fællesskab.
   Artikel 6
   Høring af arbejdsmarkedets parter
   Under udøvelsen af sit mandat hører udvalget arbejdsmarkedets parter. I denne forbindelse etablerer det kontakter med de arbejdsmarkedsparter, der er repræsenteret i det sociale trepartstopmøde om vækst og beskæftigelse.
   Artikel 7
   Overgangsbestemmelser
   Mandatperioden for et medlem, der er valgt i overensstemmelse med artikel 3 i afgørelse 2000/98/EF, løber indtil udgangen af denne mandatperiode som fastsat i overensstemmelse med artikel 4 i nærværende afgørelse. Datoen for indledningen af en sådan mandatperiode anses for at være datoen for den udvælgelse, der har fundet sted i overensstemmelse med artikel 3 i afgørelse 2000/98/EF.
   Artikel 8
   Ophævelse
   Afgørelse 2000/98/EF ophæves med virkning fra datoen for det første møde i udvalget, efter at nærværende afgørelse er trådt i kraft. Dette møde finder sted senest fire måneder efter datoen for vedtagelse af nærværende afgørelse.
   Artikel 9
   Ikrafttræden
   Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 11. maj 2015.

            På Rådets vegne

         J. DŪKLAVS

            Formand

      (1)  Rådets afgørelse 2003/174/EF af 6. marts 2003 om et socialt trepartstopmøde om vækst og beskæftigelse (EUT L 70 af 14.3.2003, s. 31).

      (2)  Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1).

      (3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25).

      (4)  Rådets afgørelse 2000/98/EF af 24. januar 2000 om nedsættelse af et beskæftigelsesudvalg (EFT L 29 af 4.2.2000, s. 21).


Avis juridique important

|

32002D0758

2002/758/EF,Euratom: Rådets afgørelse af 17. september 2002 om beskikkelse af medlemmerne af Det Økonomiske og Sociale Udvalg for perioden fra den 21. september 2002 til den 20. september 2006

