title: 2011/240/EU: Kommissionens afgørelse af 14. april 2011 om forlængelse af overgangsperioden for erhvervelse af landbrugsjord i Litauen  EØS-relevant tekst

text:
               15.4.2011

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 101/122

         KOMMISSIONENS AFGØRELSE
   af 14. april 2011
   om forlængelse af overgangsperioden for erhvervelse af landbrugsjord i Litauen
   (EØS-relevant tekst)
   (2011/240/EU)
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Tjekkiets, Estlands, Cyperns, Letlands, Litauens, Ungarns, Maltas, Polens, Sloveniens og Slovakiets tiltrædelse,
   under henvisning til akten vedrørende Tjekkiets, Estlands, Cyperns, Letlands, Litauens, Ungarns, Maltas, Polens, Sloveniens og Slovakiets tiltrædelse, særlig bilag IX, kapitel 4,
   under henvisning til anmodning fra Litauen og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               I henhold til tiltrædelsesakten fra 2003 kan Litauen i syv år fra tiltrædelsesdatoen indtil den 30. april 2011 på de deri fastsatte betingelser opretholde forbud mod erhvervelse af landbrugsjord for fysiske og juridiske personer fra andre EU-medlemsstater, som hverken er etableret i eller har en lokal filial eller repræsentation i Litauen. Dette er en midlertidig undtagelse fra princippet om fri bevægelighed for kapital, som er sikret ved artikel 63-66 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Denne overgangsperiode kan kun forlænges med en periode på op til tre år.

               (2)

               Den 4. februar 2011 anmodede Litauen om en forlængelse af overgangsperioden for erhvervelse af landsbrugsjord med tre år.

               (3)

               Hovedbegrundelsen for overgangsperioden var behovet for at beskytte de socioøkonomiske vilkår for landbrugsaktiviteter i kølvandet på indførelsen af det indre marked og overgangen til den fælles landbrugspolitik i Litauen. Den skulle især imødegå de bekymringer, der var kommet til udtryk vedrørende de mulige konsekvenser for landbrugssektoren af liberaliseringen af erhvervelsen af landbrugsjord, fordi der ved tiltrædelsen var store forskelle i jordpriser og indkomster mellem Litauen og EU-15 (Belgien, Danmark, Tyskland, Irland, Grækenland, Spanien, Frankrig, Italien, Luxembourg, Nederlandene, Østrig, Portugal, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige). Et andet formål med overgangsperioden var at lette privatisering og overdragelse af landbrugsjord til landbrugerne. Kommissionen fremhævede allerede i sin rapport af 16. juli 2008 om revision af overgangsforanstaltningerne for erhvervelse af landbrugsejendom som fastsat i tiltrædelsestraktaten fra 2003 (i det følgende benævnt »midtvejsrapporten fra 2008«) betydningen af at gennemføre ovennævnte landbrugsreform inden udgangen af den fastsatte overgangsperiode (1).

               (4)

               Jordreformen er endnu ikke afsluttet i Litauen. I henhold til data fra de litauiske myndigheder er der i alt 429 000 ha statsejet jord, til hvilken ejendomsretten skal afklares. I øjeblikket er kun 77 200 ha statsejet landbrugsjord blevet privatiseret, og for 351 000 ha landbrugsjord, der udgør 11,42 % af det samlede landbrugsareal i Litauen, er spørgsmålet om ejendomsretten endnu ikke løst.

               (5)

               Efter de litauiske myndigheders opfattelse er manglende klarhed med hensyn til ejendomsret sammen med landbrugsbedrifternes ugunstige struktur uvægerligt en hindring for handel med jord og konsolidering af landbrugsjord. Opsplittede jordarealer forringer imidlertid konkurrenceevnen og gør bedrifterne mindre markedsorienterede. I den forbindelse fremgår det af data stillet til rådighed af de litauiske myndigheder, at brug på op til 5 ha i 2009 udgjorde 52,5 % af samtlige landbrugsbedrifter.

               (6)

               At konkurrenceevnen som nævnt ovenfor er ringere i den litauiske landbrugssektor end i EU-15's landbrugssektor, forværres af problemer med adgang til finansielle ressourcer og høje renter på erhvervskreditter til erhvervelse af landbrugsjord (over 10 % i 2009).

               (7)

               Desuden havde den nylige verdensomspændende finansielle og økonomiske krise også negative virkninger for Litauens økonomi, især for salgspriserne på landbrugsprodukter. I henhold til data fra Lithuanian Department of Statistics (det litauiske statistiske kontor) under Republikken Litauens regering var det samlede prisindeks for landbrugsprodukter i 2009 sammenlignet med 2008 77,8. Faldet var særlig udtalt i sektoren for afgrødedyrkning, hvor det samlede prisindeks for disse landbrugsprodukter i 2009 sammenlignet med 2008 var 69,1.

               (8)

               Den store forskel i landbrugsindkomster mellem landbrugerne i Litauen og landbrugerne i EU-15, som dog bliver mindre med tiden, kan forklares med ovennævnte forhold. I henhold til Eurostat faldt landbrugernes indkomst i Litauen med 13,6 % i 2009, mens den gennemsnitlige indkomst i EU-27 faldt med 10,7 %.

