Avis juridique important

|

31998D2179

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 2179/98/EF af 24. september 1998 om revision af Det Europæiske Fællesskabs program for politik og handling i forbindelse med miljøet og bæredygtig udvikling »Mod en bæredygtig udvikling«

EF-Tidende nr. L 275 af 10/10/1998 s. 0001 - 0013

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE Nr. 2179/98/EF af 24. september 1998 om revision af Det Europæiske Fællesskabs program for politik og handling i forbindelse med miljøet og bæredygtig udvikling »Mod en bæredygtig udvikling« EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 130 S, stk. 3, første afsnit,under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg (2),under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (3),i henhold til fremgangsmåden i traktatens artikel 189 B (4), på grundlag af Forligsudvalgets fælles udkast af 29. juni 1998, ogud fra følgende betragtninger:(1) Kommissionen vedtog den 18. marts 1992 Det Europæiske Fællesskabs program for politik og handling i forbindelse med miljøet og bæredygtig udvikling »Mod en bæredygtig udvikling«, i det følgende benævnt »programmet«;(2) Europa-Parlamentet godkendte i sin beslutning af 17. november 1992 (5) programmets retningslinjer;(3) Det Økonomiske og Sociale Udvalg godkendte i sin udtalelse af 1. juli 1992 programmets formål og struktur;(4) Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, godkendte i deres resolution af 1. februar 1993 (6) den generelle fremgangsmåde og strategi for programmet;(5) selv om mange af foranstaltningerne og aktionerne under programmet først afsluttes i år 2000, er det i programmet fastsat, at der skal foretages en revision af det inden udgangen af 1995;(6) siden programmets vedtagelse er der indtruffet en række omstændigheder, der får følger for den bæredygtige udvikling, navnlig vedtagelsen af Agenda 21, der var resultatet af FN's konference om miljø og udvikling, samt Kommissionens vedtagelse af hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse;(7) revisionen bør ligeledes tage hensyn til de forpligtelser og konklusioner, som er vedtaget i forskellige internationale sammenhænge;(8) Fællesskabets politik på miljøområdet, jf. traktatens artikel 130 R, tager bl.a. sigte på beskyttelse af menneskers sundhed;(9) udvidelsen af Den Europæiske Union med tre nye medlemsstater, Østrig, Finland og Sverige, stiller Unionen over for nye miljømæssige udfordringer; Fællesskabet har forpligtet sig til at tage en række af sine retsforskrifter på miljøområdet op til revision inden overgangsperiodens udløb i overensstemmelse med akten vedrørende vilkårene for Østrigs, Finlands og Sveriges tiltrædelse og i lyset af de strengere standarder, som kan opretholdes i de nye medlemsstater i overensstemmelse med traktaten og under hensyntagen til vigtigheden af at fremme et højt niveau inden for sundhed, sikkerhed og miljøbeskyttelse som led i Fællesskabets indsats;(10) Kommissionen har foretaget en omfattende høring i forbindelse med revisionen af programmet for at indhente oplysninger om de hidtil opnåede resultater og eventuelle hindringer for programmets gennemførelse;(11) Det Europæiske Miljøagentur forelagde den 10. november 1995 en ajourført statusrapport vedrørende miljøet som bidrag til revisionen af programmet, hvoraf det klart fremgik, at målene fra 1992 for år 2000 inden for visse områder ikke ville blive nået uden ekstra foranstaltninger;(12) Kommissionen forelagde i januar 1996 en statusrapport vedrørende programmets gennemførelse;(13) den overordnede strategi, målsætningerne og de vejledende aktioner i det oprindelige program er fortsat gældende, og programmet er et velegnet udgangspunkt for Fællesskabets og medlemsstaternes gennemførelse af Agenda 21;(14) programmets grundlæggende strategi går ud på at integrere miljøpolitikken fuldt ud i andre relevante politikker, ved at samfundets vigtigste aktører deltager aktivt i en udvidelse og uddybning af den vifte af instrumenter, der anvendes til at tilvejebringe adfærdsændringer;(15) det fremgår af statusrapportens konklusioner, at der er sket fremskridt på en række områder, men at der fortsat skal gøres en stor indsats for at opnå bæredygtighed;(16) i statusrapporten identificeres de hovedprioriteter, der skal gennemføres for at sikre hurtigere fremskridt hen imod en bæredygtig udvikling; Fællesskabet bør intensivere sin indsats omkring fem hovedprioriteter og fem andre emner, der kan støtte programmets gennemførelse;(17) programmets målsætninger, konkrete mål, foranstaltninger og tidshorisonter udgør et velegnet udgangspunkt for bestræbelserne på at opnå en bæredygtig udvikling; der må gøres en mere aktiv indsats for at sikre, at de prioriteter, der er fastlagt i programmet, omsættes mere effektivt i praksis; der vil ikke blive opnået bæredygtig aktivitet og udvikling inden for programmets løbetid, og det vil derfor blive nødvendigt med yderligere og stadig mere progressive prioriterede målsætninger og foranstaltninger efter år 2000 for at opretholde drivkraften i Fællesskabets indsats;(18) Fællesskabet vil i forbindelse med gennemførelsen af sit generelle handlingsprogram handle inden for rammerne af sine beføjelser; Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer opfordrede i deres resolution af 1. februar 1993 Kommissionen til at fremsætte egnede forslag til gennemførelse af programmet, for så vidt der er behov for en indsats på fællesskabsplan;(19) denne afgørelse berører ikke retsgrundlaget for foranstaltninger, som er i overensstemmelse med målsætningerne for de aktioner, der er omfattet af denne afgørelse, men som vedtages som led i miljøpolitikken eller andre fællesskabspolitikker;(20) yderligere integration af miljøbeskyttelseskrav i andre politikker anses for at være en væsentlig forudsætning for at kunne opnå en bæredygtig udvikling; i forbindelse med gennemførelsen af den strategi, der er fastlagt i programmet, bør nødvendigheden af at integrere miljøhensyn i alle Fællesskabets politikker og aktioner i højere grad give sig praktiske udslag; der er derfor inden for sektorerne landbrug, transport, energi, industri og turisme fastlagt en række prioriteter, hvor aktioner kan gennemføres mest effektivt på fællesskabsplan;(21) det har vist sig vanskeligere end forventet at udvide viften af instrumenter; under hensyn til nærhedsprincippet må der udvikles og iværksættes andre instrumenter til supplering af lovgivningen, hvis de nuværende tendenser og handlemåder skal ændres væsentligt i retning af en bæredygtig udvikling; det indebærer en yderligere udvikling på et passende niveau af effektive markedsbaserede og andre økonomiske instrumenter og af horisontale instrumenter samt en bedre brug af Fællesskabets egne finansielle støttemekanismer som et middel til at fremme en bæredygtig udvikling; Kommissionen har forelagt forslag til reform af den fælles landbrugspolitik, i henhold til hvilke der især skal indføres øgede finansielle incitamenter til fremme af miljøforanstaltninger inden for landbruget samt mulighed for, at medlemsstaterne kan træffe hensigtsmæssige foranstaltninger til at sikre overholdelsen af miljøbestemmelserne i de fælles markedsordninger;(22) der må sikres en bedre anvendelse og gennemførelse af miljøbestemmelserne, og der må sættes ind på alle niveauer af lovgivningsprocessen;(23) kommunikation, information, almen uddannelse og erhvervsuddannelse er af afgørende betydning for at øge miljøbevidstheden og fremme adfærdsændringer inden for alle samfundets sektorer;(24) Fællesskabet har en vigtig rolle at spille i forbindelse med internationale initiativer vedrørende miljø og bæredygtig udvikling; de internationale udfordringer må tages op, navnlig spørgsmålet om de associerede central- og østeuropæiske landes og Cyperns tiltrædelse af Fællesskabet, behovet for at øge samarbejdet med Middelhavslandene og landene i Østersøområdet og behovet for at videreføre den udvikling, der blev startet på FN's konference om miljø og udvikling og drøftelserne om handel og miljø;(25) der er behov for en yderligere indsats for at forbedre grundlaget for miljøpolitikken i form af pålidelige og sammenlignelige data, statistikker og indikatorer samt metoder til vurdering af fordele og ulemper, hvis en foranstaltning henholdsvis gennemføres eller ikke gennemføres;(26) der må foretages en videreudvikling af metoder til fremme af bæredygtige produktions- og forbrugsmønstre; den bedste anvendelse af nye teknikker og teknologier må fremmes;(27) begrebet »fælles ansvar« må videreudvikles, navnlig ved at styrke dialogen med alle involverede aktører og ved i højere grad at inddrage disse i udarbejdelsen af Fællesskabets politikker og aktioner;(28) fællesskabsstøtte kan sikre mere sammenhængende og bedre koordinerede aktiviteter på lokalt og regionalt plan inden for områder, der er afgørende for at opnå en bæredygtig udvikling, og den kan fremme udveksling af informationer og erfaringer;(29) Fællesskabet vil lægge et højt miljøbeskyttelsesniveau til grund for videreudviklingen af sine politikker i forbindelse med de af programmet omfattede miljøområder; der vil i den forbindelse blive lagt særlig vægt på de aktioner, der kan gennemføres mest effektivt på fællesskabsplan -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1 Fællesskabet støtter fortsat den generelle fremgangsmåde og strategi i programmet »Mod en bæredygtig udvikling«, der blev vedtaget af Kommissionen den 18. marts 1992, modtaget med tilfredshed i Europa-Parlamentets beslutning af 17. november 1992 og godkendt ved resolution af 1. februar 1993 vedtaget af Rådet og af repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet. Fællesskabsinstitutionerne, medlemsstaterne, virksomhederne og borgerne tilskyndes til at påtage sig deres respektive ansvar og gøre en aktiv indsats i den fortsatte gennemførelse af programmet og til at søge at fremskynde udviklingen.For at fremskynde gennemførelsen af programmets målsætninger og sikre en mere effektiv gennemførelse af programmets strategi vil Fællesskabet med henblik på at nå et højt beskyttelsesniveau, under hensyn til Kommissionens statusrapport om programmets gennemførelse samt Det Europæiske Miljøagenturs ajourførte rapport om miljøets tilstand og under hensyn til de forskelligartede forhold i Fællesskabets enkelte regioner, intensivere sin indsats omkring fem hovedprioriteter og fem andre emner, der yderligere vil fremme programmets gennemførelse.Ud over disse særlig højt prioriterede områder vil Fællesskabet aktivt fortsætte alle andre initiativer, der er igangsat i medfør af programmet.Ved gennemførelsen af dette program vil Fællesskabet handle inden for rammerne af sine beføjelser. Denne afgørelse berører ikke retsgrundlaget for foranstaltninger, som er i overensstemmelse med målsætningerne for de aktioner, der er omfattet af denne afgørelse, men som vedtages som led i miljøpolitikken eller andre fællesskabspolitikker.Ved udløbet af programmet vil Kommissionen forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en samlet vurdering af programmets gennemførelse, der navnlig fokuserer på eventuelle behov for revision og ajourføring af mål og prioriteter og i givet fald ledsages af forslag til de prioriterede målsætninger og foranstaltninger, som vil være nødvendige efter år 2000.DEL 1 HOVEDPRIORITETER Artikel 2 Integration af miljøkrav i andre politikker Fællesskabet vil udvikle bedre og mere konsekvente metoder til at integrere miljøbeskyttelseskrav i andre politikker med henblik på at lette overgangen til en bæredygtig udvikling.Inden for de særlige sektorer, programmet sigter mod, vil Fællesskabet derfor navnlig koncentrere sig om nedenstående prioriterede områder, der kan gennemføres mest effektivt på fællesskabsplan.1. Hvad angår landbruget er Fællesskabets prioriterede målsætninger:a) at sørge for en bedre integration af markedspolitikken, politikken til udvikling af landdistrikterne og miljøpolitikken med henblik på at sikre et bæredygtigt landbrug, navnlig ved som led i den reformproces, der er igangsat med Kommissionens Agenda 2000-forslag:- at integrere miljøhensyn i landbrugspolitikken og træffe hensigtsmæssige foranstaltninger til at sikre, at specifikke miljømæssige mål nås i forbindelse med reformen af den fælles landbrugspolitik- at overveje mulighederne for at indarbejde yderligere miljøhensyn i landbrugspolitikkerne.Alle foranstaltninger bør omfatte passende overvågnings-, rapporterings- og evalueringsforpligtelserb) at sikre regelmæssig rapportering og udarbejdelse