EF-Tidende nr. L 253 af 21/09/2002 s. 0009 - 0020

Rådets afgørelseaf 17. september 2002om beskikkelse af medlemmerne af Det Økonomiske og Sociale Udvalg for perioden fra den 21. september 2002 til den 20. september 2006(2002/758/EF, Euratom)RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 259,under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 166,efter høring af Kommissionen, ogud fra følgende betragtninger:(1) Mandatet for de nuværende medlemmer af Det Økonomiske og Sociale Udvalg udløber den 20. september 2002(1). Medlemmerne af udvalget skal derfor beskikkes for en ny periode på fire år fra den 21. september 2002.(2) Hver medlemsstat har forelagt en liste, der indeholder et antal kandidater, som er dobbelt så stort som det antal pladser, der er tildelt dens statsborgere.(3) Ved udvalgets sammensætning tages der hensyn til, at de forskellige grupper inden for det økonomiske og sociale liv skal sikres en passende repræsentation -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1Som medlemmer af Det Økonomiske og Sociale Udvalg beskikkes for perioden fra den 21. september 2002 til den 20. september 2006 de personer, hvis navn er opført på den liste, der er indeholdt i bilaget til denne afgørelse.Artikel 2Denne afgørelse offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende.Den får virkning på dagen for vedtagelsen.Udfærdiget i Bruxelles, den 17. september 2002.På Rådets vegneP. S. MøllerFormand(1) EFT L 257 af 19.9.1998, s. 37.ANEXO/BILAG/ANHANG/ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ/ANNEX/ANNEXE/ALLEGATO/BIJLAGE/ANEXO/LIITE/BILAGALISTA DE LOS MIEMBROS DEL COMITÉ ECONÓMICO Y SOCIAL/LISTE OVER MEDLEMMERNE AF DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG/LISTE DER MITGLIEDER DES WIRSCHAFTS- UND SOZIALAUSSCHUSSES/ΚΑΤΑΛΟΓΟΣ ΤΩΝ ΜΕΛΩΝ ΤΗΣ ΟΙΚΟΝΟΜΙΚΗΣ ΚΑΙ ΚΟΙΝΩΝΙΚΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ/LIST OF THE MEMBERS OF THE ECONOMIC AND SOCIAL COMMITTEE/LISTE DES MEMBRES DU COMITÉ ÉCONOMIQUE ET SOCIAL/ELENCO DEI MEMBRI DEL COMITATO ECONOMICO E SOCIALE/LIJST VAN LEDEN VAN HET ECONOMISCH EN SOCIAAL COMITÉ/LISTA DOS MEMBROS DO COMITÉ ECONÓMICO E SOCIAL/TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEAN JÄSENTEN LUETTELO/FÖRTECKNING ÖVER LEDAMÖTER I EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNBELGIË/BELGIQUE/BELGIENBEIRNAERT WilfriedEre-bestuurder-directeur-generaal van het VBODESTIN RaymondDirecteur général de la Confédération des industries agroalimentaires de l'UE (CIAA)DE VADDER AlfonsDirecteur-generaal van de Federatie van Belgische DistributieondernemingenRAVOET GuidoDirecteur-generaal van de Belgische Vereniging van BankenSOMVILLE YvesDirecteur du service d'études de la Fédération wallonne de l'agricultureFAES ChristineDirecteur UNIZO InternationaalHAAZE GuyNationaal voorzitter van de Algemene Centrale der Liberale Vakbonden van BelgiëPIETTE JoslySecrétaire général de la Confédération des syndicats chrétiens de BelgiqueDERRUINE OlivierCollaborateur au service d'études CSC de BelgiqueNOLLET MichelFGTBLADRILLE ArthurFGTBHOFFELT Jean-FrançoisSecrétaire général de la Fédération belge des coopératives "Febecoop"DANMARKCand. oecon Anita VIUMArbejderbevægelsens ErhvervsrådAfdelingschef Elly Kjems HOVE, PDDansk IndustriKonsulent Dorthe ANDERSENDansk ArbejdsgiverforeningInternational sekretær Søren KARGAARDFunktionærernes og Tjenestemændenes Fællesråd (FTF)Rådsmedlem i Forbrugerrådet, økonom Lisbeth BAASTRUPFunktionærernes og Tjenestemændenes Fællesråd (FTF)Afdelingschef Bo GREENHandelskammeretSekretariatschef Leif Erland NIELSENDanske AndelsselskaberSekretær Ib WISTISENLOKonsulent Preben KARLSENLO-Denmark, Bruxelles OfficeDEUTSCHLANDDaubertshäuser, KlausVorstandsmitglied der Deutschen Bahn AGDr. Frerichs, GökePräsidiumsmitglied des Bundesverbandes des Deutschen Groß- und AußenhandelsDr. Boving, DagmarReferatsleiterin für Europa/Europapolitik beim Deutschen Industrie- und HandelskammertagDr. Kienle, AdalbertStellvertretender Generalsekretär des Deutschen BauernverbandesVoß, BerndStellvertretender Bundesvorsitzender der Arbeitsgemeinschaft bäuerliche LandwirtschaftDr. Freihr. Frank von Fürstenwerth, JörgHauptgeschäftsführer und geschäftsführendes Präsidiumsmitglied des Gesamtverbandes der Deutschen VersicherungswirtschaftDipl.-Vw. Hornung-Draus, RenateGeschäftsführerin und Abteilungsleiterin bei der Bundesvereinigung der Deutschen ArbeitgeberverbändeDipl.-Vw. Welschke, BernhardAbteilungsleiter für Europapolitik im Bundesverband der Deutschen IndustrieDr. Engelen-Kefer, UrsulaStellvertretende Vorsitzende des Deutschen GewerkschaftsbundesPutzhammer, HeinzMitglied des Geschäftsführenden Bundesvorstandes des Deutschen GewerkschaftsbundesDr. Benz-Overhage, KarinGeschäftsführendes Vorstandsmitglied der IG MetallFreese, UlrichMitglied des Geschäftsführenden Bundesvorstandes der IG BCEOtt, ErhardMitglied des Bundesvorstandes von ver.diWilms, Hans-JoachimStellvertretender Bundesvorsitzender der IG BAUAlleweldt, KarinReferatsleiterin in der Abteilung für internationale und europäische Gewerkschaftspolitik beim Bundesvorstand des Deutschen GewerkschaftsbundesGraf von Schwerin, AlexanderVertreter der Christlich-Demokratischen Arbeitnehmerschaft Deutschlands (CDA)Ribbe, LutzDirektor bei EURONATUR und Mitglied des Bundesvorstandes des BUNDProf. Dr. Wolf, GerdDirektor a. D. am Institut für Plasmaphysik des Forschungszentrums Jülich und Prof. an der Universität DüsseldorfRA Metzler, ArnoHauptgeschäftsführer im Bundesverband der Freien Berufe und Leiter des Brüsseler BürosProf. Dr. Steffens, HeikoStellvertretender Vorsitzender der Verbraucherzentrale Berlin und Professor an der TU BerlinStöhr, FrankMitglied der Bundesleitung im Deutschen BeamtenbundSchleyer, Hanns-EberhardGeneralsekretär des Zentralverbandes des Deutschen HandwerksGräfin zu Eulenburg, SoschaVizepräsidentin der Bundesarbeitsgemeinschaft der Freien Wohlfahrtspflege und Vizepräsidentin des Deutschen Roten KreuzesDr. Heinisch, RenateRepräsentantin der Bundesarbeitsgemeinschaft der Senioren-Organisationen/Kontaktstelle BrüsselΕΛΛΑΔΑΕιρ. ΠΑΡΗΜόνιμος Εκπρόσωπος του Γραφείου του ΣΕΒ στις ΒρυξέλλεςΣύνδεσμος Ελληνικών ΒιομηχανιώνΑ. ΜΠΡΕΔΗΜΑ-ΣΑΒΒΟΠΟΥΛΟΥΔιευθύντρια Τμήματος Διεθνών/Ευρωπαϊκών Θεμάτων της ΕΕΕΈνωση Ελλήνων ΕφοπλιστώνΓ. ΜΟΤΣΟΣΠρόεδρος ΓΣΕΒΕΕΓενική Συνομοσπονδία Επαγγελματιών Βιοτεχνών Εμπόρων ΕλλάδαςΓ. ΚΑΛΛΙΓΕΡΟΣΓενικός Γραμμάτεας ΠΟΞΠΟΞΙ. ΜΑΝΩΛΗΣΓενικός Γραμμάτεας ΓΣΕΕΓενική Συνομοσπονδία Εργατών ΕλλάδαςΙ. ΠΑΝΑΓΟΠΟΥΛΟΣΓενική Συνομοσπονδία Εργατών ΕλλάδαςΓ. ΝΤΑΣΗΣΓενική Συνομοσπονδία Εργατών ΕλλάδαςΧ. ΚΟΡΥΦΙΔΗΣΠρόεδρος Γενικού Συμβουλίου ΑΔΕΔΥΑνώτατη Διοίκηση Ενώσεων Δημοσίων ΥπαλλήλωνΧ. ΦΑΚΑΣΜέλος Δ.