               (9)

               Ligesom for landbrugsindkomsten er der stadig stor forskel på salgspriserne for landbrugsjord i Litauen og de øvrige EU-medlemsstater. I henhold til data fra Eurostat er priserne på marker i Litauen fortsat lave sammenlignet med de øvrige EU-medlemsstater. Fuldstændig konvergens mht. salgspriserne på landbrugsjord var ikke forventet og blev heller ikke betragtet som en nødvendig forudsætning for at bringe overgangsperioden til ophør. De udtalte forskelle i salgspriserne på landbrugsjord mellem Litauen og EU-15 kan dog være til hinder for en gradvis udvikling i retning af priskonvergens.

               (10)

               Det kan på denne baggrund forventes, hvilket de litauiske myndigheder også gør, at ophævelsen af restriktionerne den 1. maj 2011 vil lægge pres på jordpriserne i Litauen. Følgelig er der risiko for alvorlig uro på det litauiske marked for landbrugsjord ved udløbet af overgangsperioden.

               (11)

               Der bør derfor indrømmes en forlængelse af overgangsperioden med tre år, jf. bilag IX, kapitel 4, til tiltrædelsesakten.

               (12)

               For at kunne forberede markedet fuldt ud på liberaliseringen er det fortsat yderst vigtigt, selv under ugunstige økonomiske forhold, at sørge for bl.a. bedre kredit- og forsikringsfaciliteter for landbrugerne samt at gennemføre strukturreformen af landbruget i overgangsperioden som allerede fremhævet i midtvejsrapporten fra 2008.

               (13)

               Da et åbent indre marked altid har været kernen i Europas velstand, forventes øget tilgang af udenlandsk kapital at medføre potentielle fordele, også for landbrugsmarkedet i Litauen. Som fremhævet i midtvejsrapporten fra 2008 kan udenlandske investeringer i landbrugssektoren desuden have væsentlige langsigtede virkninger for tilførsel af kapital og knowhow, for den måde, hvorpå markedet for jord fungerer, og for landbrugets produktivitet. Den gradvise lempelse af restriktionerne for udenlandsk ejerskab i løbet af overgangsperioden vil også kunne bidrage til at forberede markedet på fuld liberalisering.

               (14)

               Af hensyn til retssikkerheden og for at undgå et juridisk tomrum i Litauens nationale retssystem efter udløbet af den nuværende overgangsperiode bør denne afgørelse træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

         VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
   Artikel 1
   Overgangsperioden for erhvervelse af landbrugsjord i Litauen, jf. bilag IX, kapitel 4, til tiltrædelsesakten fra 2003, forlænges indtil den 30. april 2014.
   Artikel 2
   Denne afgørelse træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 14. april 2011.

            På Kommissionens vegne

         José Manuel BARROSO

            Formand

      (1)  KOM(2008) 461 endelig af 16.7.2008.


Avis juridique important

|

41998D0026

Schengen-reglerne - Eksekutivkomitéens afgørelse af 16. september 1998 om nedsættelse af et stående udvalg for evaluering og anvendelse af Schengen-reglerne (SCH/Com-ex (98) 26 endelig udg.)