af sammenlignelige data om det pres og de virkninger, som landbrugets metoder, såsom brugen af gødning og pesticider, har på miljøet, herunder biodiversiteten, samt af data om vandkvalitet og vandanvendelse samt arealanvendelsec) at fremme et bæredygtigt landbrug, herunder integrerede landbrugsteknologier, økologisk landbrug og, hvor det er relevant, ekstensive produktionsmetoder (der bl.a. respekterer biodiversiteten) i tæt samarbejde med de involverede aktører. Fællesskabet vil fortsat tilskynde til udvikling af lokale initiativer og udbrede oplysninger heromd) yderligere at udvikle en integreret strategi for at begrænse sundheds- og miljørisici som følge af anvendelsen af plantebeskyttelsesmidler og pesticider, herunder mere detaljerede bestemmelser om distribution og salg af disse stoffer, restriktioner med hensyn til anvendelsen af de farligste plantebeskyttelsesmidler og pesticider samt, om nødvendigt, om brug af erstatningsprodukter for dissee) yderligere at udvikle omfattende strategier til udvikling af landdistrikterne, der tilgodeser miljøet, herunder bevarelse af biodiversiteten, bl.a. gennem overvågning og koordinering af de forskellige involverede politikinstrumenterf) at overveje foranstaltninger med henblik på internalisering af miljøomkostningerne i prisen på landbrugsprodukter og -produktionsprocesser.Fællesskabet vil fremme bedre koordinering af og sammenhæng mellem aktioner og politikker, der berører skovene, med henblik på at lette disses forvaltning (herunder skovplantning og beskyttelse mod skovbrande), bevarelse og bæredygtig udvikling samt med henblik på at kunne følge den internationale udvikling på skovbrugsområdet.2. Hvad angår transport er Fællesskabets prioriterede målsætninger:a) at foretage en yderligere stramning af bestemmelserne om emissioner og støj fra vejkøretøjer og terrængående køretøjer og, under hensyn til udviklingen i de relevante internationale fora, fra luftfartøjer samt om brændstofkvaliteten, at udvikle aktioner, der tilsigter at nedbringe CO2-emissioner fra vejkøretøjer, navnlig ved at fremme anvendelsen af brændstofeffektive køretøjer og lavemissionsteknologier, og at skærpe Fællesskabets bestemmelser vedrørende inspektion og vedligeholdelseb) at være mere opmærksom på de faktorer, som betinger efterspørgslen efter transport, under hensyn til de forskelligartede forhold i Fællesskabets forskellige regioner, ved- at udvikle og fremme foranstaltninger, som sikrer en øget internalisering af eksterne omkostninger i transportpriserne, navnlig for så vidt angår mindre miljøvenlige transportformer, som en forudsætning for påvirkning af brugernes valg med det formål at få et mere bæredygtigt transportefterspørgselsniveau- at fremme en mere integreret transportpolitik, herunder forbedringer af transportsektorens økonomiske effektivitet og forbedringer med hensyn til miljø, sikkerhed og adgangsmuligheder, bl.a. ved bedre integrering af fysisk planlægning og transportplanlægning, samt ved at fremme efterspørgselsstyrende foranstaltninger såsom anvendelsen af telematikc) at fortsætte Fællesskabets bestræbelser for at mindske ubalancen mellem de forskellige transportformer og fremme mere miljøvenlige transportformer, især ved- at udvikle brugbare analysemetoder til strategisk evaluering af de transeuropæiske transportnets miljøvirkninger samt brugbare metoder til en korridoranalyse, der omfatter alle relevante transportformer, under hensyn til behovet for at forbinde alle medlemsstater og regioner med det transeuropæiske transportnet og især behovet for at skabe forbindelse mellem på den ene side øområder, indlandsområder og randområder og på den anden side Fællesskabets centrale områder- at undersøge mulighederne for fællesskabsfinansiering med henblik på at skabe en bedre balance mellem forskellige transportformer ved at fremme kombineret transport og hensigtsmæssige skift mellem transportformer- at etablere en procedure for løsning af miljøproblemer, der forårsages af trafik med tunge erhvervskøretøjer- at fremme anvendelsen af mere miljøvenlige transportformer, for eksempel ved at tilskynde til anvendelse af offentlige og/eller kollektive transportmidler og køretøjer med lav emission.3. Hvad angår energi er Fællesskabets prioriterede målsætninger:a) at fremme energieffektivitet og rationel energianvendelse samt at støtte udvikling og anvendelse af energibesparende teknologier og praksis, herunder vedvarende energikilder og kraftvarmeproduktion, gennem passende programmer og foranstaltninger, bevidsthedsfremmende initiativer og informationsforanstaltninger og at udvikle kriterier for gennemgang af støtteordninger med henblik på at kompensere for visse incitamenters negative virkningerb) at tilskynde til gennemførelse af energistyringsforanstaltninger på efterspørgselssiden, herunder energibesparende foranstaltninger, internalisering af eksterne omkostninger og fordele ved hjælp af økonomiske instrumenter og andre midler, samt til forbedret koordinering af initiativer til at øge forbrugernes bevidsthed som led i Fællesskabets energispareprogrammerc) at lægge mere vægt på energibesparende standarder for apparater og at sørge for, at de mærkes med angivelse af energieffektivitet.4. Hvad angår industrien er Fællesskabets prioriterede målsætninger:a) at fremme industrisektorens løbende udvikling af miljøstyringsordninger og at udvikle programmer med henblik på yderligere fremme af industriens miljøbevidsthed, herunder navnlig de små og mellemstore virksomheders, samt med henblik på erhvervsuddannelse og teknisk støtte; at revidere ordningen for miljøstyring og miljørevisionb) at udvikle rammer for en integreret livscyklusorienteret produktpolitik, som blandt andet omfatter en yderligere udvikling af livscyklusanalyser, herunder en nedsættelse af affaldsmængden, under hensyn til eventuelle følger for det indre marked, med henblik på at fremme udviklingen af renere produkter ved at inddrage miljøhensyn og minimere brugen af persistente organiske stoffer, tungmetaller og stoffer, der har irreversible sundhedsmæssige virkningerc) at forbedre lovgivningen og andre instrumenter for at sikre en sammenhængende og omfattende kontrol med forureningen fra industrianlæg, at udvikle valgmuligheder med henblik på supplerende rammer for integreret forureningsbekæmpelse for mindre anlæg, idet der tages højde for disses særlige problemer, og at tilskynde til bedre integrering af eksterne omkostningerd) på baggrund af Europa-Parlamentets beslutning af 14. maj 1997 (7) og Rådets resolution af 7. oktober 1997 (8), der begge omhandler gennemførelse og håndhævelse af Fællesskabets miljølovgivning, at træffe foranstaltninger til at forbedre gennemførelsen og håndhævelsen af alle bestemmelser, der har til formål at mindske emissioner og forurening fra industrien, ved at sikre, at princippet om, at forureneren betaler, integreres bedre i fællesskabslovgivningen; Europa-Parlamentet og Rådet tager i den forbindelse til efterretning, at Kommissionen vil forelægge en hvidbog om erstatningsansvar på miljøområdete) at udvikle aktioner med det formål at øge industriens bevidsthed om miljøforhold, f.eks. i form af redskaber til bedre erhvervsoplysning, herunder oplysning om den bedste tilgængelige teknik, bl.a. ved at anvende EuroBAT-dokumenter, forbedret informationsformidling angående renere teknologier samt fremme af god miljøpraksisf) at præcisere definitionen på miljøvirksomheder og at lette deres udviklingg) at prioritere små og mellemstore virksomheders problemer med hensyn til tekniske og økonomiske hindringer for udvikling og anvendelse af renere miljøteknologih) at styrke en effektiv kontrol med og - hvor der eksisterer realistiske miljøvenlige alternativer - udfasningen af eller indførelsen af forbud mod de miljø- eller sundhedsskadelige POP'er (Persistant Organic Pollutants), under hensyn til udviklingen i de relevante internationale forhandlingeri) at udvikle og gennemføre politikker, der tager sigte på bæredygtig industriel udvikling, og som indebærer en definition af begrebet miljøeffektivitet og fokusering på partnerskaber mellem stat og industri, ved at udnytte industriens evne til at skabe innovation samt passende incitamenter og gunstige betingelser, både på efterspørgsels- og udbudssiden.5. Hvad angår turisme er Fællesskabets prioriterede målsætninger:a) at sikre regelmæssig udveksling af oplysninger om turismens indvirkning på miljøetb) at støtte bevidsthedsskabende kampagner med det formål at fremme en miljøvenlig anvendelse af de turistmæssige ressourcerc) at fremme gennemførelsen af nye former for god praksis med henblik på en bæredygtig udvikling af turismen, bl.a. ved hjælp af pilotprojekter inden for rammerne af de eksisterende finansielle instrumenter og ved anvendelse af princippet om, at forureneren betalerd) at sikre, at strukturfondene bidrager til bæredygtige former for turisme i overensstemmelse med:- kravene i strukturfondsforordningerne, herunder eventuelle krav om en vurdering af aktiviteternes virkninger på miljøet, og- anden relevant fællesskabslovgivning, navnlig foranstaltninger til vurdering af virkningerne på miljøet (VVM)e) at fremme indskrivningen af miljø- og turismeaspektet i internationale aftaler, hvor det er hensigtsmæssigt.Artikel 3 Udvidelse af viften af instrumenter Fællesskabet vil under hensyn til nærhedsprincippet udvikle, anvende eller på anden måde tilskynde til et bredere udbud af instrumenter med henblik på at skabe væsentlige ændringer i de nuværende tendenser og den nuværende praksis i forbindelse med bæredygtig udvikling.1. Hvad angår den relevante udvikling af effektive markedsbaserede instrumenter og andre økonomiske instrumenter til gennemførelse af politikken vil der blive lagt særlig vægt på:a) grønne regnskaberb) at undersøge hindringerne for indførelse af økonomiske instrumenter og at indkredse mulige løsningerc) miljøafgifter og -skatterd) at konstatere, hvilke støtteordninger der påvirker bæredygtig produktion og forbrugeradfærd negativt, med henblik på at ændre deme) at tilskynde til anvendelse på medlemsstatsplan af begrebet erstatningsansvar på miljøområdetf) frivillige aftaler, som forfølger miljømæssige mål, samtidig med at de overholder konkurrencereglerneg) at tilskynde til anvendelse af fiskale instrumenter for at nå miljømæssige mål, bl.a. ved at overveje muligheden af lovgivningsinitiativer på dette område under programmets løbetid og ved at fortsætte undersøgelsen af de vidererækkende gavnlige virkninger, som sådanne instrumenter kan have, navnlig inden for Fællesskabets generelle økonomiske målsætninger, såsom beskæftigelse, konkurrenceevne og vækst.2. Hvad angår horisontale instrumenter er Fællesskabets prioriterede målsætninger:a) bl.a. på baggrund af Kommissionens forslag af 25. marts 1997 om vurdering af bestemte planers og programmers virkning på miljøet (9) at undersøge, hvorledes der kan foretages en miljøkonsekvensvurdering af politikker, planer og programmer i Fællesskabet samt eventuelt af kommissionsforslag til programmer og fællesskabslovgivningb) at udvikle fremgangsmåder for VVM-undersøgelser (vurdering af virkning på miljøet) af planer og programmer, og at fremme udviklingen af metodologier, uddannelse og vejledningsmateriale med henblik på miljøvurdering af såvel projekter som planer og programmerc) at overveje at udvide ordningen for miljøstyring og miljørevision til at omfatte andre aktivitetsområder end fremstillingsindustriend) hvor det er relevant, at fremme standardisering i forbindelse med miljøspørgsmål og i højere grad at inddrage miljøhensyn ved udarbejdelsen af normer og standarder for industriene) at udvikle kriterier til vurdering af, om bestående fællesskabspolitikker og -instrumenter, herunder finansiering, er i overensstemmelse med hensynet til en bæredygtig udviklingf) at tage Fællesskabets regler for offentlige indkøb op til fornyet overvejelse med henblik på i højere grad at inddrage miljøhensyn, samtidig med at der sikres loyal konkurrence.3. Der vil blive lagt særlig vægt på at forbedre anvendelsen af Fællesskabets egne finansielle støttemekanismer til at fremme en bæredygtig udvikling. Dette kræver større inddragelse af miljøhensyn, herunder naturbeskyttelse, og en vurdering af disse mekanismers indvirkning på miljøet som et middel til at forbedre kvaliteten af støtteaktioner ud fra en miljømæssig og økonomisk synsvinkel.4. Fællesskabet vil fortsætte sin nuværende indsats for fuldt ud at udnytte de muligheder, som nye teknikker og teknologier indebærer for bæredygtighed