Σ. ΓΕΣΑΣΕΓενική Συνομοσπονδία Αγροτικών Συλλόγων ΕλλάδαςΝ. ΛΙΟΛΙΟΣΜέλος Δ.Σ. ΠΑΣΕΓΕΣΠανελλήνια Συνομοσπονδία Ενώσεων Γεωργικών ΣυνεταιρισμώνΓ. ΤΖΑΝΑΚΑΚΗΣΑ Αντιπρόεδρος ΚΕΔΚΕΚΕΔΚΕΔ. ΔΗΜΗΤΡΙΑΔΗΣΠρόεδρος Ε.Σ. ΘεσσαλονίκηςΔΣΑESPAÑASr. José María ESPUNY MOYANOPresidente de la Federación de Industrias Oleícolas de España (FIODE)Sr. Jorge HAY GUAJARDO-FAJARDOConsultor, Batt &  PartnersSr. Ángel PANERO LÓPEZVocal de la Junta Directiva de CEOE y CEPYMESr. José SARTORIUS ÁLVAREZ DE BOHORQUESDirector General Adjunto y Director General del Área Internacional del Banco Popular EspañolSr. José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARODelegado de la CEOE ante la Unión EuropeaSra. Margarita LÓPEZ ALMENDÁRIZVocal de la Junta Directiva de la CEOE y Presidenta de la Confederación de Empresarios de MelillaSr. Rafael BARBADILLO LÓPEZSubdirector General de la Federación Española Empresarial de Transportes de Viajeros (Asintra)Sr. José María ZUFIAUR NARVAIZADirector Técnico del Departamento de Relaciones Laborales Internacionales del OCEI de la Universidad ComplutenseSr. Sergio SANTILLÁN CABEZAAbogadoUnión General de Trabajadores (UGT)Sr. Juan MENDOZA CASTROColaborador de UGT para asuntos internacionalesSra. María Candelas SÁNCHEZ MIGUELSecretaria Confederal de Política InternacionalSr. Luis Miguel PARIZA CASTAÑOSSr. Juan MORENO PRECIADOSResponsable de la Oficina de CC.OO. en BruselasSra. Laura GONZÁLEZ DE TXABARRI ETXANIZResponsable del Departamento InternacionalSr. Miguel Ángel CABRA DE LUNAVocal de Relaciones Internacionales de la Junta Directiva de la Confederación Empresarial Española de la Economía Social (CEPES)Sr. Bernardo HERNÁNDEZ BATALLERAsociación de Usuarios de la Comunicación (AUC)Sr. Francisco CEBALLO HERREROAsociación General de Consumidores (Asgeco)Sr. Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRREVicepresidente de la Federación Española de Organizaciones Pesqueras (FEOPE)Sr. Fernando MORALEDA QUÍLEZSecretario General de la Unión de Pequeños Agricultores y GanaderosSr. Pedro BARATO TRIGUEROPresidente Nacional de ASAJASr. Joan CABALL i SUBIRANAMiembro de la Comisión Ejecutiva de COAG, Responsable de Relaciones Internacionales, Estructuras Agrarias y Desarrollo RuralFRANCEGroupe I - EmployeursMonsieur Bruno VEVERMEDEF (Mouvement des entreprises de France)Directeur chargé de la coordination des affaires européennesMonsieur Philippe LEVAUXMEDEF (Mouvement des entreprises de France)Vice-président de la Fédération de l'industrie européenne de la construction (FIEC)Président de la commission économique de la FIECMonsieur Stéphane BUFFETAUTUTP (Union des transports publics)Chargé de mission Europe auprès du président de Vivendi environnementMonsieur Henri MALOSSEACFCI (Assemblée des chambres françaises de commerce et de l'industrie)Directeur à l'ACFCIMonsieur Hubert GHIGONISCGPME (Confédération générale des petites et moyennes entreprises)Vice-président de la CGPMEMonsieur Pierre SIMONAFECEI (Association française des établissements de crédit et des entreprises d'investissement)Directeur général de l'Association française des établissements de crédit et des entreprises d'investissementGroupe II - TravailleursMonsieur Claude CAMBUSCGC (Confédération française de l'encadrement)Vice-président de la CGCMonsieur Jean-Jacques CARMENTRANFO (Force ouvrière)Membre de la commission exécutive confédéraleMonsieur Jean-Marc BILQUEZFO (Force ouvrière)Secrétaire confédéralMonsieur Jacques VOISINCFTC (Confédération française des travailleurs chrétiens)Vice-président confédéralMonsieur Roger BRIESCHCFDT (Confédération française démocratique du travail)Chargé de missionMonsieur Gérard DANTINCFDT (Confédération française démocratique du travail)Chargé de missionMadame An LE NOUAIL-MARLIÈRECGT (Confédération générale du travail)Membre de la Confédération exécutive confédérale, conseiller à l'espace confédéral Europe-InternationalMonsieur Daniel RETUREAUCGT (Confédération générale du travail)Conseiller à l'espace confédéral Europe-InternationalGroupe III - Activités diversesMonsieur Jean LARDINAPCM (Assemblée permanente des chambres de métiers)Président de la CAPEB (Confédération de l'artisanat et des petites entreprises du bâtiment)Monsieur Jean-Paul BASTIANFNSEA (Fédération nationale des syndicats d'exploitants agricoles)Vice-président de la FNSEAMonsieur Thierry UHLMANNCNJA (Centre des jeunes agriculteurs)Trésorier adjoint du CNJAMonsieur Gilbert BROSAPCA (Assemblée permanente des chambres d'agriculture)Vice-président de l'APCA et président de la chambre d'agriculture de Haute-LoireMonsieur Noël DUPUYCNMCCA(Confédération nationale de la mutualité, de la coopération et du crédit agricoles)Vice-président de la fédération nationale du crédit agricole et président de la caisse régionale du crédit agricole de Touraine-PoitouMadame Évelyne PICHENOTCES (Conseil économique et social)Présidente de la délégation pour l'Union européenne du Conseil économique et socialMembre du groupe de la CFDT au Conseil économique et socialMonsieur Lucien BOUISUNAF (Union nationale des associations familiales)Directeur du Bureau de vérification de la publicitéMonsieur Daniel LE SCORNETFNMF (Fédération nationale de la mutualité française)Administrateur de la Fédération des mutuelles de FranceMonsieur Adrien BEDOSSAUNAPL (Union nationale des professions libérales)Vice président de l'UNAPLMonsieur Jean-Michel BLOCH-LAINEUNIOPSS(Union nationale interfédérale des oeuvres et organismes privés sanitaires et sociaux)Président de l'UNIOPSSIRELANDEmployer PillarMs Claire CarrollIBECHolly CottageTempleluskAvocaCounty WicklowMr Harry ByrneIBEC17 Park DriveRanelaghDublin 6Mr Thomas McDonaghChambers of CommerceMcDonagh HouseGalway Technology ParkParkmoreGalwayTrade Union PillarMr Jim McCuskerGeneral SecretaryNIPSAHarkin House54 Wellington ParkBelfast BT96DPMr William A AttleySIPTU41 Beachwood LawnsRathcooleCounty DublinMs Joan CarmichaelICTUAssistant General SecretaryICTU31-32 Parnell SquareDublin 2Farming PillarMr John DonnellyIFAConicareAbbeyLoughreaCounty GalwayMr Frank AllenICMSAICMSAJohn Feely HouseDublin RoadLimerickCommunity and Voluntary PillarMs Jillian van TurnhoutNYCIO &  E GroupSandyford Industrial EstateDublin 18ITALIAPESCI PatrizioConfindustriaRanocchiari VirgilioConfindustriaBRAGHIN PaoloConfindustriaBURANI UmbertoABIPETRINGA FrancescoCONFAPIREGALDO GiacomoConfcommercioPEZZINI AntonelloConfartigianatoMASCIA SandroConfagricolturaCHIRIACO FrancoCGILFLORIO SusannaCGILCASSINA Giacomina Enrica MariaCISLSEPI MarioCISLDI ODOARDO BrunoUILKIRSCHEN EnricoUILPOLVERINI RenataUGLMAURO Rosa Angela detta RosiSINPABEDONI