Avis juridique important

|

31988D0519

KOMMISSIONENS  AFGOERELSE  af 17. oktober 1988  om godtagelse af tilsagn og om afslutning af undersoegelsen i henhold til artikel 13, stk. 10, i forordning (EOEF) nr. 2423/88 vedroerende visse PPC-fotokopieringsmaskiner, som samles i Faellesskabet  (88/519/EOEF)

EF-Tidende nr. L 284 af 19/10/1988 s. 0060 - 0064

*****  KOMMISSIONENS  AFGOERELSE  af 17. oktober 1988  om godtagelse af tilsagn og om afslutning af undersoegelsen i henhold til artikel 13, stk. 10, i forordning (EOEF) nr. 2423/88 vedroerende visse PPC-fotokopieringsmaskiner, som samles i Faellesskabet  (88/519/EOEF)  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE  FAELLESSKABER HAR -  under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab,  under henvisning til Raadets forordning (EOEF) nr. 2423/88 af 11. juli 1988 om beskyttelse mod dumpingimport eller subsidieret import fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab (1), saerlig artikel 13, stk. 10,  efter konsultation i Det Raadgivende Udvalg, der er nedsat i henhold til naevnte forordning, og  ud fra foelgende betragtninger:  A. Procedure  (1) Kommissionen modtog i januar 1988 en klage indgivet af CECOM, Committee of European Copier Manufacturers, paa vegne af producenter af PPC-fotokopieringsmaskiner (plain paper copiers) (PPC), hvis samlede produktion udgoer en vaesentlig del af produktionen i Faellesskabet af den paagaeldende vare. Klagen indeholdt tilstraekkelige beviser for, at en raekke selskaber efter ivaerksaettelsen af undersoegelsen vedroerende PPC med oprindelse i Japan (2), som foerte til udstedelsen af forordning (EOEF) nr. 535/87 (3) om indfoerelse af en endelig antidumpingtold paa importen af denne vare, samlede PPC i Faellesskabet paa de vilkaar, der er omhandlet i artikel 13, stk. 10, i forordning (EOEF) nr. 2176/84, siden afloest af forordning (EOEF) nr. 2423/88. Kommissionen offentliggjorde derfor efter konsultationer en meddelelse i De Europaeiske Faellesskabers Tidende (4) om indledning af en undersoegelse i henhold til naevnte artikel 13, stk. 10, vedroerende PPC, der samles i Faellesskabet af selskaber, som er forretningsmaessigt forbundet eller associeret med foelgende japanske producenter, hvis eksport af PPC paalaegges endelig antidumpingtold:  - Canon Inc.  - Konishiroku Photo Industry Co.  - Matsushita Electric Co. Ltd  - Minolta Camera Co. Ltd  - Ricoh Company Ltd  - Sharp Corporation  - Toshiba Corporation.  (2) Kommissionen underrettede de beroerte selskaber herom samt repraesentanter for Japan og for klagerne og gav de direkte beroerte parter lejlighed til at tilkendegive deres mening skriftligt og til at anmode om at blive hoert mundtligt.  (3) Alle de paagaeldende selskaber og klagerne tilkendegav deres mening skriftligt og anmodede om at blive hoert af Kommissionen, hvilket blev imoedekommet.  (4) Der blev ikke fremlagt redegoerelser fra virksomheder, der indkoeber PPC, som samles i Faellesskabet. Kommissionen indhentede og efterproevede alle oplysninger, som den ansaa for noedvendige for at bedoemme karakteren af de paastaaede samleprocesser, og aflagde kontrolbesoeg hos foelgende selskaber:  - Canon Bretagne SA (Frankrig)  - Canon Giessen GmbH (Tyskland)  - Firma Develop Dr Eisbein GmbH (Tyskland)  - Konica Business Machines Manufacturing GmbH (Tyskland)  - Matsushita Business Machine (Europe) GmbH (Tyskland)  - Olivetti-Canon Industriale SpA (Italien)  - Ricoh (UK) Products Ltd (Det Forenede Kongerige)  - Sharp Electronics (UK) Ltd (Det Forenede Kongerige)  - Toshiba Systems (Frankrig) SA.  (5) Kommissionen aflagde desuden kontrolbesoeg hos en leverandoer af komponenter til nogle af de paagaeldende selskaber. Denne leverandoer af komponenter er et datterselskab af en af de beroerte japanske eksportoerer.  (6) Undersoegelsen omfattede perioden fra 1. april 1987 til 31. januar 1988.  (7) Efter gennemfoerelse af undersoegelsen konstaterede Kommissionen, at Sharp Electronics (UK) Ltd ikke havde samlet eller fremstillet PPC i Faellesskabet forud for eller i loebet af undersoegelsesperioden, men havde paabegyndt samling efter indledningen af naervaerende undersoegelse i februar 1988.  (8) Kommissionen var desuden bekendt med, at et af de klagende selskaber, Rank Xerox Ltd, forud for og i loebet af den oprindelige undersoegelse samlede eller fremstillede visse PPC i Faellesskabet under anvendelse af en betydelig andel af dele og materialer, som leveredes af Fuji Xerox, der er forretningsmaessigt forbundet med Rank Xerox Ltd, og hvis eksport af PPC blev paalagt endelig antidumpingtold. Ved et besoeg hos Rank Xerox i Mitcheldean, Det Forenede Kongerige, hvor samle- eller produktionsprocesserne fandt sted, fastslog Kommissionen, at disse processer ikke var udvidet i vaesentlig grad efter indledningen af antidumpingundersoegelsen. I 1985, da den oprindelige antidumpingundersoegelse ivaerksattes, var antallet af de paagaeldende modeller, som Rank Xerox samlede i Faellesskabet, lavere end i de to foregaaende aar. I 1987 var det samlede antal PPC, der samledes eller fremstilledes i Mitcheldean i denne periode, dvs. siden 1983, kun foroeget med 4 %.  B. Forretningsmaessig forbindelse eller associering med eksportoeren  (9) Det konstateredes, at de fleste af de i nr. 4 naevnte selskaber var fuldt ejede datterselskaber af japanske eksportoerer af PPC, som var omfattet af den endelige antidumpingtold, der indfoertes ved forordning (EOEF) nr. 535/87. Undtagelserne er Olivetti-Canon SpA, hvori Olivetti har 51 % af aktiekapitalen og Canon resten, et joint venture mellem Canon Inc. og ing. Olivetti SpA, samt Firma Develop Dr Eisbein GmbH & Co., hvori Minolta Camera Co. Ltd har aktiemajoriteten. Alle de beroerte firmaer ansaas foelgelig for at vaere forretningsmaessigt forbundet med en producent, hvis eksport af samme vare er paalagt endelig antidumpingtold.  C. Produktion  (10) De fleste af de i nr. 4 naevnte selskaber paabegyndte samling i Faellesskabet efter ivaerksaettelsen den 2. august 1985 af antidumpingproceduren vedroerende importen af PPC med oprindelse i Japan. Medens baade Olivetti og Develop selvstaendigt havde samlet eller fremstillet PPC forud for ivaerksaettelsen af antidumpingproceduren, blev den forretningsmaessige forbindelse med den paagaeldende eksportoer imidlertid foerst indgaaet efter indledningen af den oprindelige antidumpingundersoegelse. Foer dette tidspunkt bestod der ikke nogen forretningsmaessig forbindelse eller associering, men blot almindelige kommercielle forbindelser, mellem henholdsvis Olivetti og Develop og japanske eksportoerer af PPC, og artikel 13, stk. 10, i forordning (EOEF) nr. 2176/84 kunne foelgelig ikke anvendes paa disse selskaber.  Efter oprettelsen af naevnte joint venture, Olivetti-Canon, producerede dette selskab stort set de modeller, der tidligere var udviklet af og fremstilledes af Olivetti. Der har imidlertid vaeret tale om en vaesentlig foroegelse af produktionen. Hvad angaar Develop, paabegyndte dette selskab efter Minoltas overtagelse af aktiemajoriteten samling eller fremstilling af visse modeller, som tidligere fremstilledes af Minolta i Japan og eksporteredes til Faellesskabet, ud over fortsat produktion af modeller, som Develop tidligere havde udviklet og fremstillet. I 1986, da samlingen af Minolta-modellerne paabegyndtes, oegedes det samlede antal producerede enheder i forhold til aaret foer med ca. 74 % og med yderligere 38 % i 1987 i forhold til tallet for 1986. Minolta-modellerne tegnede sig for henholdsvis 48 % og 65 % af det samlede antal producerede enheder hos Develop i 1986 og 1987.  Develops paastand om, at der ikke havde vaeret tale om nogen vaesentlig foroegelse af antallet af samlede enheder siden dette tidspunkt, ansaas derfor ikke for korrekt.  De fleste af de modeller, som Olivetti-Canon fremstillede i referenceperioden, var de modeller, for hvilke Olivetti forud for naevnte joint venture med Canon havde staaet for udvikling og produktion. De modeller, der sattes i produktion efter indgaaelsen af aftalen om joint venture med Canon, var blot udviklet paa grundlag af tidligere modeller og indeholdt mange dele, der var identiske med delene i de tidligere modeller. Foelgelig havde disse nye modeller den samme hoeje andel (over 40 %) af ikke-japanske dele maalt i vaerdi som de tidligere modeller.  Paa tilsvarende maade fortsatte Develop, efter at Minolta overtog selskabet, med at fremstille to modeller og en videreudvikling heraf, som var resultatet af forskning, udvikling og produktion baade foer og efter overtagelsen. Disse modeller indeholdt en vaesentlig andel (over 40 %) af ikke- japanske dele maalt i vaerdi. Foelgelig boer antidumpingtolden ikke udvides til ogsaa at omfatte disse modeller. De modeller, der tidligere eksporteredes af Minolta fra Japan og samledes af Develop efter overtagelsen, havde imidlertid et stort indhold (noget over 60 %) af dele af japansk oprindelse. (11) Det konstateredes, at alene Canon havde etableret processer for samling eller produktion af PPC i Faellesskabet forud for indledningen af antidumpingundersoegelsen, og for begge disse processer, som fandt sted hos Canon Giessen og Canon Bretagne, blev det gjort gaeldende, at der ikke havde vaeret tale om nogen vaesentlig foroegelse i antallet af samlede enheder siden tidspunktet for ivaerksaettelse af undersoegelsen. Det fremgik imidlertid, at for begge processers vedkommende oegedes antallet af de modeller, der samledes, med ca. 30 % i det aar, der fulgte efter indledningen af den oprindelige undersoegelse. Canon gjorde gaeldende, at denne procentuelle stigning var i overensstemmelse med tidligere aars stigning. Rent faktisk havde der vaeret tale om betydelige svingninger i den procentvise stigning, og en stigning paa 30 % beregnet med et stort tal som udgangspunkt er i absolutte tal stoerre, end hvis udgangspunktet er et lavere tal. Hertil kommer, at i Giessen, hvor produktionen paabegyndtes i 1973, indtraf stigningen paa 30 % efter en forholdsvis stabil periode, hvor antallet af producerede enheder i perioden fra 1981 til og med 1985 kun steg med 4,6 %. Det konkluderedes derfor, at det alt i alt ikke ville vaere rimeligt at betragte foroegelserne i processerne hos Canon i henholdsvis Giessen og Bretagne som vaerende mindre end en vaesentlig foroegelse som omhandlet i artikel 13, stk. 10, litra a), i forordning (EOEF) nr. 2176/84.  