inden for sektorer som landbrug, fødevareproduktion, kemisk industri, lægemiddelindustri, miljøoprensning og udvikling af nye materialer og energikilder.Artikel 4 Gennemførelse og håndhævelse af lovgivningen Fællesskabet vil styrke sin indsats på alle niveauer med henblik på at sikre bedre gennemførelse og håndhævelse af miljølovgivningen.Fællesskabets prioriterede målsætninger er:a) at forbedre de retlige rammer for miljøpolitikken ved at vedtage mere sammenhængende, globale og integrerede strategier for specifikke sektorer, om fornødent gennem forenkling af de lovgivningsmæssige og administrative procedurer og anvendelse af rammedirektiver, og ved at lægge vægt på, at de foreslåede foranstaltninger skal kunne gennemføres og håndhævesb) at styrke indsatsen for at sikre, at medlemsstaterne bedre overholder de i fællesskabslovgivningen fastsatte rapporteringskrav, bl.a. gennem øget rationalisering og standardisering af disse krav, at gøre bedre brug af rapporterne som et redskab i beslutningsprocessen samt at styrke arbejdet med disse spørgsmål i forvaltningskomitéernec) at tilstræbe et mere effektivt samarbejde mellem de myndigheder i medlemsstaterne, der er ansvarlige for gennemførelsen og håndhævelsen af Fællesskabets miljølovgivning, bl.a. gennem nettet af miljøinspektører og i den forbindelse søge at opnå større gennemsigtighed med hensyn til tilsyns- og håndhævelsesindsatsen i de enkelte medlemsstater og at styrke den fælles indsats for samarbejde gennem det nævnte net ved hjælp af pilotprojekter og øvelser i markend) at undersøge forskellige muligheder for at gøre miljøinspektionen i Europa mere effektiv på grundlag af en beretning, som Kommissionen vil forelægge inden programmets udløb, og hvori den navnlig vil vurdere muligheden af at fastlægge fælles inspektionskriterier på grundlag af minimumsinspektionsstandarder; Kommissionen vil offentliggøre en årsberetning om miljøet med nærmere oplysninger om bl.a. niveauet for medlemsstaternes gennemførelse og håndhævelse af Fællesskabets miljølovgivninge) at overveje, hvordan offentlighedens deltagelse i gennemførelsen og håndhævelsen af miljøpolitikker kan fremmes, og at undersøge, om der er behov for lettere klageadgang, under hensyn til nærhedsprincippet og til medlemsstaternes forskellige retssystemerf) i forbindelse med forslag til revision af gældende retsakter samt i forslag til nye retsakter på miljøområdet at tilskynde til bestemmelser, som forpligter medlemsstaterne til at håndhæve miljøreglerne og fastsætte sanktionsbestemmelser, der skal finde anvendelse, hvis reglerne overtrædesg) at styrke indsatsen på fællesskabsplan og på nationalt plan, for i overensstemmelse med traktaten, navnlig artikel 155 og 171, at skride effektivt ind over for brud på Fællesskabets miljølovgivning.Artikel 5 Øget bevidsthed Fællesskabet understreger betydningen af kommunikation, information, uddannelse og erhvervsuddannelse som midler til at øge bevidstheden om en bæredygtig udvikling og til at fremme adfærdsændringer inden for alle samfundets sektorer. Det vil øge sine bestræbelser på at forbedre fællesskabsborgernes bevidstheds- og informationsniveau med hensyn til en bæredygtig udvikling.Fællesskabets prioriterede målsætninger er:a) at gøre oplysninger om miljøsituationen og om gennemførelsen af Fællesskabets miljølovgivning lettere tilgængeligeb) at fremme integrationen af begrebet bæredygtig udvikling i Fællesskabets uddannelses- og erhvervsuddannelsesprogrammerc) at tilskynde til uddannelse og erhvervsuddannelse på miljøområdet på alle relevante niveauer, bl.a. for at bidrage til at ændre den enkeltes adfærd i retning af mere bæredygtige adfærdsmønstred) at udnytte systemet til løbende evaluering og passende formidling af resultater af LIFE-projekter optimalt, både på naturbeskyttelsesområdet og på andre miljøområdere) at indsamle og i højere grad udbrede oplysninger og viden, hvad angår miljøsituationens indvirkning på menneskers sundhedf) at fremme grøn adfærd inden for Fællesskabets egne institutioner yderligere og at lette udvekslingen af oplysninger om bedste praksis samt adgangen til og den bredest mulige formidling af oplysninger om dette emneg) at fremme et tæt samarbejde mellem Kommissionen og medlemsstaterne inden for miljøkommunikation og information; i samarbejde med medlemsstaterne at udarbejde en kommunikationsstrategi for Fællesskabet, bl.a. ved at drage fordel af eksisterende samarbejdsinitiativerh) at lette forbrugernes muligheder for at tage miljømæssige overvejelser i betragtning gennem miljømærkning og miljøoplysninger på produkterne, herunder på kemikalieri) at tilskynde leverandører af finansielle tjenesteydelser, f.eks. banker og forsikringsselskaber, til at inddrage miljøhensyn i deres operationer.Artikel 6 Internationalt samarbejde I erkendelse af de tunge miljøproblemers grænseoverskridende karakter og i erkendelse af de gode muligheder, Fællesskabet har for at optræde som drivende kraft i en fortsat udbygning af den internationale miljøregulering, vil Fællesskabet søge at styrke sin rolle og påtage sig en ledende indsats, ikke mindst hvad angår de internationale forpligtelser, som Fællesskabet har indgået i konventioner og protokoller.Dette kræver navnlig, at det styrker sit samarbejde med landene i Central- og Østeuropa og med Middelhavslandene og øger sin rolle i forbindelse med de miljøproblemer, der er angivet i Agenda 21, og i forbindelse med bilateralt og multilateralt samarbejde om bæredygtig udvikling.Fællesskabet skal sikre, at det er en drivende kraft i det videre arbejde vedrørende konventionerne om biodiversitet og klima, samt at Fællesskabet ligeledes fører an i det internationale arbejde henimod etableringen af en global, juridisk bindende regulering af POP'er (Persistant Organic Pollutants).1. Hvad angår Central- og Østeuropa er Fællesskabets prioriterede målsætninger:a) yderligere at udbygge en omfattende miljøstrategi som led i strategien med henblik på at forberede de associerede central- og østeuropæiske lande på tiltrædelse; Fællesskabet forpligter sig til ved hjælp af teknisk/administrativt samarbejde og finansiel støtte at hjælpe ansøgerlandene med at komme op på det påkrævede miljøbeskyttelsesniveau på tidspunktet for deres tiltrædelse; i den forbindelse opprioriteres arbejdet med at udarbejde og gennemføre miljøhandlingsplaner for hvert af landene i forbindelse med en eventuel tiltrædelseb) at fortsætte samarbejdet med landene i Central- og Østeuropa og at fremme samarbejdet mellem disse lande på dette område inden for de rammer, der er fastsat i Europaaftalerne; dette indebærer styrkelse af samarbejdet om kapacitetsopbygning, fortsat finansielt samarbejde, herunder teknisk bistand navnlig til tilnærmelse af lovgivningen samt dens gennemførelse og håndhævelse, støtte til investering i miljøinfrastruktur samt samarbejde for at fremme god miljøpraksis, bl.a. ved hjælp af teknologioverførsel.2. Hvad angår Middelhavslandene og Middelhavsområdet er Fællesskabets prioriterede målsætninger:a) inden for rammerne af Barcelona-erklæringen fra november 1995 at udvikle en regional strategi gennem en regelmæssig dialog, bl.a. gennem ministerkonferencer, og et udvidet og forbedret samarbejde, navnlig i forbindelse med finansiel og teknisk bistandb) at opstille et handlingsprogram med prioriteter på kort og mellemlang sigt i forbindelse med Middelhavsområdet og at udvikle en overvågningsmekanisme for gennemførelsen af dette program.3. Hvad angår Østersøområdet er Fællesskabets prioriterede målsætninger at styrke miljøsamarbejdet inden for de eksisterende regionale rammer og at øge koordinationen mellem de relevante fonde med henblik på at støtte aktiviteterne under HELCOM (Helsinki Commission) samt navnlig gennemførelsen af det fælles overordnede miljøhandlingsprogram.4. Hvad angår Rio-processen er Fællesskabets prioriterede målsætninger at sikre Fællesskabets aktive deltagelse i processen og i opfølgningen af De Forenede Nationers Generalforsamlings ekstraordinære samling i 1997 og bl.a. at bidrage til:a) styrkelse af rammekonventionen om klimaændringer i overensstemmelse med Berlin-mandatet og senere afgørelserb) udarbejdelse af konventionen om den biologiske mangfoldighed, herunder fremme af nationale gennemførelsesstrategier og snarlig udarbejdelse af en protokol om biosikkerhedc) styrkelse af det internationale samarbejde i forbindelse med konventionen om bekæmpelse af ørkenspredning.5. Hvad angår andre internationale miljøforhold er Fællesskabets prioriterede målsætninger:a) at foretage en politisk nyvurdering med henblik på, at hensynet til bæredygtig udvikling kan indgå i gennemførelsen af fjerde AVS-EF Lomé-konvention, samt at foretage en generel evaluering af Fællesskabets udviklingsbistand for at sikre, at miljøvurderingsordningerne følgesb) at styrke miljøelementet i samarbejdet med NIS (de nye uafhængige stater), navnlig ved at fokusere på kapacitetsopbygning og teknisk bistand inden for Tacis-programmetc) at styrke miljøelementet i samarbejdet med asiatiske og latinamerikanske lande i overensstemmelse med Rådets forordning (EØF) nr. 443/92 af 25. februar 1992 om finansiel og faglig bistand til og økonomisk samarbejde med udviklingslandene i Asien og Latinamerika (10) og med de generelle retningslinjer for samarbejdet mellem Fællesskabet og de pågældende regionerd) at fremme aktiv deltagelse i regionale konferencer og traktater i Europa samt »miljø for Europa«-processene) at støtte internationalt arbejde med hensyn til indikatorer for en bæredygtig udviklingf) at arbejde for en styrkelse af bestemmelserne om håndhævelse og løsning af konflikter, når de internationale aftaler skal revideresg) at tage aktivt del i forhandlingerne om vedtagelse af et retligt bindende instrument, hvorved der fastlægges en procedure for forudgående informeret samtykke i forbindelse med handel med visse farlige kemikalier og pesticider.6. Hvad angår handels- og miljøanliggender er Fællesskabets prioriterede målsætninger:a) at søge at sikre, at WTO's regler, forskrifter og procedurer tager fuldt hensyn til behovet for at fremme et højt miljøbeskyttelsesniveau, især hvad de generelle bestemmelser angårb) at deltage aktivt i internationale drøftelser, navnlig inden for WTO, om handel og miljø, hvor Fællesskabet i overensstemmelse med den overordnede målsætning om en bæredygtig udvikling vil fremme en afbalanceret holdning til problemerne i forbindelse med disse to områder, idet der fokuseres på at integrere miljøkrav i det multilaterale handelssystemc) at give forrang til multilaterale løsninger på handels- og miljøproblemer under overholdelse af gældende miljø- og handelsprincipper og at fremme gennemsigtigheden i forbindelse med definition og gennemførelse af miljøforanstaltninger, herunder nye miljøpolitiske instrumenter.DEL 2 ANDRE EMNER, DER VIL BLIVE LAGT SÆRLIG VÆGT PÅ Artikel 7 Forbedret grundlag for miljøpolitik Fællesskabet vil sikre, at miljøpolitikken er baseret på pålidelige og sammenlignelige data, statistikker og indikatorer, på sunde videnskabelige informationer og på en vurdering af fordele og ulemper, hvis en foranstaltning henholdsvis gennemføres eller ikke gennemføres. Det vil sikre koordinering af og samarbejde med de relevante fællesskabsinstitutioner og -organer og vil samarbejde med de relevante internationale institutioner. Det Europæiske Miljøagentur spiller en nøglerolle i overvågningen af og rapporteringen om miljøets tilstand.Der vil blive lagt særlig vægt på:a) at identificere og udfylde huller i de eksisterende grundlæggende statistiske data om miljøet, at øge integrationen af miljøaspekter i data og statistikker om andre politikker og at sikre, at disse data er tilgængeligeb) at fremme udviklingen af miljøindikatorer, gennemførelsesindikatorer for alle relevante politiske aktioner samt indikatorer for en bæredygtig udvikling som referenceindikatorer til måling af fremskridt i retning af en bæredygtig udvikling og at skabe grundlag for fastlæggelse af målsætninger og operationelle målc) at forbedre koordinationen i forbindelse med udviklingen og sikringen af gensidig feedback mellem videnskabelig forskning, udviklingspolitik og miljøpolitikd) yderligere at udvikle brugen af økonomiske evalueringsteknikker for miljøet (omkostningseffektivitet, cost/benefit- og erhvervsvurderingsteknikker)e) at udvikle hjælpe- eller satellitregnskaber til nationale regnskaber som et første skridt mod integration af miljøaspekter i medlemsstaternes og Fællesskabets regnskabsbegreber og -praksis med henblik