PaoloColdirettiSCALVINI FeliceConfcooperativeFUSCO LuciaLega Nazionale Cooperative e MutueANGELO MaurizioCIDACONFALONIERI RobertoConfedirROSSITTO CorradoUnionquadriCARBONI GiuseppeCISALJAHIER LucaACLILUXEMBOURGM. Ted MathgenDirecteur adjoint de la Chambre des métiersM. Jos EwertDirecteur général du groupe de la Centrale paysanneM. Paul JunckSecrétaire général ArcelorM. Robert SchadeckCoordinateur des mesures sociales de réinsertion (LCGB)M. Jean-Claude RedingSecrétaire général (CGT)M. Raymond HencksMembre du comité exécutif de la Confédération générale de la fonction publique (CGFP)NEDERLANDDe heer J.P. van IERSELOud-voorzitter Kamer van Koophandel VNO-NCWDe heer A.M. HUNTJENSSecretaris Internationale Zaken VNO-NCWDe heer K.B. van POPTADirecteur Internationale Zaken MKB-NederlandDe heer P.L.H. GERAADSBeleidsmedewerker Internationale tuinbouw LTO-NederlandDe heer J.G.W. SIMONSVoorzitter NVOMevrouw M. BULKBeleidsmedewerker Europese Zaken FNVDe heer T. ETTYBeleidsmedewerker Internationale Zaken FNVDe heer W.W. MULLERVice-voorzitter Unie MHPDe heer M. SIECKERBestuurder FNV BondgenotenDe heer E. van VELSENBeleidsadviseur Christelijke Nationaal VakverbondDe heer D.M. WESTENDORPVoormalig algemeen directeur ConsumentenbondDe heer L.F. van MUISWINKELHoogleraar Algemene en OntwikkelingseconomieÖSTERREICHHerr Mag. Dipl.-Ing. Johann KÖLTRINGERHauptabteilungsleiter des Österreichischen RaiffeisenverbandesHerr Dr. Johannes KLEEMANNMitglied des Vorstandes der IndustriellenvereinigungHerr Dr. Klaus STÖLLNBERGERVorstand der Firma "Gallia Mineralölprodukte-Vertriebsgesellschaft AG"Frau Mag. Christa SCHWENGWirtschaftskammer Österreich, Abteilung für Sozialpolitik und GesundheitHerr Mag. Wolfgang GREIFInternationaler Sekretär der Gewerkschaft der PrivatangestelltenFrau Mag. Angela ORSOLITSMitarbeiterin des Volkswirtschaftlichen Referates des ÖGB-Schwerpunkt EUHerr Gustav ZÖHRERInternationaler Sekretär der Gewerkschaft Metall-TextilHerr Thomas DELAPINAArbeiterkammer WienFrau Mag. Eva BELABEDArbeiterkammer OberösterreichHerr Dipl.-Ing. Rudolf STRASSERGeneralsekretär-Stellvertreter der Präsidentenkonferenz der Landwirtschaftskammern ÖsterreichsFrau Dr. Anne-Marie SIGMUNDEuropabeauftragte des Bundeskomitees der freien Berufe ÖsterreichsHerr Friedrich DINKHAUSERPräsident der Arbeiterkammer TirolPORTUGALGrupo ICIP - CONFEDERAÇÃO DA INDÚSTRIA PORTUGUESADr. Manuel Eugénio Pimentel Cavaleiro BrandãoCAP - CONFEDERAÇÃO DOS AGRICULTORES DE PORTUGALEng.a Maria Luísa Freire de Andrade SantiagoCCP - CONFEDERAÇÃO DO COMÉRCIO E SERVIÇOS DE PORTUGALDr. Paulo Jorge Baptista de AndradeAIP - ASSOCIAÇÃO INDUSTRIAL PORTUENSEDr. Paulo Manuel Gonçalves Pinto de Barros ValeGrupo IICGTP - CONFEDERAÇÃO GERAL DOS TRABALHADORES PORTUGUESESSr. Mário David Ferreirinha SoaresSr. Eduardo Manuel Nogueira ChagasUGT - UNIÃO GERAL DOS TRABALHADORESSr. Alfredo Manuel Vieira CorreiaSr. Vítor Hugo de Jesus SequeiraGrupo IIIDECO - ASSOCIAÇÃO PORTUGUESA PARA A DEFESA DO CONSUMIDORDr. Jorge Pegado LizCONSELHO NACIONAL DAS PROFISSÕES LIBERAISProf. Dr. Carlos Soares RibeiroCONFAGRI - CONFEDERAÇÃO NACIONAL DAS COOPERATIVAS AGRÍCOLAS E DO CRÉDITO AGRÍCOLA DE PORTUGAL, CCRLEng.o Francisco João Bernardino da SilvaUIPSS - UNIÃO DAS INSTITUIÇÕES PRIVADAS DE SOLIDARIEDADE SOCIALDr. José Custódio LeiriãoSUOMI/FINLANDUlla SirkeinenDirectorConfederation of Finnish Industry and EmployersFilip Hamro-DrotzSecretary of Trade PolicyConfederation of Finnish Industry and EmployersHarri KoulumiesDirectorEmployers' Confederation of Service IndustriesMarkus PenttinenHead of Unit for International AffairsThe Confederation of Unions for Academic Professionals in FinlandMartti ReunaHead of Unit for International AffairsFinnish Confederation of Salaried EmployeesPeter J. BoldtEconomistCentral Organisation of Finnish Trade UnionsPertti RauhioPlanning ChiefThe Finnish EntrepreneursSeppo KallioDirectorCentral Union of Agricultural Producers and Forest OwnersMarja-Liisa PeltolaHead of DepartmentThe Central Chamber of Commerce of FinlandSVERIGEGöran Valentin LAGERHOLMDirector/Ansvarsområde: European AffairsRepresenterar: Svenskt NäringslivIngrid Margareta JERNECKDeputy Director/Ansvarsområde: Brussels OfficeRepresenterar: Svenskt NäringslivBritt Inger Margareta SOLDÉUSDirector of Environmental Issues/Ansvarsområde: Commercial AffairsRepresenterar: Svensk HandelErik August Christopher HAHRAvdelningschef/Ansvarsområde: EU-frågorRepresenterar: TransportGruppenLars Allan NYBERGUtredare/Ansvarsområde: Samordnar och utreder EU-frågor gentemot förbunden ESK och EUMaud Barbro JANSSONOmbudsman/Ansvarsområde: Jämställdhets-, diskriminerings- och arbetsrättsfrågorErnst-Erik J EHNMARKRepresenterar: SACOUno WESTERLUNDPh.D./Ansvarsområde: Internationell sekreterare TCORepresenterar: TCOChristina Britta WAHROLINRepresenterar: Handikappförbundens samarbetsorganInger PERSSONOrdförande/Ansvarsområde: Ordförande i Sveriges konsumentrådRepresenterar: Sveriges konsumentrådStaffan Mats Wilhelm NILSSONRepresenterar: Lantbrukarnas Riksförbund, 105 33 StockholmJan Erik Anders OLSSONSenior rådgivare/Ansvarsområde: Utveckling av kooperativt företagande och social ekonomiRepresenterar: Kooperativa InstitutetUNITED KINGDOM OF GREAT BRITAIN AND NORTHERN IRELANDGroup IBryan CassidyCassidy and Asociates International,Consultant, ex-MEPDavid SearsDeputy Director General, British Chamber of CommerceBen ButtersDirector Smallbusiness/EuropeDonna St HillInternational Consultant on Equality and Macro Economic Policy ReformFederation of Black Women Business OwnersSheila RitchieSolicitor, the Grant Smith Law PracticeBrenda KingConsultant/ConsigniaProfessor Robert BairdEconomist, adviser to Career Associates LtdClive WilkinsonConsultant, Gin and Vodka Association,President d'honneur to Confederation of European Spirit ProducersGroup IIDavid FeickartEuropean Office, TUCSir Ken JacksonAmicus Trade UnionAlison ShepherdVice-President UnisonMonica TaylorTGWU Executive Council MemberJudy McKnightGeneral Secretary, National Association of Probation OfficersDerek HunterRegional Secretary GMB Southern RegionSandy BoyleDeputy General Secretary, UNIFIBrian CurtisRMT Regional Organiser, Wales and the West of EnglandGroup IIIAnn DavisonExecutive Director, European Research into Consumer AffairsRose D'SaLaw professor, University of GlamorganSukhdev SharmaCommission for Racial EqualityRichard AdamsDirector of Contraflow - Executive Director of Warm Zones LtdJohn SimpsonConsultant economistMadi SharmaManaging Director, Original Eastern Foods LtdMaureen O'NeilDirector, Age Concern, ScotlandClaire WhittenExecutive Director, Northern Ireland Centre in Europe