D. Dele  (12) Vaerdien af de paagaeldende dele fastsattes almindeligvis paa grundlag af selskabernes indkoebspriser for disse dele ved levering til fabrikkerne i Faellesskabet. Den relevante vaerdi er delenes og materialernes vaerdi, naar de anvendes i samleprocesserne, dvs. prisen leveret fabrik.  (13) Flere selskaber gjorde gaeldende, at visse komponenter var af faellesskabsoprindelse, og at de desuden skulle behandles som dele i henhold til artikel 13, stk. 10, i forordning (EOEF) nr. 2176/84. Det konstateredes imidlertid, at disse komponenter blot samledes i Faellesskabet hovedsagelig af dele, der indfoertes fra Japan af uafhaengige leverandoerer. Paa grundlag af oplysninger fra de selskaber, der havde indgivet klagen, kunne det fastslaas, at disse komponenter ikke havde undergaaet en vaesentlig forarbejdning eller bearbejdning som fastsat i artikel 5 i Raadets forordning (EOEF) nr. 802/68 (1). Den enkle samleproces, der fandt sted i Faellesskabet, var elementaer og uvaesentlig og var ikke tilstraekkelig til at give varen faellesskabsoprindelse.  En raekke selskaber anmodede om, at omkostningerne ved samling af visse komponenter paa deres fabrik blev indregnet i vaerdien af faellesskabsdele. Denne anmodning kan imidlertid ikke imoedekommes, fordi omkostningerne ved samling ikke kan indregnes i vaerdien af dele eller materialer, der anvendes i samle- eller produktionsprocessen, jf. artikel 13, stk. 10, i forordning (EOEF) nr. 2176/84.  (14) Flere selskaber anmodede ogsaa om, at omkostningerne ved produktion af visse varer i Faellesskabet blev indregnet i vaerdien af faellesskabsdele. I de tilfaelde, hvor saadanne varer kunne betragtes som dele eller materialer som omhandlet i artikel 13, stk. 10, litra a), i forordning (EOEF) nr. 2176/84, og hvor saadanne dele havde opnaaet oprindelsesstatus i Faellesskabet i overensstemmelse med forordning (EOEF) nr. 802/68, ansaas indregningen af de paagaeldende omkostninger i vaerdien af dele af ikke-japansk oprindelse for rimelig.  Canon  (15) Paa de paagaeldende tre produktionsanlaeg, Canon Giessen, Canon Bretagne og Olivetti-Canon, samles eller fremstilles forskellige modeller. Vaerdien af de japanske dele, der anvendes af Canon, varierer betydeligt fra model til model, og den vejede gennemsnitlige vaerdi af japanske dele til alle modeller, der samles hos Canon Giessen andrager 53,8 %, hos Canon Bretagne 63,0 % og hos Olivetti-Canon 33,5 %.  Foelgelig boer antidumpingtolden ikke udvides til ogsaa at omfatte de PPC, der samles i Faellesskabet af Canon Giessen og Olivetti-Canon.  Develop  (16) Det konstateredes, at den vejede gennemsnitlige vaerdi af japanske dele til alle modeller, der fremstilles af Firma Develop Dr Eisbein var 93,7 %.  Konica  (17) Det konstateredes, at den vejede gennemsnitlige vaerdi af japanske dele til alle modeller, der fremstilles af Konica Business Machines Manufacturing, androg 99,2 %.  Matsushita  (18) Det konstateredes, at den vejede gennemsnitlige vaerdi af japanske dele til alle modeller, der fremstilles af Matsushita Business Machines (Europe), var 98,4 %.  Ricoh  (19) Det konstateredes, at den vejede gennemsnitlige vaerdi af japanske dele til alle modeller, der fremstilles af Ricoh (UK) Products, androg 87,4 %.  Toshiba  (20) Det konstateredes, at den vejede gennemsnitlige vaerdi af japanske dele til alle modeller, der fremstilles af Toshiba Systems (France), var 70,0 %.  E. Andre omstaendigheder  (21) Der blev i overensstemmelse med artikel 13, stk. 10, litra a), i forordning (EOEF) nr. 2176/84 taget hensyn til andre relevante omstaendigheder ved de samleprocesser, der er omhandlet ovenfor.  (22) Det konstateredes, at i de fleste tilfaelde var de dele, der indkoebtes i Faellesskabet, forholdsvis simple og af ringe vaerdi. Mange dele af hoejere teknologisk vaerdi importeredes fra Japan, og det fremgik, at i det mindste i den foerste tid efter etableringen af samleprocesser i Faellesskabet var der gjort faa egentlige forsoeg paa i vaesentlig grad at aendre forsyningsmoenstret. Det fremgik, at mere end et selskab faktisk etablerede samleprocesserne i Faellesskabet og i nogen tid derefter fortsatte med udelukkende at anvende japanske dele i de samlede PPC.  (23) Nogle selskaber gjorde gaeldende, at det var umuligt i Faellesskabet at finde leverandoerer, som kan garantere det oenskede kvalitetsniveau. Det viser sig imidlertid, at der med denne paastand sker en sammenblanding af de konkrete begreber, kvalitet og tekniske specifikationer, idet Faellesskabets producenter af PPC af en kvalitet svarende til de paagaeldende selskabers indkoeber deres dele i Faellesskabet og har bevist, at det ikke er ubetinget noedvendigt at anvende dele af hovedsagelig japansk oprindelse. Det er endvidere i tidligere sager konstateret, at forsyningspolitikken kan aendres inden for en meget kort tidsramme med betydelige praktiske virkninger.  (24) For saa vidt angaar den direkte arbejdskraft, konstateredes det, at der var skabt en del nye arbejdspladser af de paagaeldende selskaber. Det af undersoegelsen omfattede selskaber foretager imidlertid kun samling, medens faellesskabsproducenterne normalt har en integreret, fuldstaendig produktion, som kraever mere mandskab. Eftersom det oegede salg af samlede PPC medfoerer nedgang i salget for faellesskabsproducenterne, kan det konkluderes, at samlevirksomhedernes aktiviteter formentlig kun kan resultere i et nettotab af arbejdspladser i Faellesskabet.  (25) Hvad desuden angaar forskning og udvikling kunne det fastslaas, at kun to selskaber var aktive paa dette omraade, nemlig Develop og Olivetti, som havde haft en integreret PPC-produktion, foer der etableredes en selskabsmaessig forbindelse med en japansk eksportoer.  (26) Nogle selskaber gjorde gaeldende, at de havde overfoert teknologi til Faellesskabet ved etableringen af samleprocesserne. Der er imidlertid tale om en beskeden teknologioverfoersel, som udelukkende vedroerer samling.  F. Konklusion  (27) Det konkluderes paa grundlag af ovenstaaende, at antidumpingtolden boer udvides til ogsaa at omfatte visse PPC, der samles i Faellesskabet, og Kommissionen har forelagt og Raadet udstedt en forordning, hvorved en saadan udvidelse af antidumpingtolden finder sted.  G. Tilsagn  (28) De selskaber, over for hvilke det anses for paakraevet at indfoere beskyttelsesforanstaltninger, er blevet underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, paa grundlag af hvilke naevnte foranstaltninger foreslaas indfoert. Nogle af disse selskaber afgav visse tilsagn under henvisning navnlig til det forhold, at de havde opnaaet at anvende en vis maengde af dele med oprindelse i Faellesskabet. De tilsagn, der er afgivet af Canon Bretagne, Develop Dr Eisbein og Ricoh, anses for tilfredsstillende af Kommissionen, som fastslog, at de vilkaar, der berettiger en udvidelse af antidumpingtolden til ogsaa at omfatte PPC, der samles i Faellesskabet af disse tre selskaber, ikke laengere er til stede.  Kommissionen finder det endvidere godtgjort, at disse vilkaar ikke vil genopstaa i fremtiden, idet der i tilsagnet er afgivet tilfredsstillende garantier vedroerende aendringer i indkoebsmoenstret for dele og materialer og i andre aspekter af de tre selskabers samle- eller produktionsprocesser i Faellesskabet. Antidumpingtolden boer foelgelig ikke udvides til ogsaa at omfatte PPC, der samles i Faellesskabet af disse selskaber -  TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE:  Artikel 1  De tilsagn, der er afgivet af Canon Bretagne SA, Firma Develop Dr Eisbein & Co. GmbH og Ricoh (UK) Products Ltd i forbindelse med PPC-fotokopieringsmaskiner med optisk system, henhoerende under KN-kode ex 9009 11 00, ex 9009 12 00 og ex 9009 21 00, som bringes paa markedet i Faellesskabet efter samling i Faellesskabet af Canon Bretagne SA, Firma Develop Dr Eisbein & Co. GmbH og Ricoh (UK) Products Ltd, godtages. Artikel 2  Undersoegelsen i henhold til artikel 13, stk. 10, i forordning (EOEF) nr. 2423/88 vedroerende de i artikel 1 omhandlede varer afsluttes for saa vidt angaar Canon Bretagne SA, Firma Develop Dr Eisbein & Co. GmbH og Ricoh (UK) Products Ltd.  Udfaerdiget i Bruxelles, den 17. oktober 1988.  Paa Kommissionens vegne  Willy DE CLERCQ  Medlem af Kommissionen  (1) EFT nr. L 209 af 2. 8. 1988, s. 1.  (2) EFT nr. C 194 af 2. 8. 1985, s. 5.  (3) EFT nr. L 54 af 24. 2. 1987, s. 12.  (4) EFT nr. C 44 af 17. 2. 1988, s. 3.  (1) EFT nr. L 148 af 28. 6. 1968, s. 1.