på udarbejdelse af et samlet system for grønne nationalregnskaber i 1999.Artikel 8 Bæredygtige produktions- og forbrugsmønstre Fællesskabet vil udbygge sin indsats med henblik på at lette og øge innovationen i erhvervslivet i forbindelse med bæredygtig udvikling og fremme bevidstgørelse og adfærdsændringer hos erhvervslivet og forbrugerne med henblik på at nå frem til mere bæredygtige produktions- og forbrugsmønstre.Artikel 9 Fælles ansvar og partnerskab Fællesskabet vil fremme praktiske måder til forbedring af fælles aktioner og partnerskaber til sikring af en bæredygtig udvikling. Det vil sørge for bedre dialogmuligheder og sikre, at et passende udvalg af aktører inddrages i udformningen og gennemførelsen af dets politikker og aktioner.Artikel 10 Fremme af lokale og regionale initiativer Fællesskabet vil yderligere tilskynde til aktiviteter på lokalt og regionalt plan vedrørende forhold, der er afgørende for at opnå en bæredygtig udvikling.Der vil med henblik herpå blive lagt særlig vægt på:a) yderligere at fremme mulighederne for fysisk planlægning som et instrument til at lette en bæredygtig udvikling, idet Europa 2000+ udvikles yderligere, og udviklingen af de europæiske perspektiver vedrørende fysisk planlægning støttes, og der derved skabes grundlag for enighed blandt politiske beslutningstagere, bl.a. i forbindelse med miljøvirkningen af sektorspecifikke udviklingspolitikkerb) at udvikle en global strategi for byanliggender med særlig vægt på støtte til lokale myndigheders aktioner for at gennemføre programmet og den lokale Agenda 21c) at fremme udveksling af erfaringer mellem lokale myndigheder i forbindelse med initiativer vedrørende bæredygtig transportd) at udvikle et demonstrationsprogram for integreret forvaltning af kystområder med henblik på at vise følgerne af forbedrede informations- og samrådsmekanismer til gennemførelse af en bæredygtig udvikling og at identificere behovet for yderligere initiativer på fællesskabsniveau og andre niveauere) at udvikle en strategi til fremme af lokale initiativer vedrørende udvikling og beskæftigelse for at bidrage til bevarelse af naturområder, efter omstændighederne med støtte fra strukturfondenef) i overensstemmelse med konventionen om bekæmpelse af ørkenspredning at støtte foranstaltninger i sårbare områder med det sigte at begrænse ørkenspredning gennem en forvaltningspolitik og bæredygtig anvendelse af naturressourcer samt en bedre informationsudbredelse og samordning af igangværende tiltag.Artikel 11 Miljøemner Fællesskabet vil yderligere udvikle sine politikker i forbindelse med programmets miljøemner på grundlag af høje miljøbeskyttelseskrav og vil i den forbindelse lægge særlig vægt på de aktioner, der kan gennemføres mest effektivt på fællesskabsplan.1. Hvad angår klimaændringerne og nedbrydningen af ozonlaget, vil Fællesskabet styrke indsatsen for at indfri målsætningerne i klimakonventionen og Montreal-Protokollen.Der vil blive lagt særlig vægt på:a) de politikker og foranstaltninger, der er nødvendige for i overensstemmelse med Berlin-mandatet at nå de reduktionsmål for kuldioxid (CO2) og andre drivhusgasser, som skal nås inden for fastlagte tidsfrister som f.eks. 2005, 2010 og 2020b) at skærpe Fællesskabets kontrolforanstaltninger med hensyn til stoffer, der nedbryder ozonlaget, og at intensivere forskning rettet mod at finde egnede erstatningsprodukter for disse stoffer2. Hvad angår forsuring og luftkvalitet vil der blive lagt særlig vægt på:a) at udvikle og gennemføre en strategi med henblik på at sikre, at de kritiske belastninger i forbindelse med udsættelse for forsurende, eutrofierende og fotokemiske luftforurenende stoffer ikke overskridesb) at fastlægge eller ændre kvalitetsmålsætningerne for specifikke forureningskilder med henblik på at sikre, at de kritiske belastninger/niveauer for økosystemer ikke overskrides, og at udvikle fælles procedurer til evaluering og overvågning af luftkvaliteten.3. Hvad angår beskyttelsen af vandressourcerne vil der blive lagt særlig vægt på at udvikle de overordnede rammer for en integreret planlægning for og forvaltning af grundvandet og overfladevandressourcer, hvor der fokuseres på både kvantitative og kvalitative aspekter. Dette vil bidrage til en bæredygtig forvaltning af havene omkring Europa.4. Hvad angår affaldshåndtering vil Fællesskabet træffe foranstaltninger til at ajourføre og udvikle sin affaldshåndteringsstrategi på baggrund af Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 1996 (11) og Rådets resolution af 24. februar 1997 (12), herunder den heri anførte prioriteringsrækkefølge, og på grundlag af den relevante lovgivning.5. Hvad angår støj vil det særlig blive overvejet at udvikle et program for støjsænkning, der under et kunne omfatte sikring af informationer til offentligheden, udarbejdelse af fælles støjindeks samt mål for støjkvalitet og støjemissioner fra produkter.6. Hvad angår naturbeskyttelse og biodiversitet vil Fællesskabet udarbejde en strategi for bevaring og bæredygtig udnyttelse af den biologiske mangfoldighed i relevante sektorale eller tværsektorale planer, programmer og politikker og i forbindelse med gennemførelsen af sine øvrige politikker sikre fuldstændig integration af hensynene til naturbeskyttelse og biodiversitet. I forbindelse med gennemførelsen af nye reformer vil det sikre, at virkningerne heraf på biodiversiteten vurderes. Braklægning vil blive taget i betragtning med henblik på at genskabe varige naturområder. Trækkorridorer og mellemområders rolle vil blive taget i betragtning i forbindelse med det europæiske net af beskyttede områder (Natura 2000) og i forbindelse med gennemførelsen af Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (13).7. Hvad angår forvaltning af risici og ulykker vil der blive lagt særlig vægt på:a) at revidere de gældende bestemmelser om eksport og import af farlige kemikalier, navnlig i forbindelse med princippet om forudgående informeret samtykkeb) yderligere at udvikle foranstaltninger vedrørende landbrugs- og ikke-landbrugspesticider med henblik på at sikre bæredygtig brug af dissec) at udvikle og lancere en strategi, som bl.a. vil føre til yderligere udvikling af politikker, der fuldt ud tager hensyn til Agenda 21 for så vidt angår farlige kemikalier, idet der navnlig fokuseres på forsigtighedsprincippet, risikoinformation til brugerne og effektivisering af arbejdet med at erstatte eller udfase farlige kemikalier samt at forbedre sikkerhedsbestemmelserne vedrørende håndtering af farlige kemikalierd) at udarbejde en aktionsplan med henblik på at fremskynde risikovurderingen af farlige stoffer på EINECS-listen, hvorved de farligste stoffer gives højest prioritete) yderligere at revidere de forskriftsmæssige rammer for ny teknologi.8. Fællesskabet vil i overensstemmelse med programmet tilstræbe at tage konkrete skridt til at reducere antallet af hvirveldyr, der anvendes til forsøg, med 50 % inden år 2000 og at tilvejebringe statistiske data om dyreforsøg, navnlig med hensyn til anvendelsen af primater og med det kortfristede formål at forbyde anvendelsen af primater, som er indfanget.9. Der vil blive lagt særlig vægt på Kommissionens fjerde beretning til Rådet om situationen og udsigterne med hensyn til forvaltningen af radioaktivt affald i Den Europæiske Union.10. Europa-Parlamentet og Rådet tager til efterretning, at Kommissionen, efter at den har afsluttet den revision af den gældende fællesskabslovgivning, som den ifølge henholdsvis artikel 69, 84 og 112 i akten vedrørende vilkårene for Østrigs, Finlands og Sveriges tiltrædelse skal foretage inden udløbet af overgangsperioden, agter at forelægge dem en beretning om resultaterne af denne revision og om de foranstaltninger, den har fundet nødvendige, samt eventuelle virkninger for anden lovgivning og for programmet.Udfærdiget i Bruxelles, den 24. september 1998.På Europa-Parlamentets vegneJ. M. GIL-ROBLESFormandPå Rådets vegneJ. FARNLEITNERFormand(1) EFT C 140 af 11. 5. 1996, s. 5, og EFT C 28 af 29. 1. 1997, s. 18.(2) EFT C 212 af 22. 7. 1996, s. 1.(3) EFT C 34 af 3. 2. 1997, s. 12.(4) Europa-Parlamentets udtalelse af 13. november 1996 (EFT C 362 af 2. 12. 1996, s. 112), Rådets fælles holdning af 17. april 1997 (EFT C 157 af 24. 5. 1997, s. 12) og Europa-Parlamentets afgørelse af 17. juli 1997 (EFT C 286 af 22. 9. 1997, s. 208). Europa-Parlamentets afgørelse af 15. juli 1998 (EFT C 292 af 21. 9. 1998) og Rådets afgørelse af 20. juli 1998.(5) EFT C 337 af 21. 12. 1992, s. 34.(6) EFT C 138 af 17. 5. 1993, s. 1.(7) EFT C 167 af 2. 6. 1997, s. 92.(8) EFT C 321 af 22. 10. 1997, s. 1.(9) EFT C 129 af 25. 4. 1997, s. 14.(10) EFT L 52 af 27. 2. 1992, s. 1.(11) EFT C 362 af 2. 12. 1996, s. 241.(12) EFT C 76 af 11. 3. 1997, s. 1.(13) EFT L 206 af 22. 7. 1992, s. 7. Direktivet er senest ændret ved direktiv 97/62/EF (EFT L 305 af 8. 11. 1997, s. 42).(1) Erklæring fra Kommissionen om artikel 2, nr. 1, litra a) (om landbruget), om dens forslag vedrørende den fælles landbrugspolitik Kommissionen anfører i sine Agenda 2000-forslag, at der må pustes nyt liv i den fælles landbrugspolitik, og at miljøhensyn må integreres i de øvrige fællesskabspolitikker. Kommissionens forslag til reform af EU's landbrugspolitik er udformet med henblik på at sikre, at den europæiske landbrugsmodel kan stå sin prøve i det lange løb til glæde ikke blot for landbrugsindustrien, men også for forbrugerne, beskæftigelsen, miljøet og samfundet som helhed.Kommissionens forslag tilstræber en integreret løsning, omfattende bl.a.:- en styrkelse af udviklingen af landbruget, der yderligere skal udbygges i fremtiden, og som indebærer en styrkelse af miljøforanstaltningerne inden for landbruget som obligatoriske elementer i regionalprogrammerne, arealbaseret støtte til bæredygtigt landbrug i ugunstigere stillede områder, skovbrugsforanstaltninger, der indebærer bæredygtige driftmetoder, og miljøundervisning- styrkelse af budgettet for miljøforanstaltninger inden for landbruget, navnlig med bevillinger, der skaffes fra nedskæringer i støtten som følge af miljømæssige forhold- yderligere nedskæringer i markedsstøttepriserne, der kompenseres ved en forhøjelse af de direkte betalinger.I henhold til disse forslag vil medlemsstaterne blive forpligtet til at træffe miljømæssige foranstaltninger bl.a. til beskyttelse af biodiversiteten, grundvandet, drikkevandet og landskabet. Til opfyldelse af den pligt har medlemsstaterne tre muligheder:- de miljømæssige foranstaltninger inden for landbruget kan være en del af landbrugsprogrammerne- de kan tage form af bindende miljølovgivning, hvis overholdelse kan fremmes ved at skære i de direkte betalinger ved manglende overholdelse, eller- særlige miljøkrav kan gøres til en forudsætning for modtagelse af direkte betalinger i henhold til de fælles markedsorganisationsordninger.Hvad angår oksekød og mejeriprodukter fastsættes der nationale rammer for en del af betalingerne, som kan knyttes til miljøstandarder. Herudover vil ekstensiveringspræmien blive gjort mere effektiv, og kravene vil blive skærpet.Kommissionen er overbevist om, at denne reform, når først den er vedtaget, vil åbne vejen for mere bæredygtige former for landbrug og udvikling af landdistrikterne i Den Europæiske Union.(2) Om artikel 2, nr. 4, litra d), om erstatningsansvar på miljøområdet Kommissionen vil som anført i dens arbejdsprogram i nær fremtid vedtage en hvidbog om erstatningsansvar på miljøområdet. Denne hvidbog vil beskæftige sig med behovet for ny fællesskabslovgivning på dette område, navnlig i form af et rammedirektiv.(3) Om artikel 4, stk. 2, litra d) til g), om håndhævelse af miljøreglerne Kommissionen vil give nærmere oplysninger om niveauet for medlemsstaternes gennemførelse og håndhævelse af Fællesskabets miljølovgivning, såvel i det relevante udvidede afsnit og i bilagene til dens årsberetning om kontrollen med gennemførelsen af fællesskabsretten som i dens årsoversigt over miljøsituationen. Disse oplysninger vil bl.a. omfatte information om, hvor mange klager der er modtaget, hvor mange sager Kommissionen undersøger, hvor mange sager der er indbragt for Domstolen samt udfaldet af domstolssagerne, og hvad Kommissionen eventuelt videre har foretaget sig.(4) Om artikel 11, nr. 4, om affaldsbehandling Kommissionen vil i fornødent omfang udbygge Fællesskabets prioriteringsrækkefølge for dets affaldshåndteringsprincipper yderligere og vil i forbindelse med sine overvejelser om de forskellige muligheder tage i betragtning, hvorledes denne prioriteringsrækkefølge kan udnyttes bedst muligt.