Avis juridique important

|

31997D0131

97/131/EF: Rådets afgørelse af 17. december 1996 om indgåelse af en aftale i form af brevveksling om midlertidig anvendelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og New Zealand om sundhedsforanstaltninger i samhandelen med levende dyr og animalske produkter

EF-Tidende nr. L 057 af 26/02/1997 s. 0001 - 0001

RÅDETS AFGØRELSE af 17. december 1996 om indgåelse af en aftale i form af brevveksling om midlertidig anvendelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og New Zealand om sundhedsforanstaltninger i samhandelen med levende dyr og animalske produkter (97/131/EF)RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,under henvisning til forslag fra Kommissionen, ogud fra følgende betragtninger:Fællesskabet og New Zealand har indledt forhandlinger for at fastlægge de sundhedsmæssige foranstaltninger, der skal gælde i samhandelen med levende dyr og animalske produkter;som et resultat af disse forhandlinger blev der undertegnet en aftale den 17. december 1996;for at undgå en afbrydelse i samhandelen er de to parter blevet enige om at anvende aftalen midlertidigt fra 1. januar 1997 og indtil de to parter har underrettet hinanden om, at deres respektive procedurer for ratifikation af ovennævnte aftale er afsluttet, som fastsat i aftalens artikel 18, stk. 1, andet afsnit, i overensstemmelse med aftalen i form af brevveksling;denne aftale bør godkendes -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1Aftalen i form af brevveksling om midlertidig anvendelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og New Zealand om sundhedsmæssige foranstaltninger i samhandelen med levende dyr og animalske produkter godkendes herved på Fællesskabets vegne.Teksten til aftalen i form af brevveksling er knyttet til denne afgørelse.Artikel 2Formanden for Rådet bemyndiges til at udpege den person, der er beføjet til at undertegne aftalen i form af brevveksling med bindende virkning for Fællesskabet.Artikel 3Denne afgørelse offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende.Udfærdiget i Bruxelles, den 17. december 1996.På Rådets vegneI. YATESFormand


Vigtig juridisk meddelelse

|

E1999C0113

Afgørelse truffet af EFTA-Tilsynsmyndigheden nr. 113/99/KOL den 4. juni 1999 om retningslinjer for statsstøtte til uddannelse og om attende ændring af de proceduremæssige og materielle regler for statsstøtte