title: 2009/41/EF: Rådets afgørelse af 19. januar 2009 om beskikkelse af et østrigsk medlem af Regionsudvalget

text:
               21.1.2009

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 16/12

      RÅDETS AFGØRELSE

   af 19. januar 2009
   om beskikkelse af et østrigsk medlem af Regionsudvalget
   (2009/41/EF)
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 263,
   under henvisning til forslag fra den østrigske regering, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Rådet vedtog den 24. januar 2006 afgørelse 2006/116/EF om beskikkelse af medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden fra den 26. januar 2006 til den 25. januar 2010 (1).

               (2)

               Der er blevet en plads ledig som medlem af Regionsudvalget, efter at Jörg HAIDER er afgået ved døden —

         TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
   Artikel 1
   Til Regionsudvalget beskikkes som medlem for den resterende del af mandatperioden, dvs. indtil den 25. januar 2010:
   Gerhard DÖRFLER, Landeshauptmann, Kärnten.
   Artikel 2
   Denne afgørelse har virkning fra dagen for vedtagelsen.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 19. januar 2009.

            På Rådets vegne

         P. GANDALOVIČ

            Formand

      (1)  EUT L 56 af 25.2.2006, s. 75.


Avis juridique important

|

41998D0052

Schengen-reglerne - Eksekutivkomitéens afgørelse af 16. december 1998 om håndbogen vedrørende grænseoverskridende politisamarbejde (SCH/Com-ex (98) 52)

EF-Tidende nr. L 239 af 22/09/2000 s. 0408 - 0408

EKSEKUTIVKOMITÉENS AFGØRELSEaf 16. december 1998om håndbogen vedrørende grænseoverskridende politisamarbejde(SCH/Com-ex (98) 52)EKSEKUTIVKOMITÉEN HAR -under henvisning til artikel 132 i konventionen om gennemførelse af Schengen-aftalen,under henvisning til artikel 2, stk. 3, artikel 7, 39-41, 46, 47 og 92 i ovennævnte konvention -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:1. Schengen-håndbogen vedrørende grænseoverskridende politisamarbejde (dokument SCH/I (98) 90(1)), der findes i bilaget hertil, godkendes. Samtidig ophæves eksekutivkomitéens erklæring af 29. juni 1995 (dokument SCH/Com-ex (95) decl. 2).2. Schengen-håndbogen vedrørende politisamarbejde om offentlig orden og sikkerhed (dokument SCH/I (97) 36 rev. 5) er indarbejdet i håndbogen vedrørende grænseoverskridende politisamarbejde. Eksekutivkomitéens afgørelse af 24. juni 1997 (dokument SCH/Com-ex (97) 6 rev. 2) ophæves.3. De kontraherende parter indarbejder håndbogen vedrørende grænseoverskridende politisamarbejde i deres nationale regelsæt og sender den til de enkelte politikredse med henblik på iværksættelse.4. Schengen-sekretariatet er ansvarligt for løbende ajourføring af håndbogen, der føres som løsbladssystem. Med henblik herpå underretter de kontraherende parter løbende Generalsekretariatet om ændringer i deres nationale datablade.5. Formandskabet konsulterer hvert halve år staterne om behovet for ajourføring af håndbogens generelle del og foretager ajourføringen.6. Formandskabet sender Den Europæiske Union håndbogen til orientering.Berlin, den 16. december 1998.FormandC. H. Schapper(1) Fortroligt dokument.


title: 2008/657/EF: Rådets afgørelse af 24. juli 2008 om beskikkelse af et tysk medlem og en tysk suppleant til Regionsudvalget

text:
               12.8.2008

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 215/3

      RÅDETS AFGØRELSE

   af 24. juli 2008
   om beskikkelse af et tysk medlem og en tysk suppleant til Regionsudvalget
   (2008/657/EF)
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 263,
   under henvisning til forslag fra den tyske regering, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Rådet vedtog den 24. januar 2006 afgørelse 2006/116/EF om beskikkelse af medlemmerne af og suppleanterne til Regionsudvalget for perioden 26. januar 2006 til 25. januar 2010 (1).

               (2)

               Der er blevet en plads ledig som medlem af Regionsudvalget, efter at Gerold WUCHERPFENNIG er trådt tilbage. Der er blevet en plads ledig som suppleant, efter at Klaus ZEH er blevet beskikket som medlem af Regionsudvalget —

         TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
   Artikel 1
   Til Regionsudvalget beskikkes for den resterende del af mandatperioden, dvs. indtil den 25. januar 2010:

               a)

               som medlem:

                           —

                           Klaus ZEH, Minister für Bundes- und Europaangelegenheiten und Chef der Staatskanzlei, Mitglied des Thüringer Landtags (ændring af mandat)

               b)

               som suppleant:

                           —

                           Fritz SCHRÖTER, Mitglied des Thüringer Landtags.

         Artikel 2
   Denne afgørelse har virkning fra dagen for vedtagelsen.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 24. juli 2008.

            På Rådets vegne

         B. HORTEFEUX

            Formand

      (1)  EUT L 56 af 25.2.2006, s. 75.


Avis juridique important

|

31992D0206

92/206/EØF:Rådets afgørelse af 16. marts 1992 om indgåelse af protokollen om finansielt og fagligt samarbejde mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Den Demokratiske Folkerepublik Algeriet

EF-Tidende nr. L 094 af 08/04/1992 s. 0013 - 0013

RAADETS AFGOERELSE   af 16. marts 1992   om indgaaelse af protokollen  om finansielt og fagligt samarbejde mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Den Demokratiske  Folkerepublik Algeriet   (92/206/EOEF) RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR  -   under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, saerlig  artikel 238,  under henvisning til henstilling fra Kommissionen,  under henvisning til samstemmende udtalelse fra Europa-Parlamentet  (1), og   ud fra foelgende betragtning:  Protokollen om finansielt og fagligt samarbejde mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Den  Demokratiske Folkerepublik Algeriet boer godkendes  -   TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE: Artikel 1 Protokollen om finansielt og fagligt  samarbejde mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Den Demokratiske Folkerepublik Algeriet  godkendes herved paa Faellesskabets vegne.  Teksten til protokollen er knyttet til denne afgoerelse. Artikel 2 Formanden for Raadet  foranstalter den notifikation, der er omhandlet i artikel 22, stk. 1, i protokollen  (2). Artikel  3 Denne afgoerelse faar virkning dagen efter offentliggoerelsen i De Europaeiske Faellesskabers  Tidende. Udfaerdiget i Bruxelles, den 16. marts 1992. Paa Raadets vegne   Jorge BRAGA DE MACEDO   Formand


Avis juridique important

|

31994D0263

94/263/EF, Euratom: RÅDETS AFGØRELSE af 26. april 1994 om beskikkelse af et medlem af Det Økonomiske og Sociale Udvalg