Avis juridique important

|

32003D0479

2003/479/EF: Rådets afgørelse af 16. juni 2003 om ansættelsesvilkårene for udstationerede nationale eksperter og militærpersoner i Generalsekretariatet for Rådet og om ophævelse af afgørelserne af 25. juni 1997 og 22. marts 1999 samt afgørelse 2001/41/EF og 2001/496/FUSP

EU-Tidende nr. L 160 af 28/06/2003 s. 0072 - 0080

Rådets afgørelseaf 16. juni 2003om ansættelsesvilkårene for udstationerede nationale eksperter og militærpersoner i Generalsekretariatet for Rådet og om ophævelse af afgørelserne af 25. juni 1997 og 22. marts 1999 samt afgørelse 2001/41/EF og 2001/496/FUSP(2003/479/EF)RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 28, stk. 1,under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 207, stk. 2, ogud fra følgende betragtninger:(1) Ved at anvende udstationerede nationale eksperter og militærpersoner får Generalsekretariatet for Rådet (i det følgende benævnt "generalsekretariatet") adgang til faglig viden og erfaring på højt niveau, særlig på områder, hvor der ikke umiddelbart er en sådan faglig ekspertise til rådighed.(2) Nærværende afgørelse skal fremme udveksling af faglig viden og erfaring om EU-spørgsmål, idet der midlertidigt ansættes eksperter fra medlemsstaterne i generalsekretariatet. Den sigter ligeledes på at sikre et snævrere samarbejde mellem Rådet og den offentlige administration i medlemsstaterne og internationale organisationer ved udstationering af Rådets tjenestemænd i disse.(3) Udstationerede nationale eksperter bør komme fra den offentlige administration i medlemsstaterne eller fra internationale organisationer.(4) De rettigheder og forpligtelser, der er fastsat for udstationerede nationale eksperter og militærpersoner i nærværende afgørelse, bør sikre, at disse udelukkende udfører deres arbejde under hensyntagen til generalsekretariatets interesser.(5) Da der er tale om tidsbegrænset arbejde og en særlig status, bør det ikke tillades de udstationerede nationale eksperter og militærpersoner at handle på generalsekretariatets vegne, hvor dette handler som offentligretligt organ.(6) I nærværende afgørelse fastsættes ansættelsesvilkårene for udstationerede nationale eksperter og militærpersoner, og disse gælder, uanset hvor budgetmidlerne til dækning af udgifterne kommer fra.(7) Der bør med henblik på oprettelse af Den Europæiske Unions Militærstab desuden fastsættes særlige bestemmelser for udstationerede nationale militæreksperter ved generalsekretariatet.(8) Eftersom nærværende vilkår erstatter afgørelserne af 25. juni 1997 og 22. marts 1999 samt afgørelse 2001/41/EF og 2002/496/FUSP, ophæves disse -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:KAPITEL I ALMINDELIGE BESTEMMELSERArtikel 1Anvendelsesområde1. Disse vilkår gælder for nationale eksperter, der udstationeres i generalsekretariatet af en national, regional eller lokal offentlig administration. De gælder ligeledes for eksperter, der udstationeres af en international organisation.2. De personer, der omfattes af disse vilkår, forbliver i arbejdsgiverens tjeneste i hele udstationeringsperioden og lønnes fortsat af denne.3. Generalsekretariatet træffer under hensyn til budgetmæssige behov og muligheder afgørelse om ansættelse af udstationerede nationale eksperter. Vicegeneralsekretæren fastsætter de nærmere ansættelsesvilkår.4. Medmindre vicegeneralsekretæren har indrømmet en undtagelse, hvilket ikke er muligt på områderne for FUSP og ESFP, skal de udstationerede nationale eksperter være statsborgere i en EU-medlemsstat. Ansættelse som udstationeret national ekspert sker på bredest muligt geografisk grundlag blandt medlemsstaternes statsborgere. Medlemsstaterne og generalsekretariatet samarbejder for at sikre, så vidt det overhovedet er muligt, ligelig ansættelse af mænd og kvinder og overholdelse af princippet om lige muligheder for mænd og kvinder.5. Udstationering kommer i stand ved brevveksling mellem generalsekretariatets Generaldirektoratet for Personale og Administration og den pågældende medlemsstats faste repræsentation eller i givet fald den internationale organisation. En kopi af ansættelsesvilkårene for udstationerede nationale eksperter i generalsekretariatet vedlægges denne brevveksling.Artikel 2Udstationeringens varighed1. Udstationeringen skal være på mellem seks måneder og to år og kan forlænges. Den samlede periode må dog ikke være på over fire år.2. Udstationeringens længde fastsættes i den i artikel 1, stk. 5, omhandlede brevveksling. Det samme gælder ved forlængelse af udstationeringen.3. En udstationeret national ekspert, som allerede har været udstationeret i generalsekretariatet, kan udstationeres på ny i henhold til de interne bestemmelser for, hvor længe denne form for personale må anvendes i generalsekretariatets tjenestegrene, og altid på følgende betingelser:a) Den udstationerede nationale ekspert skal fortsat opfylde udstationeringsbetingelserne.b) Der skal have været en periode på mindst seks år mellem afslutningen af den foregående udstationeringsperiode og en ny udstationering. Hvis den udstationerede nationale ekspert ved udløbet af den første udstationeringsperiode har fået en ny og anden form for kontrakt med generalsekretariatet, løber fristen på seks år fra udløbet af denne kontrakt. Denne bestemmelse er ikke til hinder for, at generalsekretariatet kan ansætte en udstationeret national ekspert, hvis oprindelige udstationeringsperiode var på under fire år, men i dette tilfælde er den nye udstationeringsperiode ikke længere end den resterende del af det samlede tidsrum på fire år.Artikel 3UdstationeringsstedEn udstationeret national ekspert har tjenestested i Bruxelles eller i et af generalsekretariatets forbindelseskontorer.Artikel 4Arbejdsopgaver1. Udstationerede nationale eksperter bistår generalsekretariatets tjenestemænd eller midlertidigt ansatte og udfører de arbejdsopgaver, der bliver dem tildelt.De opgaver, der skal udføres, fastlægges efter fælles aftale mellem generalsekretariatet og administrationer, der udstationerer den nationale ekspert, under hensyn til tjenestegrenens interesser og den pågældendes kvalifikationer.2. Udstationerede nationale eksperter deltager kun i tjenesterejser og møder:a) som ledsager af en af generalsekretariatets tjenestemænd eller midlertidigt ansatte, ellerb) hvis den pågældende er alene, udelukkende som observatør eller med henblik på information.Generaldirektøren for den pågældende tjeneste kan under særlige omstændigheder afvige fra denne bestemmelse og tildele en udstationeret national ekspert et særligt mandat efter at have sikret sig, at der ikke kan være tale om en potentiel interessekonflikt. En udstationeret national ekspert kan ikke forpligte generalsekretariatet udadtil, medmindre den pågældende tjenestegren er udstedt til den pågældende af generalsekretæren for et særligt mandat under generalsekretærens/den høje repræsentants myndighed.3. Kun generalsekretariatet kan godkende resultatet af det arbejde, en udstationeret national ekspert har udført.4. De pågældende tjenestegrene i generalsekretariatet, den udstationerede nationale eksperts arbejdsgiver og den udstationerede nationale ekspert sørger for så vidt muligt at undgå, at der opstår nogen interessekonflikter i forbindelse med ekspertens arbejdsopgaver under udstationeringen i generalsekretariatet. Derfor oplyser generalsekretariatet i rimelig tid eksperten og dennes arbejdsgiver om de planlagte arbejdsopgaver og anmoder begge parter om skriftligt at bekræfte, at de ikke ser nogen grund til, at den udstationerede nationale ekspert ikke skulle kunne udføre de pågældende arbejdsopgaver. Den udstationerede nationale ekspert opfordres til at afgive erklæring om enhver potentiel konflikt mellem hans familiemæssige forhold (særlig de nærmeste familiemedlemmers erhvervsaktiviteter eller hans egne eller familiemedlemmers vigtigste finansielle interesser) og de planlagte arbejdsopgaver under udstationeringen.Arbejdsgiveren og den udstationerede nationale ekspert forpligter sig til at meddele generalsekretariatet enhver ændring, der i løbet af udstationeringen kan give anledning til sådanne konflikter.5. Når generalsekretariatet er af den opfattelse, at de arbejdsopgaver, der skal overdrages en udstationeret national ekspert, kræver særlige forsigtighedsforanstaltninger, sikkerhedsgodkendes denne inden udstationeringen.6. Hvis bestemmelserne i stk. 2, 3 og 4 ikke overholdes, kan generalsekretariatet afslutte den udstationerede nationale eksperts udstationering, jf. artikel 8.Artikel 5Rettigheder og pligter1. Under udstationeringena) skal de udstationerede nationale eksperter udføre deres arbejdsopgaver og udelukkende have Rådets interesser for øjeb) skal de udstationerede nationale eksperter afholde sig fra enhver handling og især enhver offentlig meningstilkendegivelse, som kan skade tjenestens anseelsec) skal udstationerede nationale eksperter, som under udøvelsen af deres funktioner tager stilling til et anliggende, i hvis behandling eller afgørelse de har en personlig interesse, der vil kunne anfægte deres uafhængighed, informere deres overordnede heromd) må de udstationerede nationale eksperter hverken alene eller i samarbejde med andre offentliggøre eller lade offentliggøre nogen tekst, som vedrører Den Europæiske Unions virksomhed, uden først at have indhentet tilladelse hertil på de betingelser og efter de regler, der gælder herfor i generalsekretariatet. Denne tilladelse kan kun nægtes, hvis den påtænkte offentliggørelse er af en sådan art, at Den Europæiske Unions interesser sættes på spile) tilhører alle rettigheder til det arbejde, der er udført af udstationerede nationale eksperter som led i udførelsen af arbejdsopgaverne, generalsekretariatetf) skal udstationerede nationale eksperter tage bopæl på udstationeringsstedet eller i en afstand, der ikke kan hindre dem i udførelsen af arbejdsopgaverneg) bistår og rådgiver udstationerede nationale eksperter deres overordnede i den tjenestegren, hvor de er udstationeret, og er over for deres overordnede ansvarlige for udførelsen af de opgaver, der er blevet dem pålagth) må udstationerede nationale eksperter under udførelsen af arbejdsopgaverne ikke modtage instrukser fra deres nationale arbejdsgiver eller regering. De må ikke udføre nogen aktiviteter for deres arbejdsgiver eller regering eller for andre personer, private virksomheder eller offentlige organer.2. Under og efter udstationeringen skal de udstationerede nationale eksperter udvise størst mulig diskretion med hensyn til de sagsforhold og oplysninger, de har fået kendskab til under udøvelsen af eller i forbindelse med udøvelsen af deres funktioner. De må ikke på nogen måde videregive dokumenter eller oplysninger, som ikke er gjort offentligt tilgængelige efter gældende regler, til ubeføjede personer eller anvende disse til personlige formål.3. Ved udstationeringens afslutning er de udstationerede nationale eksperter fortsat forpligtet til at handle med integritet og diskretion ved varetagelse af nye arbejdsopgaver og ved accept af visse poster og fordele.Derfor skal de udstationerede nationale eksperter i en periode på tre år efter udstationeringens afslutning straks informere generalsekretariatet om de funktioner og opgaver, som de skal varetage for deres arbejdsgiver, og som kan give anledning til interessekonflikter i forhold til de opgaver, de varetog under udstationeringer.4. De udstationerede nationale eksperter er underlagt generalsekretariatets gældende sikkerhedsbestemmelser.5. Hvis bestemmelserne i denne artikel ikke overholdes under udstationeringen, kan generalsekretariatet afslutte denne, jf. artikel 8.Artikel 6Niveau, erhvervserfaring og sprogkundskaber1. En national ekspert skal for at kunne udstationeres i generalsekretariatet have mindst tre års fuldtidserfaring med administrative, videnskabelige, tekniske, rådgivningsmæssige eller tilsynsopgaver, der svarer til de opgaver, der udføres af kategori A eller B som defineret i vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber og de gældende regler for Fællesskabernes øvrige ansatte. Den arbejdsgiver, en udstationeret national ekspert udsendes af, tilsender inden udstationeringens start generalsekretariatet en redegørelse for den pågældendes beskæftigelse i de foregående 12 måneder.2. En udstationeret national ekspert skal have et indgående