EF-Tidende nr. L 137 af 08/06/2000 s. 0011 - 0019

Afgørelse Truffet af EFTA-Tilsynsmyndighedennr. 113/99/KOLden 4. juni 1999om retningslinjer for statsstøtte til uddannelse og om attende ændring af de proceduremæssige og materielle regler for statsstøtteEFTA-TILSYNSMYNDIGHEDEN,som henviser til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde(1), særlig artikel 61 til 63,som henviser til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en Tilsynsmyndighed og en Domstol(2), særlig artikel 1 i protokol 3,som tager i betragtning, at EFTA-Tilsynsmyndigheden i henhold til artikel 24 i aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen skal sætte bestemmelserne om statsstøtte i kraft,som tager i betragtning, at EFTA-Tilsynsmyndigheden i henhold til artikel 5, stk. 2, litra b), i aftalen om tilsynsmyndigheden og Domstolen skal udstede meddelelser og retningslinjer for sager, der er behandlet i EØS-aftalen, hvis dette er udtrykkeligt fastsat i denne aftale eller i aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen, eller hvis EFTA-Tilsynsmyndigheden finder det nødvendigt,som erindrer om, at EFTA-Tilsynsmyndigheden vedtog de proceduremæssige og materielle regler for statsstøtte(3) den 19. januar 1994(4),som tager i betragtning, at Europa-Kommissionen den 22. juli 1998 vedtog Rammebestemmelser for støtte til uddannelse (EFT C 343 af 11.11.1998), herunder under punkt 36 i dokumentet et forslag til egnede foranstaltninger i medfør af traktatens artikel 93, stk. 1,som tager i betragtning, at i henhold til punkt II under overskriften "Generelt" i slutningen af bilag XV til EØS-aftalen skal EFTA-Tilsynsmyndigheden efter høring med Europa-Kommissionen vedtage retsakter, der svarer til dem, som Kommissionen vedtager for at opretholde lige konkurrencevilkår,som har hørt Europa-Kommissionen,som tager i betragtning, at EFTA-Tilsynsmyndigheden på et multilateralt møde om statsstøtte afholdt den 19. november 1997 hørte EFTA-staterne om indførelsen af de nye retningslinjer,som tager i betragtning, at punkt 2 i kapitel 18A.5 i de nye retningslinjer indeholder et forslag til egnede foranstaltninger i medfør af artikel 1, stk. 1, i protokol 3 til aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen, og som kræver de pågældende EFTA-staters tilslutning,HAR TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:1. Retningslinjerne for statsstøtte ændres, således at de retningslinjer om støtte til uddannelse, som er fastlagt i bilag I til denne afgørelse, tilføjes som et nyt kapitel 18A.2. EFTA-staterne vil blive underrettet om denne afgørelse ved brev sammen med en kopi af nærværende afgørelse, herunder bilag I, med anmodning om, at de inden for to måneder meddeler deres tilslutning til de foreslåede egnede foranstaltninger, der er fastlagt i punkt 2 i retningslinjernes kapitel 18A.5.3. Afgørelsen offentliggøres med bilag I i EØS-afsnittet af og EØS-supplementet til De Europæiske Fællesskabers Tidende.4. Den engelske udgave af afgørelsen er autentisk.Udfærdiget i Bruxelles, den 4. juni 1999.På EFTA-Tilsynsmyndighedens vegneKnut AlmestadFormand(1) I det følgende benævnt "EØS-aftalen".(2) I det følgende benævnt "Aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen".(3) Som også benævnes "retningslinjer for statsstøtte".(4) Oprindeligt offentliggjort i EFT L 240 af 15.9.1994 og i EØS-supplementet til EFT nr. 34 af samme dato, senest ændret (for syttende gang) ved afgørelse nr. 112/99/KOL af 4. juni 1999 (EFT L 112 af 11.5.2000, s. 75).BILAG I18A. STØTTE TIL UDDANNELSE(1)18A.1. Indledning1. Selv om arbejdsløsheden i EFTA-staterne for øjeblikket er forholdsvis lav, er det til stadighed en større udfordring for samtlige kontraherende parter i EØS-aftalen at finde nye veje for at forbedre beskæftigelsessituationen. Af præamblen til EØS-aftalen og efterfølgende politiske erklæringer(2) fremgår det med al tydelighed, at de kontraherende parter ser det som et af deres vigtigste fælles målsætninger at fremme en harmonisk økonomisk udvikling, fremme fuld beskæftigelse og indre økonomiske og sociale skævheder.2. Det er ved flere lejligheder blevet fremhævet, hvor stor en rolle uddannelse spiller med hensyn til både at forbedre EØS-industriens konkurrenceevne og skabe og bevare arbejdspladser. EØS-aftalens kontraherende parter har været enige om, hvor vigtigt det er at fremme investeringer i uddannelse som en betydelig konkurrenceevneskabende faktor og som katalysator for fornyet vækst og genopbygning af socialt acceptable beskæftigelsesniveauer(3). Inden for rammerne af samarbejdet under EØS-aftalen, hvis rammer dog langt fra rækker så vidt, som tilfældet er inden for Den Europæiske Union, har EFTA-staterne tilsluttet sig lignende fælles målsætninger som i Den Europæiske Union for så vidt angår fremme af en kvalificeret, veluddannet og tilpasningsdygtig arbejdsstyrke og arbejdsmarkeder, der tilpasser sig økonomiske ændringer. De fælles målsætninger med fuld beskæftigelse som det endelige mål må også tages i betragtning, når konkurrencereglerne anvendes inden for EØS-aftalen.3. Adskillige undersøgelser viser, at adgangen til kvalificeret arbejdskraft spiller en vigtig rolle, når en virksomhed beslutter sig for, hvor den vil etablere sig. Uddannelse er derfor ikke kun vigtig for arbejdstageren, der forbedrer sin stilling på arbejdsmarkedet og mindsker sin risiko for at blive arbejdsløs, og for virksomhederne, der kan benytte uddannelse til at forbedre deres resultater, men også for hele økonomien i regioner, der er afhængige af en højt kvalificeret arbejdskraft for at kunne tiltrække investeringer.4. Den indsats, der kræves for at forbedre den måde, som arbejdsmarkedet fungerer på, og for at mindske uddannelsesunderskuddet, synes at fordre et aktivt bidrag fra alle parter, dvs. de pågældende EFTA-stater, virksomheder, arbejdsmarkedets parter og enkeltpersoner. Der pågår for øjeblikket en række initiativer inden for uddannelse, såvel på nationalt plan som på EU-plan, på mange ledder med aktiv deltagelse fra EFTA-staternes side på grundlag af de bestemmelser, der er indeholdt i EØS-aftalens del VI. Tilsynsmyndigheden vil bestræbe sig på, at statsstøttekontrollen ikke uberettiget er til hinder for EFTA-staternes arbejdsmarkedsforanstaltninger, når de er forenelige med EØS-aftalen.5. Der synes at være bred enighed om, at EFTA-staterne ikke bør begrænse sig til at forbedre deres grunduddannelser, faglige uddannelser og uddannelser for arbejdsløse. Virksomhederne kan ikke tilpasse sig strukturelle og teknologiske forandringer ved blot at afskedige nogle af deres ansatte og rekruttere bedre kvalificeret arbejdskraft udefra. Der er også behov for en præventiv politik, der tilskynder arbejdstagerne til at forbedre deres kvalifikationer og tilpasningsevne, og som tilskynder virksomhederne til at investere i uddannelsen af deres ansatte. Denne politiske indsats tjener til dels at hindre, at de mindst kvalificerede arbejdstagere glider ud i arbejdsløshed, dels at sikre, at de tværtimod erhverver en ny uddannelse og nye kvalifikationer, som de kan tage med sig. Dette kræver betydelige finansielle midler, og et bidrag fra staten kan tjene som et nødvendigt incitament i de kontraherende parters fælles interesse.6. Hovedparten af det offentliges finansiering på uddannelsesområdet falder ikke ind under konkurrencereglernes anvendelsesområde. Når EFTA-staterne træffer finansielle og skattemæssige foranstaltninger for at tilskynde virksomhederne til at investere i uddannelse af deres ansatte, er det imidlertid nødvendigt at sikre, at disse foranstaltninger ikke strider mod de konkurrencepolitiske målsætninger, der tager sigte på at styrke virksomhedernes konkurrenceevne. Med udgangspunkt i statsstøttereglerne i EØS-aftalens artikel 61 og 62 påhviler det Tilsynsmyndigheden at undersøge, om uddannelsesforanstaltninger, der kan tænkes at indeholde statsstøtte efter EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, er forenelige med aftalens funktion.7. Det må i denne forbindelse konstateres, at virksomhederne i stigende grad er nødsaget til at bruge penge på uddannelse for at forblive konkurrencedygtige. Den tekniske udvikling, indførelsen af ny teknologi og den hastige udvikling på forsknings- og teknologiområdet tvinger virksomhederne til løbende at efteruddanne deres ansatte. Støtte til uddannelse, der for visse virksomheders vedkommende tjener til at mindske de udgifter, som de normalt og i egen interesse skal afholde for at forbedre de ansattes kvalifikationer, giver dem en fordel i forhold til deres konkurrenter og kan derfor fordreje konkurrencen.8. Når en foranstaltning udgør statsstøtte efter artikel 61, stk. 1, skal den anmeldes betids til Tilsynsmyndigheden og godkendes af denne, før den gennemføres. Denne regel giver Tilsynsmyndigheden mulighed for at foretage en forebyggende kontrol af støtteforanstaltninger for at hindre, at der gennemføres foranstaltninger, der forårsager konkurrencefordrejninger i strid med den fælles interesse. Som led i sin undersøgelse af en foranstaltnings forenelighed med aftalen tager Tilsynsmyndigheden hensyn til støttens positive virkninger, som kan berettige en fordrejning af konkurrencen.9. En uddannelsesforanstaltning har nemlig normalt også en positiv afsmittende virkning for samfundet som helhed. De penge, som en given virksomhed således bruger på uddannelsen af sine ansatte, kommer også de arbejdstagere, der uddannes, til gode og forøger antallet af kvalificerede arbejdstagere, som også andre viksomheder kan udnytte. Samlet set medfører investeringer i uddannelse en styrkelse af EØS-industriens konkurrenceevne, og de gør EØS mere tiltrækkende som investeringsområde. Da en virksomhed i forbindelse med sin beslutning om at investrere i uddannelse ikke tager hensyn til disse sekundære virkninger, er det muligt, at virksomhedernes samlede indsats på dette område er mindre end det samfundsmæssigt optimale, ikke mindst fordi der ud fra virksomhedernes synsvinkel er risiko for, at arbejdstagerne, efter at have gennemgået en given uddannelse, forlader virksomheden. Denne risiko er normalt størst for små virksomheder, hvilket er en af grundene til, at de er tilbageholdende med at investere i uddannelse. Og risikoen er ligeledes særlig stor, når de erhvervede kvalifikationer også kan benyttes på andre arbejdspladser. Disse forhold betyder, at de fleste tilfælde af støtte til uddannelse ikke bør betragtes som simpel driftsstøtte, og at Tilsynsmyndigheden derfor kan se med positive øjne på denne form for støtte, forudsat at de konkurrencefordrejninger, som støtten kan afstedkomme, kan retfærdiggøres eller opvejes af støttens bidrag til realiseringen af fælles målsætninger, som markedskræfterne alene ikke kan realisere. Som led i sin statsstøttepolitik indtager Tilsynsmyndigheden derfor generelt en positiv holdning til støtte til