EF-Tidende nr. L 114 af 05/05/1994 s. 0018 - 0018

RAADETS AFGOERELSE af 26. april 1994 om beskikkelse af et medlem af Det OEkonomiske og Sociale Udvalg (94/263/EF, Euratom)RAADET FOR DEN EUROPAEISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab, saerlig artikel 193 til 195,  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Atomenergifaellesskab, saerlig artikel 165 til 167,  under henvisning til konventionen vedroerende faelles institutioner for De Europaeiske Faellesskaber, saerlig artikel 5,  under henvisning til Raadets afgoerelse af 24. september 1990 om beskikkelse af medlemmerne af Det OEkonomiske og Sociale Udvalg for perioden, der slutter den 20. september 1994 (1),  i betragtning af, at det i artikel 55 i Det OEkonomiske og Sociale Udvalgs forretningsorden er fastsat, at det enkelte medlems mandat ophoerer, naar vedkommende bl.a. bliver medlem af en faellesskabsinstitution,  i betragtning af, at en plads som medlem af ovennaevnte udvalg er blevet ledig efter Georgios Raftopoulos's valg til Europa-Parlamentet, hvorom Raadet blev underrettet den 16. december 1993,  under henvisning til den kandidatliste, der blev forelagt af den graeske regering den 9. februar 1994,  efter at have indhentet positiv udtalelse fra Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber - TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE:   Eneste artikel  Giannis Papamichail beskikkes som medlem af Det OEkonomiske og Sociale Udvalg i stedet for Georgios Raftopoulos for resten af dennes mandatperiode, dvs. indtil den 20. september 1994.  Udfaerdiget i Luxembourg, den 26. april 1994.  Paa Raadets vegne G. MORAITIS Formand  (1) EFT nr. L 290 af 23. 10. 1990, s. 13.


title: Kommissionens afgørelse af 18. december 2009 om nedsættelse af en ekspertgruppe for teknisk rådgivning om skolefrugtordningen

text:
               19.12.2009

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 338/99

      KOMMISSIONENS AFGØRELSE

   af 18. december 2009
   om nedsættelse af en ekspertgruppe for teknisk rådgivning om skolefrugtordningen
   (2009/986/EU)
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               For at sikre en vellykket indførelse af skolefrugtordningen, der er indført ved Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1), ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 13/2009 (2), i det følgende benævnt »skolefrugtordning«, bør Kommissionen kunne modtage teknisk ekspertrådgivning fra et forum af eksperter inden for ernæring, epidemiologi, folkesundhed og sundhedsfremme, adfærds- og socialforskning og evaluering.

               (2)

               Det er derfor nødvendigt at nedsætte en uafhængig gruppe af eksperter og at fastlægge dennes opgaver og struktur.

               (3)

               Ekspertgruppen bør rådgive Kommissionen på en lang række områder vedrørende indførelse, kontrol og evaluering af skolefrugtordningen. Kommissionen bør også modtage bistand fra ekspertgruppen til udarbejdelsen af den rapport, som er nævnt i artikel 184, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1234/2007.

               (4)

               Medlemmerne af ekspertgruppen bør udnævnes personligt og yde uafhængig rådgivning til Kommissionen. Medlemmerne af ekspertgruppen bør supplere hinanden, hvad deres baggrund angår, og kombineret have både videnskabelig og praktisk viden. Sammensætningen af ekspertgruppen bør afspejle en passende geografisk balance inden for Den Europæiske Union.

               (5)

               Kommissionens repræsentant i ekspertgruppen bør kunne invitere eksperter eller observatører, som har erfaring inden for det pågældende område, til at deltage i gruppens arbejde.

               (6)

               Der bør fastsættes regler for videregivelse af oplysninger fra ekspertgruppens medlemmer, uden at det berører Kommissionens sikkerhedsforskrifter, der er fastsat i bilaget til Kommissionens afgørelse 2001/844/EF, EKSF, Euratom (3).

               (7)

               Personlige oplysninger om medlemmerne af ekspertgruppen vil blive behandlet i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (4) —

         VEDTAGET FØLGENDE AFGØRELSE:
   Artikel 1
   Ekspertgruppe for teknisk rådgivning om skolefrugtordningen
   Der oprettes en ekspertgruppe, der yder teknisk rådgivning om skolefrugtordningen, i det følgende benævnt »ekspertgruppen«.
   Artikel 2
   Opgaver
   Ekspertgruppens opgave er at bistå Kommissionen med:

               a)

               at indføre, kontrollere og evaluere skolefrugtordningen, som er indført ved forordning (EF) nr. 1234/2007, i det efterfølgende benævnt »skolefrugtordning«, gennem ekspertrådgivning

               b)

               udarbejdelsen af rapporten, der er nævnt i artikel 184, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1234/2007.

         Artikel 3
   Høring
   1.   Kommissionen kan høre ekspertgruppen om alle spørgsmål vedrørende anvendelsen af skolefrugtordningen.
   2.   Formanden for ekspertgruppen kan råde Kommissionen til at høre ekspertgruppen om specifikke spørgsmål.
   Artikel 4
   Sammensætning — udnævnelse
   1.   Ekspertgruppen består af ti medlemmer. Dens sammensætning afspejler en passende geografisk balance inden for Den Europæiske Union.
   2.   Kommissionen udnævner medlemmerne af ekspertgruppen blandt specialister:

               a)

               med ekspertise inden for ernæring, epidemiologi, folkesundhed og sundhedsfremme, adfærds- og socialforskning og evaluering

               b)

               med en passende viden til at rådgive Kommissionen om indførelse, kontrol og evaluering af skolefrugtordningen, og

               c)

               som har reageret på en offentlig indkaldelse af ansøgninger.

         3.   Kommissionen kan desuden opstille en liste over personer, der ikke har kunnet udnævnes som faste medlemmer af ekspertgruppen, selv om disse under udvælgelsesproceduren blev anset for egnede. Listen kan bruges til at udnævne suppleanter til ekspertgruppen.
   4.   Medlemmerne af ekspertgruppen udnævnes personligt og rådgiver Kommissionen uafhængigt af instruktioner udefra.
   5.   Medlemmerne af ekspertgruppen udnævnes for en periode på tre år og kan genudnævnes, dog højst i tre på hinanden følgende perioder. De forbliver medlemmer, indtil de udskiftes i overensstemmelse med stk. 6, eller deres mandat udløber.
   6.   Medlemmer, som ikke længere er i stand til at bidrage effektivt til ekspertgruppens arbejde, som træder tilbage, eller som ikke overholder bestemmelserne i denne artikels stk. 4 eller artikel 339 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, kan udskiftes i den resterende del af deres mandatperiode.
   7.   Medlemmerne afgiver hvert år en skriftlig erklæring, ifølge hvilken de forpligter sig til at handle i almenhedens interesse, og en erklæring om, at der ikke består interessekonflikter af nogen art til skade for deres uafhængighed. De skal også før hvert møde tilkendegive særinteresser, der kan anfægte deres uafhængighed i forhold til punkterne på dagsordenen.
   8.   Medlemmernes navne og navnene på de personer, som er opført på listen nævnt i stk. 3, offentliggøres på Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikters websted og i registret over ekspertgrupper. Indsamling, forvaltning og offentliggørelse af navnene finder sted i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 45/2001.
   Artikel 5
   Virkemåde
   1.   Ekspertgruppen vælger en formand og to næstformænd blandt sine medlemmer ved simpelt flertal.
   2.   En repræsentant for Kommissionen kan deltage i ekspertgruppens møder. Repræsentanten kan invitere eksperter eller observatører med særlig ekspertise inden for et emne, der er opført på ekspertgruppens dagsorden, til at deltage i gruppens arbejde.
   3.   Oplysninger, der er erhvervet ved deltagelse i ekspertgruppens arbejde, må ikke videregives, hvis disse oplysninger efter Kommissionens opfattelse angår fortrolige spørgsmål.
   4.   Ekspertgruppen mødes almindeligvis i Kommissionens lokaler i overensstemmelse med de nærmere bestemmelser og den tidsplan, der fastsættes af Kommissionen. Sekretariatsarbejdet varetages af Kommissionen. Andre tjenestemænd i Kommissionen med interesse i de emner, der behandles på ekspertgruppens møder, kan deltage i disse møder.
   5.   Ekspertgruppen fastsætter selv sin forretningsorden på basis af Kommissionens standardforretningsorden (5) ved simpelt flertal.
   6.   Kommissionen kan på internettet offentliggøre ekspertgruppens dagsordener, protokollater, mødereferater, konklusioner, delkonklusioner eller arbejdsdokumenter på originalsproget.
   Artikel 6
   Mødeudgifter
   1.   Kommissionen godtgør rejseudgifter og, hvis relevant, opholdsudgifter for medlemmer og eksperter i forbindelse med ekspertgruppens arbejde i overensstemmelse med Kommissionens gældende regler for godtgørelser til eksterne eksperter.
   2.   Medlemmer, eksperter og observatører modtager ikke vederlag for det udførte arbejde.
   3.   Mødeudgifter godtgøres inden for rammerne af det årsbudget, der tildeles af den kompetente tjenestegren i Kommissionen.
   Artikel 7
   Ikrafttræden
   Denne afgørelse træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 18. december 2009.

            På Kommissionens vegne

         José Manuel BARROSO

            Formand

      (1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

      (2)  EUT L 5 af 9.1.2009, s. 1.

      (3)  EUT L 317 af 3.12.2001, s. 1.

      (4)  EUT L 8 af 12.1.2001, s. 1.