kendskab til et fællesskabssprog og tilfredsstillende kendskab til et andet sprog for at kunne udføre sine arbejdsopgaver.Artikel 7Suspension af udstationeringen1. Generalsekretariatet kan give tilladelse til suspension af en udstationering og fastsætte betingelserne herfor. Under en sådan suspensiona) udbetales de i artikel 15 og 16 omhandlede godtgørelser ikkeb) godtgøres de i artikel 18 og 19 omhandlede omkostninger kun, hvis suspensionen sker efter generalsekretariatets ønske.2. Generalsekretariatet skal informere den udstationerede nationale eksperts arbejdsgiver.Artikel 8Afslutning af udstationeringen1. Medmindre andet er fastsat i stk. 2, kan udstationeringen afsluttes på anmodning af generalsekretariatet eller den udstationerede nationale eksperts arbejdsgiver med et varsel på tre måneder. Den kan ligeledes afsluttes på den udstationerede nationale eksperts anmodning med samme varsel og med forbehold af generalsekretariatets godkendelse.2. Under visse særlige omstændigheder kan udstationeringen afsluttes uden varsel:a) af den udstationerede nationale eksperts arbejdsgiver, hvis dennes væsentlige interesser kræver detb) hvis generalsekretariatet og arbejdsgiveren kan tiltræde dette, efter at den udstationerede nationale ekspert har forelagt begge parter en anmodning herom, når dennes væsentlige personlige eller faglige interesser kræver detc) af generalsekretariatet, hvis den udstationerede nationale ekspert ikke overholder de forpligtelser, der påhviler ham i henhold til disse bestemmelser. Den pågældende skal forinden have lejlighed til at forsvare sig.3. Hvis udstationeringen afsluttes i medfør af stk. 2, litra c), oplyser generalsekretariatet straks arbejdsgiveren herom.KAPITEL II ARBEJDSVILKÅRArtikel 9Social sikring1. Inden udstationeringen starter, skal den arbejdsgiver, der udstationerer den nationale ekspert, attestere over for generalsekretariatet, at den pågældende under hele udstationeringen vil være omfattet af de sociale sikringsbestemmelser, der gælder for den offentlige administration eller den internationale organisation, samt påtage sig de i udlandet afholdte omkostninger.2. Fra udstationeringen starter, omfattes den udstationerede nationale ekspert af generalsekretariatets ulykkesforsikring. Generalsekretariatet udleverer en kopi af de gældende bestemmelser den dag, den pågældende henvender sig til det ansvarlige kontor i Generaldirektoratet for Personale og Administration for at afvikle formaliteterne i forbindelse med udstationeringen.Artikel 10Arbejdstid1. Arbejdstiden for udstationerede nationale eksperter er den samme som for de fastansatte i generalsekretariatet. Reglerne herfor kan ændres af vicegeneralsekretæren af tjenstlige grunde.2. Udstationerede nationale eksperter arbejder på fuld tid under hele udstationeringen. På begrundet anmodning fra et generaldirektorat kan generaldirektøren for personale og administration give en udstationeret national ekspert tilladelse til at arbejde på deltid efter aftale med dennes arbejdsgiver, såfremt det er i generalsekretariatets interesse.3. Hvis der gives tilladelse til deltidsarbejde, arbejder den udstationerede nationale ekspert mindst halvdelen af den normale arbejdstid.4. En udstationeret national ekspert kan kun have fleksibel arbejdstid, hvis der gives tilladelse hertil af den tjenestegren i generalsekretariatet, han er tilknyttet. Denne tilladelse meddeles det ansvarlige kontor i Generaldirektoratet for Personale og Administration til orientering.5. En udstationeret national ekspert kan modtage de godtgørelser i forbindelse med skifteholds- eller turnustjeneste, som gælder i generalsekretariatet.Artikel 11Orlov ved sygdom eller ulykke1. Ved fravær på grund af sygdom eller ulykke giver en udstationeret national ekspert så hurtigt som muligt sin overordnede meddelelse herom og anfører samtidig sin aktuelle adresse. Ved fravær i mere end tre dage skal vedkommende aflevere en lægeerklæring og kan underkastes en lægeundersøgelse foranstaltet af generalsekretariatet.2. Hvis et sådant fravær på grund af sygdom eller ulykke på under tre dage over en periode på 12 måneder overstiger 12 dage, skal den udstationerede nationale ekspert aflevere en lægeerklæring for ethvert nyt fravær på grund af sygdom.3. Hvis sygeorloven er på over en måned eller længere end den periode, den udstationerede nationale ekspert har gjort tjeneste, idet kun den længste af disse to perioder tages i betragtning, ophører udbetaling af de i artikel 15, stk. 1 og 2, omtalte dagpenge automatisk. Denne bestemmelse gælder ikke ved sygdom i forbindelse med graviditet. En sygeorlov kan dog ikke vare længere end den pågældende persons udstationering.4. En udstationeret national ekspert, som bliver offer for en ulykke i forbindelse med arbejdet under udstationeringen, modtager fortsat de fulde ydelser, der er omhandlet i artikel 15, stk. 1 og 2, i den periode, vedkommende er uarbejdsdygtig, indtil afslutningen af udstationeringen.Artikel 12Årlig ferie, særlig tjenestefrihed og fridage1. En udstationeret national ekspert har ret til 2,5 feriedage pr. hel arbejdsmåned (30 dage pr. kalenderår).2. Den tjeneste, den udstationerede nationale ekspert er tilknyttet, skal på forhånd give tilladelse til ferien.3. I følgende tilfælde kan en udstationeret national ekspert efter begrundet ansøgning tildeles særlig tjenestefrihed:- indgåelse af ægteskab: to dage om året- alvorlig sygdom (ægtefælle): op til tre dage- ægtefælles død: fire dage- alvorlig sygdom (slægtning i opadstigende linje): op til to dage om året- dødsfald (slægtning i opadstigende linje): to dage- barns fødsel: to dage- alvorlig sygdom (barn): op til to dage om året- barns død: fire dage.4. På begrundet anmodning fra den udstationerede nationale eksperts arbejdsgiver kan generalsekretariatet tildele op til to dages særlig tjenestefrihed for en periode på 12 måneder. Der tages stilling fra sag til sag.5. Ved deltidsarbejde nedsættes den årlige ferie tilsvarende.6. De feriedage, der ikke er taget ved udløbet af udstationeringen, fortabes.Artikel 13Barselsorlov1. Ved graviditet tildeles en udstationeret national ekspert barselsorlov på 16 uger, og i denne periode modtager hun dagpenge i henhold til artikel 15.2. En udstationeret national ekspert, der ammer, kan mod forelæggelse af en lægeerklæring til attestering heraf gives særlig tjenestefrihed i maksimalt fire uger, som beregnes fra afslutningen af barselsorloven, og i denne periode modtager hun dagpenge i henhold til artikel 15.3. Når der i henhold til arbejdsgiverens nationale lovgivning er fastsat en længere barselsorlov, kan udstationeringen suspenderes i den periode, der går ud over barselsorloven tildelt af generalsekretariatet. Hvis det er i generalsekretariatets interesse, forlænges udstationeringen med en periode svarende til suspensionen.4. En udstationeret national ekspert kan alternativt anmode om en suspension af udstationeringen, som omfatter hele barselsorloven og tjenestefriheden i forbindelse med amning. Hvis det er i generalsekretariatets interesse, forlænges udstationeringen i så fald med en periode svarende til suspensionen.Artikel 14Forvaltning og kontrolGeneralsekretariatets administration er ansvarligt for forvaltning og kontrol af ferie og orlov. Det generaldirektorat eller den afdeling, den udstationerede nationale ekspert er tilknyttet, har ansvaret for kontrol af arbejdstid og fravær.KAPITEL III GODTGØRELSER OG UDGIFTERArtikel 15Dagpenge1. En udstationeret national ekspert har under udstationeringen ret til dagpenge. Hvis afstanden mellem bopælen og udstationeringsstedet er indtil 150 km, er dagpengene på 26,78 EUR. Hvis afstanden er over 150 km, er dagpengene på 107,1 EUR.2. Hvis en udstationeret national ekspert hverken har fået betalt sine flytteudgifter af generalsekretariatet eller af sin arbejdsgiver, udbetales en ekstra månedlig godtgørelse i henhold til nedenstående tabel:>TABELPOSITION>Denne godtgørelse udbetales i slutningen af hver måned.3. Denne godtgørelse udbetales for perioder med tjenesterejse, årlig ferie, barselsorlov, særlig tjenestefrihed og fridage, som er godkendt af generalsekretariatet.4. En udstationeret national ekspert, som i de sidste tre år indtil seks måneder inden udstationeringen havde sin sædvanlige hovedbopæl eller -beskæftigelse indtil 150 km fra udstationeringsstedet, får udbetalt dagpenge på 26,78 EUR. Forhold i forbindelse med arbejde, som udføres af en udstationeret national ekspert for en anden medlemsstat end den, hvor udstationeringsstedet er beliggende, eller for en international organisation, tages ikke i betragtning ved anvendelsen af denne bestemmelse.5. Ved udstationeringens start får en udstationeret national ekspert udbetalt et forskudsbeløb svarende til dagpenge for de første 75 dage i form af et engangsbeløb, og der udbetales ikke dagpenge i denne periode. Hvis udstationeringen afsluttes inden udløbet af de 75 dage, er den udstationerede nationale ekspert forpligtet til at tilbagebetale et beløb, der svarer til den resterende del af denne periode.6. Ved den brevveksling, der er omhandlet i artikel 1, stk. 5, underrettes generalsekretariatet om enhver udbetaling svarende til den i denne artikels stk. 1 omhandlede udbetaling, som den udstationerede nationale ekspert modtager. En sådan udbetaling fratrækkes de dagpenge, der udbetales af generalsekretariatet i henhold til stk. 1.7. Dagpenge og den månedlige godtgørelse tilpasses hvert år uden tilbagevirkende kraft på grundlag af tilpasningen af EU-tjenestemændenes grundløn i Bruxelles og Luxembourg.8. For udstationerede nationale eksperter, der gør tjeneste ved et af generalsekretariatets forbindelseskontorer, kan de i denne artikel omhandlede dagpenge ved begrundet afgørelse, truffet af generaldirektøren for forvaltning og protokol, erstattes af et boligtilskud, når særlige omstændigheder i ansættelseslandet berettiger hertil.Artikel 16Supplerende fast godtgørelse1. Hvis en udstationeret national eksperts bopæl ikke er beliggende over 150 km fra udstationeringsstedet, får vedkommende i givet fald udbetalt en supplerende fast godtgørelse, der svarer til forskellen mellem den bruttoårsløn, der udbetales af arbejdsgiveren (uden familietillæg), plus de dagpenge, der udbetales af generalsekretariatet, og den grundløn, der udbetales til en tjenestemand i lønklasse A 8 eller B 5, løntrin 1, afhængigt af hvilken kategori den pågældende er ansat i.2. Denne godtgørelse tilpasses årligt uden tilbagevirkende kraft på grundlag af tilpasningen af EU-tjenestemændenes grundløn.Artikel 17Bopæl1. Som bopæl betragtes i henhold til disse ansættelsesvilkår det sted, hvor den udstationerede nationale ekspert arbejdede for sin oprindelige arbejdsgiver umiddelbart inden udstationeringen. Udstationeringsstedet er det sted, hvor den tjenestegren i generalsekretariatet, den udstationerede nationale ekspert er tilknyttet, er beliggende. Begge steder fastsættes i brevvekslingen, jf. artikel 1, stk. 5.2. Hvis en national ekspert på tidspunktet for udstationeringen som national ekspert allerede er udstationeret af sin arbejdsgiver et andet sted end i dennes hovedsæde, betragtes som bopæl det af de to steder, som ligger tættest på udstationeringsstedet.3. Udstationeringsstedet betragtes som bopæl,a) hvis en udstationeret national ekspert i en periode på tre år, som er afsluttet seks måneder inden starten på udstationeringen, enten havde hovedbopæl eller -beskæftigelse indtil 150 km fra udstationeringsstedet, ellerb) hvis udstationeringsstedet på tidspunktet for generalsekretariatets anmodning om udstationering er hovedbopæl for ekspertens ægtefælle eller forsørgelsesberettigede barn/børn.I henhold til denne bestemmelse betragtes en bopæl beliggende indtil 150 km fra udstationeringsstedet som bopæl på udstationeringsstedet.4. Forhold i forbindelse med arbejde, der udføres af en udstationeret national ekspert for en anden medlemsstat end den, hvor udstationeringsstedet er beliggende, eller for en international organisation, tages ikke i betragtning ved anvendelsen af denne artikel.Artikel 18Rejseomkostninger1. En udstationeret national ekspert, hvis bopæl ligger over 150 km fra udstationeringsstedet, har ret til godtgørelse af sine rejseudgifter:a) for sit eget vedkommende:- fra bopælen til udstationeringsstedet ved udstationeringens start- fra udstationeringsstedet til