uddannelse.10. Ud fra et ønske om at gøre kontrollen med støtte til uddannelse mere gennemsigtig og sikre en ensartet behandling af denne form for støtte er der udarbejdet disse retningslinjer, som Tilsynsmyndigheden vil benytte som grundlag for sin vurdering af, om uddannelsesstøtte er forenelig med EØS-aftalen. Kriterierne i retningslinjerne tjener til at sikre, dels at der kun godkendes sådanne former for støtte til uddannelse, der bidrager til realiseringen af fælles målsætninger, dels at støttebeløbet ikke overskrider, hvad der er nødvendigt for at give virksomhederne det fornødne incitament, samt endelig at støtten ikke udgør en forklædt driftsstøtte.11. Der er således flere formål med disse retningslinjer:- at præcisere fortolkningen af EØS-aftalens artikel 61 og artikel 1 i protokol 3 til aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen for så vidt angår begrebet uddannelsesstøtte for derigennem at øge retssikkerheden og tilvejebringe større gennemsigtighed med hensyn til anmeldelsespligten ifølge artikel 1, stk. 3, i protokol 3 til aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen- at forbedre sammenhængen mellem reglerne for uddannelsesstøtte og for andre former for støtte (bl.a. i andre retningslinjer og rammebestemmelser)- at gøre Tilsynsmyndighedens vurdering af uddannelsesstøtteforanstaltningers forenelighed mere gennemsigtig.12. I kapitel 18A.2 fastlægges de typer foranstaltninger, der kan udgøre statsstøtte, som henhører under EØS-aftalens konkurrenceregler. I kapitel 18A.3 fastlægges retningslinjernes anvendelsesområde. I kapitel 18A.4 redegøres der for de principper, som Tilsynsmyndigheden vil følge ved vurderingen af, om støtteforanstaltninger er forenelige. Disse principper, som vil gøre det muligt at forene en aktiv beskæftigelsespolitik med rimelige regler for alle virksomheder, foranlediger Tilsynsmyndigheden til at fastlægge visse støtteintensitetstærskler, under hvilke de pågældende støtteforanstaltninger kan betragtes som forenelige med EØS-aftalen. Forskellene mellem tærsklerne afspejler den omstændighed, at ikke alle uddannelsesstøtteforanstaltninger har samme afsmittende virkning og er lige nødvendige, alt afhængigt af om uddannelsen kan anvendes andetsteds, samt af virksomhedens størrelse og geografiske placering.18A.2. Anvendelsesområde for EØS-aftalens artikel 61, stk. 11. Disse retningslinjer vedrører kun foranstaltninger, der falder ind under anvendelsesområdet for EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, hvorefter "statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, [er] uforenelig med denne aftale i det omfang, den påvirker samhandelen mellem de kontraherende parter". Disse retningslinjer omhandler støtte, der begunstiger en eller flere virksomheder eller sektorer ved at aflaste disse for en omkostningsbyrde, som de normalt selv skulle bære, når de ønsker, at deres ansatte erhverver nye færdigheder, eller når de giver de ansatte mulighed for at erhverve sådanne færdigheder.2. Det skal påpeges, at der er mange uddannelsesforanstaltninger, som ikke falder ind under EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, men udgør generelle foranstaltninger. De fleste uddannelsesforanstaltninger gennemføres nemlig som led i statens traditionelle opgaver og tilgodeser alle borgere eller arbejdstagere generelt. Statens finansiering af denne type uddannelsesforanstaltninger begunstiger ikke bestemte virksomheder eller bestemte produktioner efter artikel 61, stk. 1. De omstændigheder, hvorunder en foranstaltning kan betragtes som en "generel foranstaltning" og således ikke falder ind under anvendelsesområdet for EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, fremgår af de kompetente tilsynsmyndigheders beslutningspraksis og de kompetente domstoles retspraksis. Det er navnlig tilfældet, når der er tale om:- generelle uddannelsessystemer og faglige grunduddannelser (f.eks. lærlingeuddannelser, vekseluddannelser)- oplæring eller omskoling af arbejdsløse, herunder praktikantophold i virksomheder osv.- foranstaltninger, der er direkte rettet mod arbejdstagere eller endda bestemte kategorier af arbejdstagere, og som giver dem mulighed for at følge en uddannelse, der er uafhængig af deres virksomhed eller branche (f.eks. systemet med en "uddannelseskonto")- generelle finanspolitiske incitamenter (f.eks. skattefradrag), som der er adgang til for alle virksomheder, der investerer i uddannelsen af arbejdstagere, og som finder automatisk anvendelse.3. Det er imidlertid vigtigt i den forbindelse at præcisere, at den foranstaltning, der teoretisk set finder generel anvendelse, men i praksis kun begunstiger en eller flere virksomheder eller sektorer, er en foranstaltning af specifik karakter. Det er f.eks. tilfældet, når offentlige myndigheder som led i anvendelsen af en generel foranstaltning har en skønsbeføjelse, der giver dem mulighed for at afpasse deres finansielle intervention fra sag til sag(4). Foranstaltninger af denne art kan udgøre statsstøtte efter artikel 61, stk. 1, og skal derfor anmeldes ifølge artikel 1, stk. 3, i protokol 3 til aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen.4. Endelig falder støtteforanstaltninger kun ind under artikel 61, stk. 1, i det omfang, de påvirker samhandelen mellem de kontraherende parter. Artikel 61, stk. 1, finder så ikke anvendelse på uddannelsesstøtte til virksomheder eller sektorer, hvis aktiviteter ikke er eller ikke kan være genstand for samhandel mellem de kontraherende parter (f.eks. levering af visse lokale tjenesteydelser). Det skal tilføjes, at støtteforanstaltninger, der opfylder de minimis-reglen som fastlagt i kapitel 12 til disse retningslinjer for statsstøtte, heller ikke anses at påvirke samhandelen inden for EØS. Sådanne foranstaltninger er således ikke omfattet af artikel 61, stk. 1, og de er derfor fritaget for anmeldelsespligten i artikel 1, stk. 3, i protokol 3 til aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen.18A.3. Anvendelsesområde for disse retningslinjerA. Principper1. Disse retningslinjer gælder for al støtte til uddannelse, der anmeldes eller ydes i retningslinjernes anvendelsesperiode, dog med undtagelse af uddannelsesstøtte, der som led i redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder ydes til især omskoling af arbejdstagere. Støtte af denne art vurderes på grundlag af retningslinjerne i kapitel 16. Med hensyn til små og mellemstore virksomheder erstatter disse retningslinjer således bestemmelserne om støtte til uddannelse i kapitel 10 om støtte til små og mellemstore virksomheder.2. Retningslinjerne gælder i princippet for alle sektorer. For de sektorer, som betragtes som følsomme, og som er dækket af særlige statsstøtteregler(5), finder de dog kun anvendelse i det omfang, de ikke strider mod sådanne særregler. De finder imidlertid i fuldt omfang anvendelse på lufttransportsektoren.3. Nærværende retningslinjer finder anvendelse på støtte til uddannelsesforanstaltninger, hvad enten de gennemføres af virksomhederne selv eller af offentlige eller private uddannelsescentre.B. Forholdet mellem uddannelsesstøtte og beskæftigelsesstøtte4. Der må sondres mellem uddannelsesstøtte, som omfattet af disse retningslinjer, og beskæftigelsesstøtte, hvis forenelighed med EØS-aftalen skal vurderes på grundlag af de på beskæftigelsesområdet gældende retningslinjer(6). Det er korrekt, at visse former for beskæftigelsesstøtte er berettigede, fordi modtagervirksomheden pådrager sig ekstra omkostninger til uddannelse ved ansættelsen af bestemte arbejdstagere. Det er især tilfældet, når støtten skal tilskynde til ansættelse af bestemte grupper arbejdsløse, der har særlige problemer med at trænge ind på arbejdsmarkedet. I det omfang, hvor støttens formål og direkte virkning er at stimulere beskæftigelsen ved finansielt at tilskynde arbejdsgiveren til at foretage ansættelser, som han ikke ville have foretaget uden støtten, må støtten imidlertid betragtes som ren beskæftigelsesstøtte. I den forbindelse indtager uddannelsesspørgsmålet en sekundær placering i den beskæftigelsesfremmende foranstaltning, som støtten er rettet mod. I øvrigt er det i sådanne tilfælde ofte umuligt at identificere den del af støtten, der tjener et uddannelsesmæssigt formål, og at udskille den fra det overordnede projekt. Selv om der til en beskæftigelsesstøtte måtte være knyttet et uddannelsesaspekt, vil støtten derfor blive behandlet som beskæftigelsesstøtte.5. Det skal bemærkes, at det udelukkende er støtte, der ikke er forbundet med en investering, der falder ind under anvendelsesområdet for retningslinjerne for beskæftigelsesstøtte. Når der til en beskæftigelsesstøtte, der er forbundet med en investering, er knyttet et uddannelsesaspekt, vil dette aspekt derfor blive undersøgt særskilt på grundlag af nærværende retningslinjer.18A.4. Kriterier for vurderingen af støtte til uddannelseA. Generelle principer1. Under visse omstændigheder kan uddannelsesstøtte, der rammes af forbuddet i artikel 61, stk. 1, henføres under en af undtagelsesbestemmelserne i samme artikels stk. 3.2. Den vigtigste undtagelsesbestemmelse i den henseende er artikel 61, stk. 3, litra c), ifølge hvilken Tilsynsmyndigheden kan godkende støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene, når støtten ikke ændrer ved samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. Foranstaltninger, der tager sigte på at forbedre de ansattes færdigheder i en virksomhed, bidrager til at styrke virksomhedens konkurrenceevne og er således med til at fremme udviklingen af visse erhvervsgrene. Desuden spiller uddannelse en central rolle i forbindelse med indførelse af ny teknologi og stimulering af innovations- og investeringsfremmende foranstaltninger. Uddannelse kan også bidrage til at skabe og bevare arbejdspladser. Af disse årsager kan støtte til uddannelse henføres under undtagelsesbestemmelsen i artikel 61, stk. 3, litra c).3. Hovedargumentet til fordel for uddannelsesstøtte er, at støtten bidrager til at rette op på visse skævheder på markedet. Dette gælder især for erhvervsuddannelse, da den har en afsmittende virkning på mange områder. En uddannelsesforanstaltnings afsmittende virkning afhænger især af, hvilke muligheder der er for at overføre den kompetence og de kvalifikationer, som uddannelsen fører med sig. Tilsynsmyndigheden mener derfor, at det er berettiget at indtage en mere positiv holdning over for erhvervsuddannelsesprojekter, der for en væsentlig dels vedkommende reelt kommer arbejdstagerne til gode, og som dels går ud over, hvad der er strengt nødvendigt for en given funktion, dels ikke blot opfylder de specifikke behov i en given virksomhed.4. Tilsynsmyndigheden vil på dette punkt skelne mellem specifikke uddannelsesforanstaltninger og generelle uddannelsesforanstaltninger:- En specifik uddannelse består i erhvervelse af teoretisk og praktisk viden, som arbejdstageren primært og direkte kan benytte til udførelse af sine nuværende eller fremtidige arbejdsopgaver i den støttemodtagende virksomhed. Den er relevant for virksomhedens specifikke aktiviteter. En del af denne uddannelse foregår normalt på den ansattes eget arbejdssted. De erhvervede kvalifikationer og færdigheder vil kun i meget begrænset omfang kunne benyttes i andre virksomheder eller på andre arbejdsområder.