      (5)  Bilag III til dokument SEK(2005) 1004 af 27.7.2005.


title: 2008/532/EF: Europa-Parlamentets afgørelse af 24. april 2007 om afslutning af regnskaberne for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet for regnskabsåret 2005

text:
               15.7.2008

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 187/168

      EUROPA-PARLAMENTETS AFGØRELSE

   af 24. april 2007
   om afslutning af regnskaberne for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet for regnskabsåret 2005
   (2008/532/EF)
   EUROPA-PARLAMENTET,
   der henviser til det endelige årsregnskab for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet for regnskabsåret 2005 (1),
   der henviser til Revisionsrettens beretning om det endelige årsregnskab for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet for regnskabsåret 2005 med autoritetens svar (2),
   der henviser til Rådets henstilling af 27. februar 2007 (5711/2007 — C6-0080/2007),
   der henviser til EF-traktaten, særlig artikel 276,
   der henviser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (3), særlig artikel 185,
   der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (4), særlig artikel 44,
   der henviser til Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002 af 19. november 2002 om rammefinansforordning for de organer, der er omhandlet i artikel 185 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (5), særlig artikel 94,
   der henviser til forretningsordenens artikel 71 og bilag V,
   der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget og udtalelse fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A6-0112/2007),

               1.

               noterer sig, at det endelige årsregnskab for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet for regnskabsåret 2004 og 2005 ser ud som følger:
               Resultatopgørelse for regnskabsårene 2004 og 2005

                           (1000 EUR)

                           2005

                           2004

                           Driftsindtægter

                           27 405

                           20 591

                              Driftsindtægter i alt

                              27 405

                              20 591

                           Driftsudgifter

                           Personaleudgifter

                           -13 012

                           -7 564

                           Bygninger og dertil knyttede udgifter

                           -3 627

                           -4 192

                           Andre udgifter (inkl. udgifter i forhold til konsoliderede EF-enheder)

                           -2 205

                           -1 263

                           Nedskrivninger og værdiforringelser for konsoliderede enheder

                           – 603

                           – 333

                           Driftsudgifter (inkl. udgifter i forhold til konsoliderede EF-enheder)

                           -8 413

                           -6 431

                              Driftsudgifter i alt

                              -27 674

                              -19 783

                              Diftsoverskud/(tab)

                           – 761

                           808

                           Indtægter fra finansielle transaktioner

                           —

                           0

                           Udgifter fra finansielle transaktioner

                           – 7

                           – 7

                                 Overskud/(tab) vedrørende finansielle transaktioner

                           – 7

                           – 6

                                 Løbende driftsoverskud/(tab)

                           – 768

                           802

                           Ekstraordinære indtægter

                           Ekstraordinære udgifter

                           —

                           – 27

                                 Ekstraordinært overskud/(tab)

                           —

                           – 27

                           Regnskabsårets økonomiske resultat

                           – 768

                           775

                              NB: Tallene er afrundede, og summen af tallene kan derfor afvige fra totalen.

                              Kilde: Autoriteten. Tabellen er udarbejdet på grundlag af autoritetens eget årsregnskab.

               2.

               godkender afslutningen af regnskaberne for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet for regnskabsåret 2005;

               3.

               pålægger sin formand at sende denne afgørelse til den administrerende direktør for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet, Rådet, Kommissionen og Revisionsretten og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende (L-udgaven).

         Hans-Gert PÖTTERING

            Formand

         Harald RØMER

            Generalsekretær

      (1)  EUT C 266 af 31.10.2006, s. 22.

      (2)  EUT C 312 af 19.12.2006, s. 42.

      (3)  EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1. Ændret ved forordning (EF, Euratom) nr. 1995/2006 (EUT L 390 af 30.12.2006, s. 1).

      (4)  EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 575/2006 (EUT L 100 af 8.4.2006, s. 3).

      (5)  EFT L 357 af 31.12.2002, s. 72.


title: 2006/969/EF: Rådets afgørelse af 18. december 2006 om Det Europæiske Atomenergifællesskabs (Euratoms) syvende rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (2007-2011)

text:
               30.12.2006

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 391/19

      RÅDETS AFGØRELSE

   af 18. december 2006
   om Det Europæiske Atomenergifællesskabs (Euratoms) syvende rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (2007-2011)
   (2006/969/EF)
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 7,
   under henvisning til forslag fra Kommissionen,
   under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (1),
   under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2), og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Fælles nationale og europæiske bestræbelser på forsknings- og uddannelsesområdet har afgørende betydning for, om det fortsat skal være muligt at fremme og sikre den økonomiske vækst og borgernes velfærd i Europa.

               (2)

               Syvende rammeprogram bør være et supplement til EU's andre forskningspolitiske satsninger, som er nødvendige for at gennemføre Lissabon-strategien, navnlig satsningerne på uddannelse, konkurrenceevne og innovation, erhvervspolitik, beskæftigelse og miljø.

               (3)

               Syvende rammeprogram bygger på det foregående programs resultater i arbejdet for at opbygge det europæiske forskningsrum og fører dem videre i udviklingen af Europa som videnøkonomi og vidensamfund.

               (4)

               Kommissionens grønbog »På vej mod en europæisk strategi for energiforsyningssikkerhed« belyser det bidrag, kernekraften kan yde til reduktion af drivhusgasudledningen og af Europas afhængighed af importeret energi.

               (5)

               Kommissionen forelagde den 24. august 2005 konklusionerne af den eksterne evaluering af gennemførelsen og resultaterne af Fællesskabets indsats i de fem år forud for evalueringen, ledsaget af Kommissionens kommentarer.

               (6)

               Med henvisning til Rådets afgørelse af 26. november 2004 om ændring af forhandlingsdirektiverne vedrørende den internationale termonukleare forsøgsreaktor (ITER) vil realiseringen af ITER i Europa som led i en bredere politik for fusionsenergi blive det centrale element i fusionsforskningen under syvende rammeprogram.

               (7)

               Gennemførelsen af syvende rammeprogram kan give anledning til oprettelse af fællesforetagender, jf. traktatens artikel 45-51.

               (8)

               Forskningsaktiviteter, der støttes af syvende rammeprogram, bør gennemføres under overholdelse af grundlæggende etiske principper, herunder dem, som kommer til udtryk i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. Der bliver og vil fortsat blive taget hensyn til udtalelser fra Den Europæiske Gruppe vedrørende Etik inden for Naturvidenskab og Ny Teknologi.

               (9)

               I denne afgørelse fastlægges der for hele programmets varighed en finansieringsramme, der som omhandlet i punkt 37 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (3) udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden under den årlige budgetprocedure.

               (10)

               Det er vigtigt at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning af syvende rammeprogram og dets gennemførelse på en måde, der er så effektiv og brugervenlig som muligt, og at lette adgangen til det for alle deltagere.

               (11)

               Under syvende rammeprogram bør der tages behørigt hensyn til kvinders rolle i videnskab og forskning for yderligere at fremme deres aktive rolle i forskningen.

               (12)

               Det Fælles Forskningscenter (FFC) bør bidrage med at levere kundedrevet videnskabelig og teknologisk støtte til udformning, udvikling, gennemførelse og overvågning af Fællesskabets politikker. Det er i den forbindelse nyttigt, at FFC fortsat fungerer som et uafhængigt referencecenter for videnskab og teknologi i EU på de områder, hvor det har særlig kompetence.

               (13)

               De europæiske forskningsaktiviteters internationale og globale dimension er vigtig ud fra ønsket om at opnå gensidige fordele. Syvende rammeprogram bør således være åbent for deltagelse for lande, der har indgået de nødvendige aftaler med henblik herpå, samt for deltagelse af enheder fra tredjelande og internationale organisationer for videnskabeligt samarbejde på projektniveau og på gensidigt fordelagtigt grundlag.

               (14)

               Syvende rammeprogram bør medvirke til udvidelsen af EU ved at yde videnskabelig og teknologisk støtte til kandidatlandene for at hjælpe dem med at indføre gældende fællesskabsret og for at integrere dem fuldt ud i det europæiske forskningsrum.

               (15)

               Der bør træffes relevante foranstaltninger for at forebygge uregelmæssigheder og svig, og der bør tages nødvendige skridt til at inddrive midler, der er gået tabt, er udbetalt uretmæssigt eller er anvendt forkert, i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (4), Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (5) samt Rådets forordning (Euratom) nr. 1074/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (6).

               (16)

               Kommissionen har hørt Det Videnskabelige og Tekniske Udvalg, som har afgivet udtalelse —

         TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
   Artikel 1
   Vedtagelse af syvende rammeprogram
   Der vedtages for perioden 1. januar 2007–31. december 2011 et flerårigt rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område, i det følgende benævnt »syvende rammeprogram«.
   Artikel 2
   Mål
   1.   Med udgangspunkt i det europæiske forskningsrum bidrager syvende rammeprogram til opbygningen af et videnbaseret samfund ved at forfølge de overordnede mål, der er anført i traktatens artikel 1 og artikel 2, litra a).
   2.   Syvende rammeprogram omfatter Fællesskabets aktiviteter vedrørende forskning, teknologisk udvikling, internationalt samarbejde, formidling af tekniske oplysninger og nyttiggørelse samt uddannelse fordelt på to særprogrammer.
   Det første særprogram omfatter følgende:

               a)

               Forskning i fusionsenergi, hvor målet er at udvikle teknologien til en sikker, bæredygtig, miljømæssigt forsvarlig og økonomisk levedygtig energikilde.

               b)

               Nuklear fission og strålingsbeskyttelse, hvor målet er at styrke navnlig den sikkerhedsmæssige indsats, effektiv ressourceudnyttelse og omkostningseffektivitet i forbindelse med nuklear fission og anvendelser af stråling inden for industri og lægevidenskab.