bopælen ved afslutningen af udstationeringenb) for ægtefællen og forsørgelsesberettigede børn, forudsat disse bor sammen med den udstationerede ekspert, og flytningen godtgøres af generalsekretariatet:- ved starten af udstationeringen ved flytning fra bopælen til udstationeringsstedet- ved afslutningen af udstationeringen fra udstationeringsstedet til bopælen.2. Medmindre rejsen foregår med fly, er det godtgjorte beløb et engangsbeløb og begrænset til billetprisen for en togrejse på anden klasse uden tillæg. Dette gælder ligeledes ved rejse i bil. Hvis den normale jernbanerejse er på over 500 km, eller hvis den normale rejserute omfatter rejse over hav, kan rejse med fly godtgøres op til den reelle pris for en lavprisbillet (PEX eller APEX) ved fremlæggelse af billet og boardingpas.3. Uanset stk. 1 har en udstationeret national ekspert, som kan dokumentere, at hovedbeskæftigelsesstedet er blevet ændret, ret til ved udløbet af udstationeringen at få godtgjort rejseomkostningerne hertil inden for de fastsatte lofter. Der kan ikke godtgøres et beløb, der er højere end det, den udstationerede nationale ekspert har ret til ved hjemrejse til bopælen.4. Hvis en udstationeret national ekspert er flyttet fra sin bopæl til sit udstationeringssted, har vedkommende hvert år ret til et fast beløb svarende til prisen på en returrejse fra udstationeringsstedet til bopælen for sig selv, sin ægtefælle og forsørgelsesberettigede børn på grundlag af de gældende betingelser i generalsekretariatet.Artikel 19Flytteudgifter1. Medmindre artikel 15, stk. 4, andet punktum, finder anvendelse, kan en udstationeret national ekspert flytte sine personlige ejendele fra bopælen til udstationeringsstedet på generalsekretariatets regning efter at have indhentet tilladelse fra dette og i henhold til generalsekretariatets gældende bestemmelser for godtgørelse af flytteudgifter, hvis følgende betingelser er opfyldt:a) Den første udstationering skal være på to år.b) Den udstationerede nationale eksperts bopæl skal være beliggende mindst 100 km fra udstationeringsstedet.c) Flytningen skal foregå senest seks måneder, efter at udstationeringen er startet.d) Der skal anmodes om tilladelse hertil mindst to måneder inden datoen for flytningen.e) Flytteudgifterne godtgøres ikke af arbejdsgiveren.f) Den udstationerede nationale ekspert skal indsende de originale tilbud, regninger og kvitteringer til generalsekretariatet samt en attest fra sin arbejdsgiver, hvori det bekræftes, at denne ikke betaler flytningen.2. Medmindre andet følger af stk. 3 og 4, har en udstationeret national ekspert, hvis flytningen til udstationeringsstedet er blevet godtgjort af generalsekretariatet efter afslutningen af udstationeringen, og efter have indhentet tilladelse, ret til at få godtgjort sine flytteudgifter fra udstationeringsstedet til bopælen i henhold til generalsekretariatets på dette tidspunkt gældende bestemmelser for godtgørelse af flytteomkostninger, jf. dog betingelserne i stk. 1, litra d), e) og f), på følgende vilkår:a) Flytningen må ikke finde sted før tre måneder inden afslutningen af udstationeringen.b) Flytningen skal have fundet sted inden for seks måneder efter afslutningen af udstationeringen.3. En udstationeret national ekspert, hvis udstationering er afsluttet på egen anmodning eller på arbejdsgiverens anmodning inden to år fra starten af udstationeringen, har ikke ret til godtgørelse af flytteudgifter til bopælen.4. Hvis en udstationeret national ekspert kan bevise, at det sted, den pågældende udøver sin hovedbeskæftigelse efter udstationeringen, er blevet ændret, har vedkommende ret til godtgørelse af sine flytteudgifter til dette sted, hvis der ikke er tale om højere udgifter end ved flytning til bopælen.Artikel 20Tjenesterejser og udgifter i forbindelse med tjenesterejser1. En udstationeret national ekspert kan i henhold til artikel 4 sendes på tjenesterejse.2. Udgifter i forbindelse med tjenesterejser godtgøres i henhold til generalsekretariatets gældende bestemmelser.Artikel 21UddannelseEn udstationeret national ekspert har ret til at deltage i de uddannelseskurser, der afholdes af generalsekretariatet, hvis det er i generalsekretariatets interesse. Der tages hensyn til den udstationerede nationale eksperts rimelige interesse, navnlig med henblik på det fremtidige karriereforløb efter udstationeringen, når der træffes beslutning om, hvorvidt den pågældende kan deltage i uddannelseskurser.Artikel 22Administrative bestemmelser1. En udstationeret national ekspert henvender sig den første dag af sin udstationering til det ansvarlige kontor i Generaldirektoratet for Personale og Administration for at afvikle de nødvendige administrative formaliteter. Den pågældende starter enten den 1. eller den 16. i måneden.2. Nationale eksperter, der gør tjeneste i et af generalsekretariatets forbindelseskontorer, henvender sig til generalsekretariatets ansvarlige kontor på udstationeringsstedet.3. Godtgørelser og udgifter udbetales i euro af den kompetente tjenestegren i generalsekretariatet og overføres til en bankkonto, der er åbnet hos en bank på udstationeringsstedet.KAPITEL IV ANVENDELSE AF ANSÆTTELSESVILKÅRENE PÅ UDSTATIONEREDE NATIONALE MILITÆREKSPERTERArtikel 23Ansættelsesvilkår for udstationerede militæreksperterMed forbehold af artikel 24-33 gælder disse ansættelsesvilkår ligeledes for militæreksperter, der er udstationeret til generalsekretariatet med henblik på oprettelse af Den Europæiske Unions Militærstab, jf. Rådets afgørelse 2001/80/FUSP af 22. januar 2001 om oprettelse af Den Europæiske Unions Militærstab(1).Artikel 24BetingelserUdstationerede militæreksperter skal under udstationeringen være i lønnet tjeneste ved en af de væbnede styrker i en medlemsstat. De skal være statsborgere i en medlemsstat.Artikel 25AnsættelseUanset artikel 1, stk. 3, andet punktum, fastsætter generalsekretæren/den højtstående repræsentant de nærmere ansættelsesvilkår for de udstationerede militæreksperter.Artikel 26BrevvekslingVed anvendelsen af artikel 1, stk. 5, finder brevvekslingen sted mellem generalsekretæren/den højtstående repræsentant og den pågældende medlemsstats faste repræsentation.Artikel 27Udstationeringens varighed1. Uanset artikel 2, stk. 1, skal udstationeringen være på mellem seks måneder og tre år og kan forlænges. Den samlede periode må dog ikke være på over fire år.2. Uanset artikel 2, stk. 3, litra b), skal der bortset fra helt undtagelsesvis være gået mindst tre år mellem afslutningen på den foregående udstationering og en ny udstationering, hvis forholdene berettiger til det, og efter aftale med generalsekretæren/den højtstående repræsentant.Artikel 28ArbejdsopgaverUanset artikel 4, stk. 1, varetager de udstationerede militæreksperter med referat til generalsekretæren/den højtstående repræsentant den mission samt udfører de opgaver og de funktioner, der er pålagt dem i henhold til bilaget til afgørelse 2001/80/FUSP.Artikel 29Forpligtelser udadtilUanset artikel 4, stk. 2, kan de udstationerede militæreksperter ikke forpligte generalsekretariatet udadtil, medmindre der er udstedt et særligt mandat til dem under generalsekretærens/den højtstående repræsentants myndighed.Artikel 30SikkerhedsgodkendelseUanset artikel 4, stk. 5, skal det relevante niveau for den udstationerede militæreksperts sikkerhedsgodkendelse, som ikke må være mindre end SECRET, anføres i den i artikel 1, stk. 5, omhandlede brevveksling.Artikel 31ErhvervserfaringUanset artikel 6, stk. 1, kan der ved generalsekretariatet udstationeres militærpersoner med rådgivende eller sagsbehandlende funktioner, når disse godtgør, at de er i besiddelse af et højt kompetenceniveau inden for de opgaver, der skal udføres.Artikel 32Suspension og afslutning af udstationeringen1. Generalsekretæren/den højtstående repræsentant giver tilladelse til anvendelsen af artikel 7 på udstationerede militærpersoner2. Uanset artikel 8 kan en udstationering afsluttes, hvis det er i generalsekretariatets eller vedkommende udstationerede militærpersons nationale myndigheds interesse eller af andre behørigt begrundede årsager.Artikel 33Grov forsømmelse af pligter1. Som undtagelse fra artikel 8, stk. 3, kan en udstationering afsluttes uden varsel, hvis den udstationerede militærekspert forsætligt eller ved uagtsomhed groft har forsømt sine pligter. Afgørelsen træffes af generalsekretæren/den højtstående repræsentant, idet den pågældende forinden skal have lejlighed til at forsvare sig. Inden generalsekretæren/den højtstående repræsentant træffer sin afgørelse, underretter han den faste repræsentant for den medlemsstat, hvor den udstationerede militærekspert er statsborger. Efter at en sådan afgørelse er truffet, udbetales godtgørelserne i artikel 18 og 19 ikke mere.Inden den i stk. 1 nævnte afgørelse træffes, kan den udstationerede militærekspert efter at have haft lejlighed til at forsvare sig, suspenderes, såfremt generalsekretæren/den højtstående repræsentant anfører, at der er tale om grov forsømmelse. De i artikel 15 og 16 omhandlede godtgørelser udbetales ikke, så længe suspensionen, som højst kan være på tre måneder, varer.2. Generalsekretæren/den højtstående repræsentant kan underrette de nationale myndigheder om enhver krænkelse, som den udstationerede militærekspert måtte have begået af de vilkår eller de bestemmelser, som er fastlagt eller omhandlet i denne afgørelse.3. Den udstationerede militærperson er fortsat underlagt de nationale disciplinære regler.Artikel 34ArbejdstidArtikel 10, stk. 2, andet punktum, finder ikke anvendelse på en udstationeret militærperson.Artikel 35Særlig tjenestefrihedUanset artikel 12, stk. 4, kan generalsekretariatet indrømme en yderligere, ulønnet orlov med henblik på uddannelse hos arbejdsgiveren og efter behørig begrundet anmodning fra denne.Artikel 36GodtgørelserUanset artikel 15, stk. 1, og artikel 16 kan det i den i artikel 1, stk. 5, omhandlede brevveksling bestemmes, at de i disse artikler fastsatte godtgørelser ikke udbetales.Artikel 37Bopæl1. En udstationeret militærperson anses for at have bopæl i hovedstaden i den medlemsstat, hvori den pågældende er statsborger, såfremt dennes bopæl, ved anvendelsen af artikel 17, stk. 1, 2 og 3, litra a), er beliggende 150 km eller mindre fra udstationeringsstedet.2. En udstationeret militærperson anses for at have bopæl i hovedstaden i den medlemsstat, hvori den pågældende er statsborger, såfremt hovedbopælen for ekspertens ægtefælle eller barn (børn) som omhandlet i artikel 17, stk. 3, litra b), befinder sig i en anden medlemsstat end den, hvor udstationeringen finder sted.KAPITEL V AFSLUTTENDE BESTEMMELSERArtikel 38OphævelseFølgende afgørelser ophæves:- Rådets afgørelse af 25. juni 1997 om ansættelsesvilkårene for nationale eksperter, der udstationeres ved Generalsekretariatet for Rådet (Generaldirektoratet for Retlige og Indre Anliggender) som led i iværksættelsen af programmet til intensivering af bekæmpelsen af organiseret kriminalitet- Rådets afgørelse af 22. marts 1999 om ordningen for nationale eksperter, der udstationeres ved Generalsekretariatet for Rådet (Generaldirektoratet for Retlige og Indre Anliggender) som led i den kollektive evaluering af ansøgerlandenes indførelse, anvendelse og faktiske gennemførelse af gældende ret i Den Europæiske Union på området retlige og indre anliggender- Rådets afgørelse 2001/41/EF af 22. december 2000 om ordningen for nationale eksperter, der udstationeres ved Generalsekretariatet for Rådet som led i en udvekslingsordning for tjenestemænd i Generalsekretariatet for Rådet for Den Europæiske Union og tjenestemænd i de nationale administrationer og internationale organisationer(2), og- Rådets afgørelse 2001/496/FUSP af 25. juni 2001 om ordningen for nationalt militærpersonale, som udstationeres ved Generalsekretariatet for Rådet med henblik på Den Europæiske Unions Militærstab(3).Artikel 39IkrafttrædenDenne afgørelse har virkning fra dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.Den anvendes på enhver ny udstationering eller forlængelse af en sådan fra den første dag i måneden efter dens ikrafttræden.Udfærdiget i Luxembourg, den 16. juni 2003.På Rådets vegneG. PapandreouFormand(1) EFT L 27 af 30.1.2001, s. 7.(2) EFT L 11 af 16.1.2001, s. 35. Ændret ved afgørelse 2002/34/EF (EFT L 15 af 17.1.2002, s. 29).(3) EFT L 181 af 4.7.2001, s. 1. Ændret ved afgørelse 2002/34/EF.