- En generel uddannelse består i erhvervelse af viden, som arbejdstageren ikke kun eller primært kan benytte til udførelse af sine nuværende eller fremtidige arbejdsopgaver i den støttemodtagende virksomhed. Den er relevant for viksomhedens generelle drift og bibringer til kvalifikationer og færdigheder, der i vidt omfang kan benyttes i andre virksomheder eller på andre arbejdsområder.De generelle uddannelsesforanstaltninger bibringer arbejdstagerne supplerende kvalifikationer, som kan overføres direkte til andre virksomheder. De forbedrer således reelt arbejdstagernes kvalifikationsniveau, beskæftigelsesevne og tilpasningsevne og yder dermed et større bidrag til at fremme beskæftigelsen og udviklingen af menneskelige ressourcer.5. Blandt kriterierne til afgørelse af, om de færdigheder, der erhverves gennem uddannelse, kan bruges inden for forskellige områder, kan eksempelvis nævnes følgende:- kvalifikationerne og færdighederne anerkendes, certificeres eller valideres af offentlige myndigheder eller organer eller af andre organer eller institutioner, som EFTA-staten har tillagt beføjelser på området. En uddannelse, der afsluttes med et eksamens- eller kvalifikationsbevis, der anerkendes af EFTA-staten eller som led i et system med certificering og validering af erhvervserfaring, antages for at være af generel karakter- uddannelsen er åben for arbejdstagere fra forskellige virksomheder, eller tilrettelægges som led i et samarbejde mellem flere selvstændige virksomheder.Det skal i denne forbindelse bemærkes, at intern uddannelse i en virksomhed kan have en generel karakter, samtidig med at den direkte opfylder virksomhedens aktuelle behov, såfremt de færdigheder, som uddannelsen giver, i vid udstrækning kan bruges inden for andre områder.6. For at godkende en støtte efter aftalens artikel 61, stk. 3, litra c), skal Tilsynsmyndigheden sikre sig, at den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. For at nyde godt af denne undtagelse skal en statsstøtte altså have en tilskyndende karakter og stå i et rimeligt forhold til de målsætninger af fælles interesse, den sigter på at realisere. Sidstnævnte betingelse anses for at være opfyldt, når støtteintensiteten ikke overskrider de tærskler, der er anført under punkt 11 i kapitel 18A.4.7. For at bestemme støttens tilskyndende virkning vil Tilsynsmyndigheden undersøge, om støtten tilskynder virksomhederne til at gøre en ekstra indsats på uddannelsesområdet, som ligger ud over virksomhedernes normale aktiviteter på området, eller som kræver flere ressourcer end dem, der normalt afsættes til uddannelse. Støtte, der ydes til en virksomheds almindelige driftsomkostninger (normale introduktionskurser for nyansatte osv.), og som udelukkende tjener til løbende eller periodevis at mindske de omkostninger, som virksomheden normalt skal bære, har ingen tilskyndende virkning og kan normalt ikke godkendes. For støtte til specifik uddannelse, der ydes til store virksomheder uden for de områder, der støttes efter artikel 61, stk. 3, litra a) eller c), skal den tilskyndende virkning bevises. I alle andre tilfælde formodes der at være en tilskyndende virkning af de grunde, der er anført under følgende punkt.8. Statistikkerne viser, at der eksisterer en direkte sammenhæng mellem virksomhedens størrelse og sandsynligheden for uddannelsestilbud til arbejdstagerne(7). Generelt set stiger procentsatsen af arbejdstagere, der deltager i et uddannelseskursus, parallelt med virksomheden størrelse. I betragtning af denne betydelige underinvestering med hensyn til uddannelse inden for små og mellemstore virksomheder(8) mener Tilsynsmyndigheden, at støtte til uddannelse altid har en tilskyndende virkning, når det drejer sig om netop små og mellemstore virksomheder, og at højere intensiteter derfor er tilladelige. I områder, hvor levestandarden er usædvanlig lav, eller hvor der hersker en alvorlig underbeskæftigelse (artikel 61, stk. 3, litra a)), formodes der i øvrigt ligeledes at være en tilskyndende virkning - selv for de store virksomheder - på grund af de relativt større afsmittende virkninger, som uddannelsen kan have i disse områder. Det er nemlig i disse områder, at udgifterne til uddannelse og kvalifikationsniveauet er lavest(9), og det er derfor i disse områder, at der er størst fælles interesse i at rette op på denne situation for at øge beskæftigelsen og tiltrække nye investeringer. En forhøjelse af de tilladte intensiteter er derfor også berettiget. Da uddannelse og omskoling af arbejdstagere også spiller en vigtig rolle i forbindelse med den industrielle omstilling, er den samme holdning berettiget i regioner, som er omfattet af artikel 61, stk. 3, litra c). Endelig kan der for så vidt angår den generelle uddannelse altid formodes at være en tilskyndende virkning i betragtning af de betydelige afsmittende virkninger, som denne type uddannelse har. Når arbejdstageren under uddannelse kontraktmæssigt forpligtes til at erstatte arbejdsgiveren, hvis han forlader virksomheden inden udgangen af et vist tidsrum, vil den positive afsmittende virkning derimod være begrænset, og Tilsynsmyndigheden vil anse en sådan uddannelsesforanstaltning for principielt uberettiget.B. Støtteberettigede omkostninger9. Som led i et uddannelsesprojekt kan der ydes støtte til dækning af følgende omkostninger:1) personaleomkostninger forbundet med undervisere2) undervisernes og deltagernes rejseomkostninger3) andre løbende udgifter (undervisningsmateriale, udstyr mv.)4) afskrivninger af instrumenter og udstyr i forhold til den eksklusive anvendelse heraf til det pågældende uddannelsesprojekt5) udgifter til konsulentbistand i forbindelse med uddannelsesforanstaltningen6) personaleomkostninger for deltagerne i uddannelsesprojekter, dog højst et beløb svarende til det sammenlagte beløb for de øvrige i nr. 1-5 nævnte støtteberettigede omkostninger.De støtteberettigede omkostninger skal være dokumenterede, gennemsigtige og fordelt på de enkelte poster. For så vidt angår de i nr. 6 nævnte personaleomkostninger for deltagerne må der kun tages hensyn til de timer, i hvilke de ansatte reelt har deltaget i uddannelsen, således at produktive timer eller tilsvarende ikke medregnes.C. Tilladt støtteintensitet10. Støtte til uddannelse kan godkendes på grundlag af aftalens artikel 61, stk. 3, hvis støtten overholder følgende tilladte støtteintensiteter målt i forhold til de under foregående punkt nævnte støtteberettigede omkostninger.11.>TABELPOSITION>>TABELPOSITION>12. De ovenfor nævnte satser kan forhøjes med 10 procentpoint, hvis modtagerne af uddannelsen er kategorier af ugunstigt stillede arbejdstagere (dårligt kvalificerede arbejdstagere, handicappede, ældre arbejdstagere, kvinder, som vender tilbage til arbejdsmarkedet, osv.).13. Der kan kun foretages en kumulering af uddannelsesstøtte inden for de i kapitel 18A.4, punkt 11 og 12, nævnte intensitetsgrænser.18A.5. Anmeldelse og eksisterende ordninger1. De foranstaltninger, der i dette dokument ikke betegnes som statsstøtte efter aftalens artikel 61, stk. 1, skal ikke anmeldes til Tilsynsmyndigheden. Derimod skal alle uddannelsesstøtteordninger og alle tilfælde af ad hoc-støtte til uddannelse uden for godkendte ordninger, som ikke opfylder de minimis-reglen, anmeldes så betids til Tilsynsmyndigheden i overensstemmelse med artikel 1, stk. 3, i protokol 3 til aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen, at den kan tage stilling til, om uddannelsesstøtten er forenelig med EØS-aftalen.2. Nærværende retningslinjer berører ikke ordninger, som Tilsynsmyndigheden allerede har godkendt på tidspunktet for retningslinjernes offentliggørelse. Tilsynsmyndigheden vil imidlertid foretage en fornyet undersøgelse af de pågældende ordninger på grundlag af artikel 1, stk. 1, i protokol 3 til aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen. Som passende foranstaltninger i henhold til artikel 1, stk. 1, i protokol 3 til aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen foreslår Tilsynsmyndigheden i den forbindelse EFTA-staterne:- at de fra den 1. juli 1999 anmelder alle støtteprojekter, der påtænkes iværksat i henhold til en godkendt ordning, når støttebeløbet til én og samme virksomhed overskrider 2,5 mio. EUR i bruttosubventionsækvivalent over en periode på tre år- at de anmelder alle eksisterende ordninger for uddannelsesstøtte, som ikke vil være udløbet inden den 31. december 1999.3. Såfremt en EFTA-stat ikke accepterer de foreslåede foranstaltninger, vil Tilsynsmyndigheden se sig nødsaget til at indlede en procedure i henhold til artikel 1, stk. 2, i protokol 3 til aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen.18A.6. Anvendelsesperiode og revision1. Ved vurdering af støtte til uddannelse vil Tilsynsmyndigheden tage udgangspunkt i nærværende retningslinjer i en periode på indtil fem år regnet fra datoen for deres offentliggørelse. Inden udløbet af denne periode vil retningslinjerne blive taget op til ny vurdering og eventuelt blive revideret.(1) Dette kapitel svarer til Rammebestemmelserne for støtte til uddannelse (EFT C 343 af 11.11.1998).(2) Der kan her især henvises til de fælles møder for EU's som EFTA's finans- og økonomiministre, som siden 1993 afholdes årligt, og fælleserklæringerne fra disse møder. På disse møder er mange store emner inden for økonomisk politik blevet drøftet, bl.a. vækst, konkurenceevne, beskæftigelse, uddannelse og arbejdsmarkedsfleksibilitet. Se f.eks. fælles EU/EFTA-papir fra ministrenes møde den 12. oktober 1998.(3) Se retningslinjer og henstillinger i forbindelse med Hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse, som blev vedtaget på Det Europæiske Råds møde i Essen i 1994, samt fælleserklæringen fra EU's og EFTA's finans- og økonomiministres møde den 18. september 1995 og erklæringer fra efterfølgende møder af samme art.(4) Se også Domstolens dom af 26. september 1996 i sag C-241/94, Frankrig mod Kommissionen ("Kimberly Clark"), Sml. 1996 I, s. 4551.(5) Det drejer sig p.t. om skibsbygningsindustrien, kunstfiberindustrien, motorkøretøjsindustrien, stålindustrien og transportsektoren.(6) Se kapitel 18: Støtte til fremme af beskæftigelsen.(7) Eurostat: "Statistics in Focus, Population and social conditions", 1996, nr. 7, tabel 2.(8) Se kapitel 10.2 i nærværende retningslinjer for statsstøtte for en definition på SMV.(9) Eurostat: "Statistics in Focus, Population and social conditions", 1996, nr. 7, figur 1.