         Det andet særprogram omfatter Det Fælles Forskningscenters (FFC's) aktiviteter på kerneenergiområdet.
   3.   Hovedlinjerne i disse særprogrammer beskrives i bilag I.
   Artikel 3
   Det samlede maksimumsbeløb og dets fordeling på programmerne
   1.   Det samlede maksimumsbeløb til gennemførelse af syvende rammeprogram i perioden 2007-2011 fastsættes til 2 751 mio. EUR. Beløbet fordeles således (i mio. EUR):

               Forskning i fusionsenergi (7)

               1 947

               Nuklear fission og strålingsbeskyttelse

               287

               FFC's aktiviteter på det nukleare område

               517

         2.   De nærmere bestemmelser om Fællesskabets finansielle deltagelse i syvende rammeprogram er anført i bilag II.
   Artikel 4
   Beskyttelse af Fællesskabernes finansielle interesser
   I forbindelse med de fællesskabsaktioner, der finansieres i henhold til denne afgørelse, finder forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 og forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 anvendelse over for enhver overtrædelse af fællesskabsbestemmelser, herunder overtrædelser af kontraktlige forpligtelser fastsat på grundlag af syvende rammeprogram, som kan tilskrives en økonomisk beslutningstagers handling eller undladelse, der skader eller kunne skade Den Europæiske Unions almindelige budget eller budgetter, der forvaltes af Unionen, ved afholdelse af en uretmæssig udgift.
   Artikel 5
   Grundlæggende etiske principper
   Alle de forskningsaktiviteter, der iværksættes under syvende rammeprogram, gennemføres under overholdelse af grundlæggende etiske principper.
   Artikel 6
   Tilsyn, evaluering og redegørelse
   1.   Kommissionen fører løbende og systematisk tilsyn med gennemførelsen af syvende rammeprogram og de tilhørende særprogrammer og skal regelmæssigt aflægge rapport og formidle resultaterne af dette tilsyn.
   2.   Senest i 2010 gennemfører Kommissionen med bistand fra eksterne eksperter en dokumentationsbaseret foreløbig evaluering af syvende rammeprogram og særprogrammerne, som bygger på en efterfølgende evaluering af sjette rammeprogram. Evalueringen skal bedømme kvaliteten af den igangværende forskning, kvaliteten af implementeringen og forvaltningen og fremskridtene i forhold til de opstillede mål.
   3.   Efter at syvende rammeprogram er afsluttet, sørger Kommissionen for en uafhængig ekstern ekspertevaluering af programmets grundlag, gennemførelse og resultater.
   Kommissionen fremsender evalueringens konklusioner med sine bemærkninger til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget.
   Artikel 7
   Ikrafttræden
   Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 18. december 2006

            På Rådets vegne

         J.-E. ENESTAM

            Formand

      (1)  Udtalelse af 15.6.2006 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

      (2)  EUT C 65 af 17.3.2006, s. 9.

      (3)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

      (4)  EFT L 312 af 23.12.1995, s. 1.

      (5)  EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2.

      (6)  EFT L 136 af 31.5.1999, s. 8.

      (7)  Af det beløb, der er afsat til forskning i fusionsenergi, forbeholdes mindst 900 mio. EUR til andre aktiviteter end opførelsen af ITER, jf. bilag I.