title: Rådets afgørelse 2014/475/FUSP af 18. juli 2014 om ændring af afgørelse 2014/145/FUSP om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed

text:
               19.7.2014

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 214/28

         RÅDETS AFGØRELSE 2014/475/FUSP
   af 18. juli 2014
   om ændring af afgørelse 2014/145/FUSP om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 29, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Den 17. marts 2014 vedtog Rådet afgørelse 2014/145/FUSP (1).

               (2)

               I betragtning af den alvorlige situation i Ukraine bør betingelserne for indefrysningen af pengemidler og økonomiske ressourcer udvides med henblik på at målrette den mod juridiske personer, enheder eller organer, som materielt eller finansielt støtter tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed.

               (3)

               Der er behov for yderligere handling fra Unionens side for at iværksætte disse foranstaltninger.

               (4)

               Afgørelse 2014/145/FUSP bør ændres i overensstemmelse hermed —

         VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
   Artikel 1
   Artikel 2, stk. 1, i afgørelse 2014/145/FUSP affattes således:

      »1.   Alle pengemidler og økonomiske ressourcer, som tilhører, ejes, besiddes eller kontrolleres af:

                  —

                  fysiske personer, som er ansvarlige for, aktivt støtter eller gennemfører tiltag eller politikker, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed eller stabiliteten eller sikkerheden i Ukraine, eller som hindrer internationale organisationers arbejde i Ukraine, og fysiske eller juridiske personer, enheder eller organer med tilknytning til dem

                  —

                  juridiske personer, enheder eller organer, som materielt eller finansielt støtter tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed, eller

                  —

                  juridiske personer, enheder eller organer på Krim eller i Sevastopol, hvis ejerskab i strid med ukrainsk ret er blevet overført, eller juridiske personer, enheder eller organer, der har draget fordel af en sådan overførsel,

            jf. bilaget, indefryses.«

   Artikel 2
   Denne afgørelse træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 18. juli 2014.

            På Rådets vegne

         S. GOZI

            Formand

      (1)  Rådets afgørelse 2014/145/FUSP af 17. marts 2014 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed (EUT L 78 af 17.3.2014, s. 16).


Avis juridique important

|

31989D0382

89/382/EØF, Euratom: Rådets afgørelse af 19. juni 1989 om nedsættelse af et udvalg for De Europæiske Fællesskabers statistiske program

EF-Tidende nr. L 181 af 28/06/1989 s. 0047 - 0047 den finske specialudgave: kapitel 13 bind 19 s. 0021  den svenske specialudgave: kapitel 13 bind 19 s. 0021

*****  RAADETS  AFGOERELSE  af 19. juni 1989  om nedsaettelse af et udvalg for De Europaeiske Faellesskabers statistiske program  (89/382/EOEF, Euratom)  RAADET FOR DE EUROPAEISKE  FAELLESSKABER HAR -  under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab,  under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske Atomenergifaellesskab,  under henvisning til udkast til afgoerelse, forelagt af Kommissionen,  under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (1), og  ud fra foelgende betragtninger:  Raadets resolution af 19. juni 1989 om ivaerksaettelse af en plan for prioriterede aktioner vedroerende statistisk information: De Europaeiske Faellesskabers statistiske program (1989-1992) (2) har paavist noedvendigheden af et globalt og samlet statistisk program med henblik paa opfyldelsen af De Europaeiske Faellesskabers maalsaetninger;  gennemfoerelsen af det statistiske program kraever, at der traeffes afgoerelser, som opfylder Faellesskabets behov, at deres prioritering fastlaegges, og at der indfoeres procedurer til yderligere styrkelse af det nuvaerende snaevre samarbejde mellem medlemsstaterne og Kommissionen;  med henblik paa dette samarbejde boer der nedsaettes et udvalg, som skal have til opgave at bistaa Kommissionen med gennemfoerelsen af De Europaeiske Faellesskabers statistiske programmer;  samarbejdet boer omfatte alle de omraader, der er omfattet af De Europaeiske Faellesskabers statistiske programmer -  TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE:  Artikel 1  Der nedsaettes et udvalg for det statistiske program, i det foelgende benaevnt »udvalget«, der bestaar af repraesentanter for medlemsstaternes statistiske kontorer, og som har en repraesentant for Kommissionen (generaldirektoeren for De Europaeiske Faellesskabers Statistiske Kontor) som formand.  Artikel 2  Udvalget bistaar Kommissionen med den overordnede koordinering af de fleraarige statistiske programmer, saaledes at de aktioner, der ivaerksaettes, stemmer overens med dem, der fastsaettes i de nationale statistiske programmer.  Artikel 3  Kommissionen raadfoerer sig med udvalget om:  a) de aktioner, den agter at ivaerksaette med henblik paa opfyldelsen af de maalsaetninger, der er omhandlet i de fleraarige statistiske programmer, samt om midlerne og tidsplanerne i forbindelse med deres opfyldelse  b) udbygning af de fleraarige statistiske programmer  c) ethvert andet spoergsmaal, navnlig af metodologisk art, som vedroerer udarbejdelsen eller gennemfoerelsen af de statistiske programmer, og som rejses af udvalgets formand, enten paa dennes eget initiativ eller efter anmodning fra en medlemsstat.  Artikel 4  Udvalget varetager desuden de opgaver, som det faar paalagt ved de bestemmelser, som Raadet fastsaetter paa statistikomraadet, i henhold til de naermere retningslinjer, der fastlaegges ved disse bestemmelser i overensstemmelse med afgoerelse 87/373/EOEF (3).  Artikel 5  Udvalget udarbejder hvert aar en rapport med status over det statistiske arbejde, som har vaeret behandlet. Denne rapport fremsendes af Kommissionen til Europa-Parlamentet og Raadet.  Artikel 6  Udvalget fastsaetter selv sin forretningsorden.  Udfaerdiget i Luxembourg, den 19. juni 1989.  Paa Raadets vegne  C. SOLCHAGA CATALAN  Formand  (1) EFT nr. C 158 af 26. 6. 1989.  (2) EFT nr. C 162 af 29. 6. 1989, s. 1.  (3) EFT nr. L 197 af 18. 7. 1987, s. 33.


Avis juridique important

|

42003D0664

2003/664/EF: Afgørelse truffet af De Faste Repræsentanters Komité den 4. september 2003 om nedsættelse af en ad hoc-gruppe, der skal forberede oprettelsen af et mellemstatsligt agentur for udvikling af forsvarskapaciteter, forskning, anskaffelse og forsvarsmateriel (forberedende ad hoc-gruppe)

EU-Tidende nr. L 235 af 23/09/2003 s. 0022 - 0023

Afgørelse truffet af De Faste Repræsentanters Komitéden 4. september 2003om nedsættelse af en ad hoc-gruppe, der skal forberede oprettelsen af et mellemstatsligt agentur for udvikling af forsvarskapaciteter, forskning, anskaffelse og forsvarsmateriel (forberedende ad hoc-gruppe)(2003/664/EF)DE FASTE REPRÆSENTANTERS KOMITÉ HAR -under henvisning til artikel 19, stk. 3, i Rådets forretningsorden, ogud fra følgende betragtninger:(1) Det Europæiske Råd anmodede på mødet den 19.-20. juni 2003 i Thessaloniki formandskabet om sammen med generalsekretæren/den højtstående repræsentant at fremme arbejdet med henblik på oprettelse af et mellemstatsligt agentur i EU for udvikling af forsvarskapaciteter, forskning, anskaffelse og forsvarsmateriel, idet der tages hensyn til konventets og regeringskonferencens arbejde.(2) Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité varetager under Rådets myndighed den politiske ledelse af udviklingen af militære kapaciteter.(3) Formandskabet har fremlagt en arbejdsplan for udførelsen af dette mandat og vil under dette arbejde tage fuldt hensyn til arbejdet i Den Uformelle Rådgivende Gruppe af Forsvarsministrenes Repræsentanter.(4) Ifølge konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Thessaloniki skal agenturet underlægges Rådets myndighed, og Rådets relevante organer skal tage de nødvendige skridt til at oprette agenturet i løbet af 2004.(5) En bred tilgang med inddragelse af ekspertise på alle de områder, der er nævnt i konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Thessaloniki vedrørende agenturet, vil gavne dette arbejde, og det er derfor nødvendigt at nedsætte en ad hoc-gruppe -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 11. Der nedsættes en ad hoc-gruppe, der skal forberede oprettelsen af et mellemstatsligt agentur for udvikling af forsvarskapaciteter, forskning, anskaffelse og forsvarsmateriel (i det følgende benævnt "den forberedende ad hoc-gruppe"), med henblik på at tage de nødvendige skridt til i løbet af 2004 at oprette et mellemstatsligt agentur for udvikling af forsvarskapaciteter, forskning, anskaffelse og forsvarsmateriel.2. Den forberedende ad hoc-gruppe arbejder i tæt samordning dels med Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité, idet der tages hensyn til, at denne komité under Rådets myndighed er ansvarlig for at varetage den politiske ledelse af udviklingen af militære kapaciteter, dels - gennem Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité - med EU's Militærkomité.3. Den forberedende ad hoc-gruppe aflægger rapport til Coreper.Artikel 21. Den forberedende ad hoc-gruppe består af nationale repræsentanter for medlemsstaterne. Medlemsstaterne sikrer effektiv inddragelse af deres forsvarsministerier.Kommissionen deltager i arbejdet i den forberedende ad hoc-gruppe.Den forberedende ad hoc-gruppe kan også sammensættes af nationale repræsentanter med ekspertise på de områder, som Det Europæiske Råd i Thessaloniki har fastsat som mål for agenturet, nemlig "at udvikle forsvarskapacitet inden for krisestyring, fremme og styrke det europæiske forsvarsmaterielsamarbejde, styrke grundlaget for den europæiske forsvarsindustri og -teknologi og skabe et konkurrencedygtigt europæisk forsvarsmaterielmarked samt, eventuelt i samarbejde med Fællesskabets forskningsaktiviteter, fremme forskning, der sigter mod at blive førende inden for strategiske teknologier for fremtidige forsvars- og sikkerhedskapaciteter og dermed styrke Europas industrielle potentiale på dette område".Den forberedende ad hoc-gruppe tager ligeledes hensyn til konventets og regeringskonferencens arbejde.2. Den forberedende ad hoc-gruppe udvides efter behov med repræsentanter for EU's Militærkomité og Gruppen vedrørende Europæisk Forsvarsmaterielpolitik, der til støtte for agenturets mål også kan sammensættes af de nationale forsvarsmaterieldirektører eller deres repræsentanter.Artikel 3Den forberedende ad hoc-gruppe nedlægges, når den har løst sine opgaver som defineret i artikel 1, stk. 1.Artikel 4Denne afgørelse har virkning fra dagen for vedtagelsen. Den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.Udfærdiget i Bruxelles, den 4. september 2003.For De Faste Repræsentanters KomitéU. VattaniFormand