      BILAG I
      VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE MÅL, TEMAER OG AKTIVITETER
      INDLEDNING
      Det Europæiske Atomenergifællesskabs (Euratoms) syvende rammeprogram for forskning og udvikling på det nukleare område består af to dele, hvoraf den ene dækker de »indirekte« aktioner i forbindelse med forskning i fusionsenergi, nuklear fission og strålingsbeskyttelse, og den anden FFC's »direkte« forskningsaktiviteter.
      I.A.   FORSKNING I FUSIONSENERGI
      Mål
      At udvikle videnbasen for ITER og virkeliggøre ITER som det væsentligste skridt i retning af udviklingen af prototypereaktorer til kraftværker, som er sikre, bæredygtige, miljømæssigt forsvarlige og økonomisk levedygtige.
      Grundlag
      Europas energiforsyning udviser alvorlige mangler på kort, mellemlang og lang sigt. Der er navnlig brug for foranstaltninger for at løse problemer med forsyningssikkerhed, klimaændringer og bæredygtig udvikling, samtidig med at det sikres, at den fremtidige økonomiske vækst ikke bringes i fare.
      Ud over den indsats, som EU yder inden for forskningen i vedvarende energi, har fusionsenergi potentiale til at yde et væsentligt bidrag til, at EU i løbet af få årtier kan få en bæredygtig og sikker energiforsyning, efter at industrielt drevne fusionsreaktorer er slået igennem på markedet. Hvis det lykkes, vil der kunne leveres energi, som er sikker, bæredygtig og miljøvenlig. Det langsigtede mål for europæisk forskning i fusion, som omfatter alle fusionsenergiaktiviteter i medlemsstaterne og associerede tredjelande, er, at der om ca. 30-35 år med forbehold af den teknologiske og videnskabelige udvikling i fællesskab kan udvikles prototypereaktorer til kraftværker, som imødekommer alle disse krav og er økonomisk levedygtige.
      Strategien for at nå dette langsigtede mål indebærer først og fremmest opførelsen af ITER (et stort forsøgsanlæg, som skal demonstrere fusionskraftens videnskabelige og tekniske gennemførlighed), efterfulgt af opførelsen af DEMO, en demonstrationsmodel af et fusionskraftværk. Dette vil blive ledsaget af et dynamisk FoU-støtteprogram til fordel for ITER og den udvikling inden for fusionsmaterialer, -teknologi og -fysik, som er nødvendig for DEMO. Den europæiske industri, fusionsassocieringerne og tredjelande, særlig parterne i ITER-aftalen, vil blive inddraget.
      Aktiviteter
      1)   Virkeliggørelse af ITER
      Dette område omfatter aktiviteter med henblik på den fælles virkeliggørelse af ITER (som en international forskningsinfrastruktur), herunder navnlig klargørelse af anlægsområdet, etablering af ITER-organisationen og det europæiske fællesforetagende for ITER, forvaltning og ansættelse af personale, generel teknisk og administrativ bistand, konstruktion af udstyr og installationer samt støtte til projektet under opførelsen.
      2)   FoU til forberedelse af ITER's drift
      Et målrettet fysik- og teknologiprogram, som udnytter fusionsprogrammets relevante anlæg og ressourcer, dvs. JET og andre anlæg til magnetisk indeslutning (tokamakker, stellaratorer og RFP'er), som findes, kommer til i fremtiden eller er under opførelse. Særlig vigtige ITER-teknologier vurderes, ITER-projektvalg konsolideres, og ITER's drift forberedes ved hjælp af eksperimentelle og teoretiske aktiviteter.
      3)   Teknologiaktiviteter til forberedelse af DEMO
      Disse aktiviteter indebærer en energisk udviklingsindsats for så vidt angår fusionsmaterialer og nøgleteknologier til fusion, herunder kapper, samt etablering af et dedikeret projekthold, der skal forberede opførelsen af International Fusion Materials Irradiation Facility (IFMIF), som skal klargøre materialer til DEMO. Aktiviteterne omfatter bestrålingsprøvning og -modellering af materialer, undersøgelser af DEMO-konceptdesignet og undersøgelser af fusionsenergiens sikkerhedsmæssige, miljømæssige og samfundsøkonomiske aspekter.
      4)   Langsigtede FoU-aktiviteter
      Aktiviteterne omfatter videreudvikling af forbedrede koncepter for magnetiske indeslutningssystemer, der potentielt kan være til nytte for fusionskraftværker (fokuseret på færdiggørelsen af bygningen af W7-X stellaratoren), teori og modellering med sigte på en dybtgående forståelse af fusionsplasmaers opførsel samt koordinering via et net af kontaktpersoner af medlemsstaternes civile forskning i inertiindeslutning.
      5)   Menneskelige ressourcer og uddannelse
      På baggrund af ITER's behov på kort og mellemlang sigt og med henblik på videreudvikling af fusionsenergien vil der blive iværksat initiativer, der skal sikre, at der er tilstrækkeligt personale til rådighed, som har den nødvendige kompetence, uddannelse og erfaring på højt niveau, navnlig med hensyn til fusionsfysik og -teknik.
      6)   Infrastrukturer
      Opførelsen af det internationale ITER-forskningsprojekt inden for fusionsenergi indgår i de nye forskningsinfrastrukturer med en stærk europæisk dimension.
      7)   Teknologioverførsel
      ITER-projektet skal have nye og mere smidige organisatoriske strukturer, der gør det muligt at overføre projektets innovationsresultater og teknologiske fremskridt hurtigt til erhvervslivet for på den måde at tage udfordringerne op og dermed gøre europæisk erhvervsliv mere konkurrencedygtigt.
      I.B.   NUKLEAR FISSION OG STRÅLINGSBESKYTTELSE
      Mål
      At etablere et solidt videnskabeligt og teknisk grundlag med henblik på at fremskynde udvikling af praktiske foranstaltninger til sikrere håndtering af langlivet radioaktivt affald, at styrke navnlig den sikkerhedsmæssige indsats, effektiv ressourceudnyttelse og omkostningseffektivitet i forbindelse med kernekraft samt sikre et robust og socialt acceptabelt system til beskyttelse af mennesker og miljø mod virkningerne af ioniserende stråling.
      Grundlag
      I øjeblikket producerer kernekraft en tredjedel af al den elektricitet, der forbruges i EU, og udgør som den vigtigste kilde til grundlastelektricitet, der under driften af et kernekraftværk ikke udleder CO2, et vigtigt element i debatten om midler til bekæmpelse af klimaændringer og mindskelse af Europas afhængighed af importeret energi. Den europæiske kernekraftsektor som helhed er karakteriseret ved avanceret teknologi og giver højt kvalificeret beskæftigelse til adskillige hundrede tusinde. Mere avanceret kernekraftteknologi kan stille betydelige forbedringer i udsigt hvad angår effektivitet og anvendelse af ressourcer, samtidig med at den sikrer endnu bedre sikkerhedsstandarder og producerer mindre affald end den nuværende teknologi.
      Der er dog nogle væsentlige problemer i forbindelse med en fortsat brug af denne energikilde i EU. Der er fortsat behov for en indsats, der kan sikre, at Fællesskabet fastholder sit enestående ry hvad sikkerhed angår, og forbedring af strålingsbeskyttelsen er fortsat et prioriteret område. De vigtigste spørgsmål vedrører reaktorsikkerhed under drift og håndtering af langlivet affald, der begge behandles som led i et løbende arbejde på teknisk niveau, idet der dog også er brug for bidrag fra politisk side og fra borgerne. I forbindelse med al anvendelse af stråling, både i industrien og til medicinske formål, er det vigtigste princip beskyttelse af mennesker og miljø. Alle temaerne i dette afsnit er præget af et grundlæggende ønske om at sikre et højt beskyttelsesniveau. På samme måde er der klart identificerbare behov inden for videnskab og konstruktion på det nukleare område med hensyn til adgang til forskningsinfrastruktur og -ekspertise. Herudover er de enkelte tekniske områder indbyrdes forbundet af centrale tværfaglige emner som det nukleare brændselskredsløb, actinidkemi, risikoanalyse og sikkerhedsvurdering og endog samfundsspørgsmål og forvaltningsmæssige spørgsmål.
      Der er også behov for forskning med henblik på at udforske nye videnskabelige og teknologiske muligheder og reagere fleksibelt på nye politiske behov, efterhånden som de opstår i syvende rammeprograms løbetid.
      Aktiviteter
      1)   Håndtering af radioaktivt affald
      Implementeringsorienterede forsknings- og udviklingsaktiviteter vedrørende alle resterende centrale aspekter af dyb geologisk deponering af brugt brændsel og langlivet radioaktivt affald og om nødvendigt demonstration af teknologier og sikkerhed samt støtte til udviklingen af en fælles europæisk holdning til de vigtige spørgsmål i forbindelse med håndtering og bortskaffelse af affald. Forskning i separation og transmutation og/eller andre koncepter, som har til formål at mindske mængden af og/eller farerne ved det affald, der skal deponeres.
      2)   Reaktorsystemer
      Forskning med henblik på at støtte den fortsatte sikre drift af alle relevante typer eksisterende reaktorsystemer (herunder anlæg inden for brændselskredsløbet) under hensyn til nye udfordringer som længere levetid og udvikling af nye avancerede metoder til sikkerhedsvurdering (både det tekniske og det menneskelige element), også i forbindelse med alvorlige uheld, og på at vurdere potentiale og sikkerheds- og affaldshåndteringsaspekter i forbindelse med fremtidige reaktorsystemer på kort og mellemlang sigt for således at bevare den høje sikkerhedsstandard, som allerede er nået i EU, og afgørende forbedre den langsigtede håndtering af radioaktivt affald.
      3)   Strålingsbeskyttelse
      Forskning i navnlig risiciene fra lave doser, medicinske anvendelser og håndtering af uheld for at tilvejebringe det videnskabelige grundlag for et robust, retfærdigt og socialt acceptabelt beskyttelsessystem, som ikke i unødvendigt omfang begrænser den nyttige og udbredte anvendelse af stråling på det medicinske område og i industrien. Forskning med henblik på at minimere virkningerne af nuklear og radiologisk terrorisme samt ulovlig anvendelse af nukleart materiale.
      4)   Infrastrukturer
      Støtte med henblik på at sikre tilstedeværelsen af og samarbejde mellem forskningsinfrastrukturer som f.eks. faciliteter til materialeprøvning, underjordiske forskningslaboratorier, radiobiologiske anlæg og vævsbanker, der er nødvendige for at bevare de høje standarder for tekniske resultater, innovation og sikkerhed i den europæiske kernekraftsektor.
      5)   Menneskelige ressourcer, mobilitet og uddannelse
      Støtte for at bevare og videreudvikle videnskabelig kompetence og menneskelige ressourcer (f.eks. gennem fælles uddannelsesaktiviteter) for at sikre, at der på længere sigt er forskere, teknikere og andre ansatte med passende kvalifikationer til rådighed i den nukleare sektor.
      II.   DET FÆLLES FORSKNINGSCENTERS (FFC'S) NUKLEARE AKTIVITETER
      Mål
      At levere kundedrevet videnskabelig og teknisk støtte til Fællesskabets politiske beslutningsproces på det nukleare område ved at sikre støtte til implementering og overvågning af eksisterende politikker samt reagere fleksibelt på nye policy-krav.
      Grundlag
      FFC støtter målsætningerne i den europæiske energiforsyningsstrategi, navnlig med hensyn til at opfylde Kyoto-målsætningerne. Fællesskabet har en anerkendt kompetence i forbindelse med mange aspekter af nuklear teknologi, hvilket skyldes, at der er opbygget et solidt grundlag af vellykkede tiltag på dette område. FFC's nyttige støtte til Fællesskabets politikker og bidrag til de nye tendenser inden for nuklear forskning er baseret på centrets videnskabelige ekspertise og dets integration i det internationale forskersamfund samt samarbejde med andre forskningscentre og videnspredning. FFC har kompetent personale og tidssvarende anlæg, så der kan gennemføres anerkendt videnskabeligt og teknisk arbejde, der sigter mod at bevare den europæiske forsknings førerposition ved hjælp af kvaliteten af dets videnskabelige og tekniske arbejde. FFC støtter Fællesskabets politik, som går ud på at bevare grundlæggende kompetencer og ekspertise for fremtiden ved at give andre forskere adgang til centrets anlæg, uddanne unge forskere og fremme deres mobilitet og således bevare den nukleare knowhow i Europa. Der er opstået nye behov, navnlig for så vidt angår politikkerne vedrørende eksterne forbindelser og sikkerhedspolitik. I disse tilfælde skal der bruges interne og sikre informationer, analyser og systemer, som ikke altid kan fås på markedet.
      FFC's nukleare aktiviteter tager sigte på at opfylde både Kommissionens og medlemsstaternes FoU-behov. Dette program har til formål at udvikle og indsamle viden, at levere et bidrag til debatten om kernekraftproduktion, dens sikkerhed, pålidelighed og bæredygtighed samt de kontrolforanstaltninger, trusler og udfordringer, den er forbundet med, herunder vurdering af innovative/fremtidige systemer.
      Aktiviteter
      FFC's aktiviteter rettes primært mod:

                  1)

                  Håndtering af nukleart affald og virkningen på miljøet for at forstå processerne i forbindelse med nukleart brændsel fra produktionen af energi til deponering af affald og udvikle effektive løsninger til håndtering af højradioaktivt affald ved hjælp af de to almindeligste løsninger (direkte deponering eller separation og transmutation). Der vil også blive gjort en indsats for at øge den viden, man har om langlivet affald, og forbedre behandlingen og konditioneringen af det samt styrke grundforskningen i actinider.

                  2)

                  Nuklear sikkerhed gennem implementering af forskning i eksisterende og nye brændselskredsløb samt reaktorsikkerhed, både for vestlige og russiske reaktortyper og nyt reaktordesign. Herudover skal FFC bidrage til og koordinere det europæiske bidrag til FoU-initiativet Generation IV International Forum (GIF), som verdens bedste forskningsorganisationer deltager i. FFC skal være den integrerende faktor på dette område med henblik på at sikre kvaliteten af det europæiske bidrag til GIF. FFC skal udelukkende bidrage til de områder, der kan forbedre sikkerheds- og sikkerhedskontrolaspekter af innovative brændselskredsløb, herunder navnlig karakterisering, afprøvning og analyse af nye brændstoffer, udvikling af sikkerheds- og kvalitetsmål, sikkerhedskrav og avancerede evalueringsmetoder for systemer.

                  3)

                  Nuklear sikkerhed ved at støtte opfyldelsen af Fællesskabets tilsagn, herunder navnlig kontrollen med brændselskredsløbsanlæg med vægt på brændselskredsløbets slutfase, overvågning af radioaktiviteten i miljøet eller gennemførelse af tillægsprotokollen og de integrerede kontrolforanstaltninger samt forebyggelse af, at nukleart og radioaktivt materiale i forbindelse med ulovlig handel bliver anvendt til andre formål.

            Derudover vil FFC fremme en faktabaseret debat og gøre det lettere på grundlag af solid viden at træffe afgørelser om, hvilket energimix der mest hensigtsmæssigt kan opfylde Europas energibehov (herunder vedvarende energikilder og kernekraft.

      BILAG II
      FINANSIERINGSORDNINGER
      Under hensyn til deltagelsesreglerne for gennemførelsen af syvende rammeprogram støtter Fællesskabet forskning og teknologisk udvikling, herunder demonstration, i særprogrammerne gennem en række finansieringsordninger. Disse ordninger vil enten alene eller kombineret med andre blive anvendt til at finansiere forskellige kategorier af aktioner, der gennemføres i syvende rammeprograms løbetid.
      1.   FINANSIERINGSORDNINGER FOR FUSIONSENERGI
      Aktiviteterne i forbindelse med forskning i fusionsenergi er af en sådan art, at der er behov for særlige foranstaltninger. Der ydes økonomisk støtte til aktiviteter, der gennemføres efter procedurerne i:

                  1.1.

                  Associeringskontrakterne mellem Kommissionen og medlemsstater eller fuldt associerede tredjelande eller enheder i medlemsstaterne eller fuldt associerede tredjelande, som varetager gennemførelsen af en del af Fællesskabets forskningsprogram for fusionsenergi i medfør af traktatens artikel 10.

                  1.2.

                  »European Fusion Development Agreement« (EFDA) — en multilateral aftale indgået mellem Kommissionen og organisationer, der er etableret i, eller som handler på vegne af, medlemsstater og associerede lande — der bl.a. danner rammen om yderligere forskning i fusionsteknologi i associerede organisationer og i industrien, for anvendelse af JET-faciliteterne og for det europæiske bidrag til det internationale samarbejde.

                  1.3.

                  Det europæiske fællesforetagende for ITER baseret på bestemmelserne i traktatens artikel 45-51.

                  1.4.

                  Internationale aftaler mellem Euratom og tredjelande om aktiviteter inden for forskning i og udvikling af fusionsenergi, særlig ITER-aftalen.

                  1.5.

                  Eventuelle andre multilaterale aftaler mellem Fællesskabet og associerede organisationer, særlig aftalen om personalemobilitet.

                  1.6.

                  Aktioner med omkostningsdeling, der tager sigte på at fremme og bidrage til forskning i fusionsenergi med organer i medlemsstaterne eller de tredjelande, der er associeret med syvende rammeprogram, men som ikke har indgået associeringsaftaler.

            Ud over ovennævnte aktiviteter kan der træffes foranstaltninger til fremme og udvikling af menneskelige ressourcer, stipendier og integrerede infrastrukturinitiativer såvel som specifikke støtteforanstaltninger, særlig for at samordne forskningen i fusionsenergi, iværksætte undersøgelser til støtte for disse aktiviteter og støtte publikationer, informationsudveksling samt uddannelse med henblik på at fremme teknologioverførsel.
      2.   FINANSIERINGSORDNINGER PÅ ANDRE OMRÅDER
      Syvende rammeprograms aktiviteter på andre områder end fusionsenergi finansieres gennem en række finansieringsordninger. Disse ordninger vil enten alene eller kombineret med andre blive anvendt til at finansiere forskellige kategorier af aktiviteter, der gennemføres i syvende rammeprograms løbetid.
      I afgørelserne om særprogrammer, arbejdsprogrammer og forslagsindkaldelser anføres alt efter omstændighederne:

                  —

                  hvilke typer ordninger der anvendes til finansiering af de forskellige kategorier af aktioner

                  —

                  hvilke deltagerkategorier (f.eks. forskningsorganisationer, universiteter, industri, offentlige myndigheder) der kan komme i betragtning

                  —

                  hvilke aktivitetstyper (forskning, udvikling, demonstration, uddannelse, formidling, videnoverførsel og andre beslægtede aktiviteter) der kan finansieres gennem de forskellige ordninger.

            Kan flere finansieringsordninger komme i betragtning, kan det i givet fald anføres i arbejdsprogrammerne, hvilken ordning der skal bruges til det emne, forslagsindkaldelsen vedrører.
      Der er følgende finansieringsordninger:

                  a)

                  Støtte til aktiviteter, der primært gennemføres på grundlag af forslagsindkaldelser:

                              1.

                                 Samarbejdsprojekter

                              Støtte til forskningsprojekter, der gennemføres af konsortier med deltagere fra forskellige lande, og som sigter mod at udvikle ny viden, ny teknologi, produkter eller fælles ressourcer med henblik på forskning. Projekternes størrelse, omfang og interne organisation kan variere alt efter område og emne. Projekterne kan variere i størrelse fra små eller mellemstore fokuserede forskningsaktioner til større integrerede projekter, som mobiliserer betydelige ressourcer til virkeliggørelse af et nærmere bestemt mål.

                              2.

                                 Ekspertisenet

                              Støtte til fælles forskningsprogrammer, der gennemføres af flere forskningsorganisationer, som integrerer deres aktiviteter på et givet område, og som udføres af forskerhold som led i et langsigtet samarbejde. Disse fælles forskningsprogrammer gennemføres på grundlag af et formelt tilsagn fra de institutioner, der integrerer en del af deres ressourcer og aktiviteter.

                              3.

                                 Samordnings- og støtteaktioner

                              Støtte til aktiviteter, der sigter mod at samordne eller støtte forskning (netværkssamarbejde, udveksling, undersøgelser, konferencer osv.). Disse aktioner kan også gennemføres med andre midler end gennem forslagsindkaldelser.

                              4.

                                 Aktioner til fremme og udvikling af menneskelige ressourcer og mobilitet

                              Støtte til uddannelse og karriereudvikling for forskere.

                  b)

                  For at støtte aktiviteter, der gennemføres med hjemmel i afgørelser, der vedtages af Rådet på forslag af Kommissionen, vil Fællesskabet yde økonomisk støtte til stort anlagte initiativer med flere finansieringskilder ved hjælp af følgende former for tilskud:

                              —

                              Finansieringstilskud til fællesforetagender, der gennemføres i overensstemmelse med procedurerne og bestemmelserne i traktatens artikel 45-51.

                              —

                              Finansieringstilskud til udvikling af ny infrastruktur af europæisk interesse.

            Fællesskabet gennemfører finansieringsordningerne i overensstemmelse med den forordning, der skal vedtages om deltagelsesregler for virksomheder, forskningscentre og universiteter, de relevante statsstøtteinstrumenter, særlig Fællesskabets rammebestemmelser om statsstøtte til forskning og udvikling samt internationale regler på området. I overensstemmelse med disse internationale regler skal det være muligt at foretage en individuel tilpasning af omfanget og arten af den finansielle deltagelse, især hvis der er mulighed for andre former for offentlig finansiering, herunder fra andre EF-finansieringskilder, f.eks. Den Europæiske Investeringsbank (EIB).
      Hvis der er tale om deltagere i en indirekte aktion, der er etableret i regioner med udviklingsefterslæb (konvergensregioner (1) og fjernområder), ydes der supplerende tilskud fra strukturfondene, hvor dette er muligt og hensigtsmæssigt.
      3.   DIREKTE AKTIONER — DET FÆLLES FORSKNINGSCENTER
      Fællesskabet vil iværksætte aktiviteter, der gennemføres af FFC, og som benævnes direkte aktioner.

         (1)  Konvergensregioner er de områder, der er omhandlet i artikel 5 i Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 af 11. juli 2006 om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden (EUT L 210 af 31.7.2006, s. 25). De omfatter regioner, som kan modtage tilskud fra strukturfondene under konvergensmålsætningen, og regioner som kan modtage støtte fra Samhørighedsfonden.


title: Rådets afgørelse af 9. april 2014 om vedtagelse af Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 1 for regnskabsåret 2014

text:
               15.4.2014

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 113/22

      RÅDETS AFGØRELSE

   af 9. april 2014
   om vedtagelse af Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 1 for regnskabsåret 2014
   2014/C 113/03
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 314,
   under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 106a,
   under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (1), særlig artikel 41, og
   ud fra følgende betragtninger:

               —

               Unionens budget for regnskabsåret 2014 blev endeligt vedtaget den 20. december 2013 (2).

               —

               Kommissionen forelagde den 11. februar 2014 et forslag indeholdende et forslag til ændringsbudget nr. 1 til det almindelige budget for regnskabsåret 2014 —

         VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
   Eneste artikel
   Rådets holdning til forslaget til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 1 for regnskabsåret 2014 blev vedtaget den 9. april 2014.
   I forlængelse af Domstolens dom af 11. juli 1985 i forenede sager 87, 130/77, 22/83, 9 og 10/84 (3) erindrer Rådet om, at budgetanmærkninger ikke er bindende for og ikke berører eksisterende bestemmelser i lovgivningsmæssige retsakter.
   Den fuldstændige tekst kan læses eller hentes på Rådets websted: http://www.consilium.europa.eu/.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 9. april 2014.

            På Rådets vegne

         D. KOURKOULAS

            Formand

      (1)  EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1.

      (2)  EUT L 51 af 20.2.2014, s. 1.

      (3)  Domstolens dom af 11.7.1985, Sml. 1985, s. 2523, særlig præmis 56.