EF-Tidende nr. L 239 af 22/09/2000 s. 0138 - 0143

EKSEKUTIVKOMITÉENS AFGØRELSEaf 16. september 1998om nedsættelse af et stående udvalg for evaluering og anvendelse af Schengen-reglerne(SCH/Com-ex (98) 26 endelig udg.)EKSEKUTIVKOMITÉEN HAR -under henvisning til artikel 132 i konventionen om gennemførelse af Schengen-aftalen,under henvisning til artikel 7 i ovennævnte konvention,under henvisning til den fælles erklæring om artikel 139 i slutakten til konventionen,i betragtning af at initiativet til nedsættelse af det stående udvalg skyldes et ønske om komplementaritet med de eksisterende instrumenter inden for Den Europæiske Union,under hensyntagen til overholdelsen af princippet om national suverænitet,i betragtning af at dette udvalg til sin tid om nødvendigt vil skulle tilpasses for at tage hensyn til Den Europæiske Unions operationelle ramme -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Der nedsættes et stående udvalg for evaluering og anvendelse af Schengen-reglerne (i det følgende benævnt "det stående udvalg") under eksekutivkomitéen med det formål dels at fastslå, om alle forudsætningerne for at iværksætte konventionen i en ansøgerstat er opfyldt, dels at sikre, at Schengen-reglerne anvendes korrekt i de stater, der allerede har gennemført konventionen, især ved at påpege problemer og foreslå løsninger.Det stående udvalg har eneansvaret for udarbejdelsen af rapporterne med henblik på evaluering af ansøgerstaternes forberedelser til iværksættelse af Schengen-konventionen og kontrol af, at alle forudsætningerne for den praktiske anvendelse af konventionen og afskaffelsen af kontrollen ved de indre grænser er opfyldt.Det stående udvalgs anden opgave er at skabe grundlaget for, at eksekutivkomitéen kan sikre sig, at Schengen-konventionen anvendes korrekt af de stater, der allerede har iværksat den, navnlig ved at følge op på de henstillinger, som besøgskommissionerne fremsætter efter besøg ved de ydre grænser, ved at følge op på de mangler, der er påpeget i årsrapporten om de ydre grænser, ved at lægge større vægt på de fælles bestræbelser, der er nødvendige for at forbedre kvaliteten af kontrollen ved de ydre grænser, og ved at sikre bedst mulig brug af konventionen inden for politisamarbejdet, samarbejdet på det retlige område og SIS. Det stående udvalg skal søge at finde løsninger på de problemer, der konstateres, og udarbejde forslag til en tilfredsstillende og optimal gennemførelse af konventionen. Det er fortsat Schengen-staterne, der har eneansvaret for at kontrollere, at konventionen anvendes korrekt. Det stående udvalg skal derfor kun varetage den kontrol, der er fastlagt i nedenstående mandat.Med disse to opgaver er det nødvendigt, at det stående udvalg får følgende to særskilte mandater:1) det skal udarbejde de rapporter, der tjener som grundlag for vurderingen af, om alle forudsætningerne for at iværksætte Schengen-konventionen i en ansøgerstat er opfyldt. I disse tilfælde benævnes det "Evalueringsudvalget" og er ansvarligt for evalueringen af, hvor langt disse stater er nået i deres forberedelser;2) det skal skabe grundlaget for, at eksekutivkomitéen kan sikre sig, at konventionen anvendes korrekt i de stater, der allerede har gennemført den, med henblik på at opnå den bedst mulige anvendelse af konventionen og det bedst mulige samarbejde mellem Schengen-partnerne. Det skal først og fremmest finde løsninger på de problemer, der har vist sig siden konventionens iværksættelse, og udarbejde forslag til forbedring af kontrollen i overensstemmelse med konventionens mål og ånd. Det benævnes i denne forbindelse "Implementeringsudvalget".I. EVALUERINGSUDVALG FOR DE STATER, DER ØNSKER AT IVÆRKSÆTTE KONVENTIONEN1. OPGAVERNår en stat ønsker at iværksætte konventionen, udarbejder det stående udvalg inden for rammerne af sin evalueringskompetence en rapport med en liste over kriterier, der skal opfyldes af ansøgerstaterne. Det skal præcist angives, hvilket niveau der skal nås på alle de områder, der er omfattet af konventionen. Når eksekutivkomitéen har godkendt disse kriterier, kontrollerer det stående udvalg i en anden rapport, om en stat, der ønsker at iværksætte konventionen, opfylder kriterierne og har nået det krævede niveau.Udvalget kan på hvert enkelt af sine kompetenceområder pålægge en ekspertgruppe at udarbejde en rapport på det specifikke område. Disse rapporter skal omhandle de kvalitative, kvantitative, operationelle, administrative og organisatoriske aspekter og bør påpege mangler eller svagheder samt foreslå løsninger.2. KOMPETENCEOMRÅDERUdvalget udarbejder en detaljeret og udtømmende rapport og vurderer, hvor langt de stater, der ønsker at iværksætte konventionen, er nået i deres forberedelser på alle de områder, der er omhandlet i afgørelse SCH/Com-ex (93) 10 af 14. december 1993, og sikrer sig, at alle forudsætningerne for at gennemføre Schengen-reglerne er opfyldt. Vurderingen omfatter især følgende områder:- kontrol ved de ydre grænser, navnlig anvendelse af den fælles håndbog- overvågning af de ydre land- og søgrænser- visa, især anvendelse af de fælles konsulære instrukser- betingelser for udlændinges bevægelighed, herunder bekæmpelse af ulovlig indvandring og ulovligt ophold- opholdstilladelser og indberetninger af personer som uønskede- politisamarbejde- gensidig retshjælp i straffesager, herunder udlevering- narkotika- SIS, navnlig anvendelse af Sirene-håndbogen- beskyttelse af personoplysninger- politik med hensyn til udsendelse og tilbagetagelse- ordninger for personers bevægelighed i lufthavne.Det stående udvalg tager i sit arbejde udgangspunkt i nedenstående opgaver på områderne ydre grænser, politisamarbejde, SIS og visa; det udarbejder desuden en liste over opgaver, som skal udføres af eksperterne på de andre områder:a) Kontrol ved de ydre grænser og migrationsstrømme, herunder bilateralt og multilateralt samarbejde med tredjelande og spørgsmålet om tilbagetagelseEksperterne skal under hensyntagen til de lokale geografiske forhold og karakteren af den besøgte stats ydre grænser:- besøge alle ydre søgrænser for at indsamle oplysninger på stedet om overvågningsforanstaltningernes effektivitet til søs og på land, navnlig om natten, og observere, hvordan kontrollen af personer og gods foregår i de større havne- observere kontrolforanstaltninger ved landgrænserne for at kontrollere deres effektivitet både om dagen og om natten. De skal indsamle oplysninger om bekæmpelse af ulovlig indvandring, bl.a. ved interviews med kontrolmyndighederne- besøge alle lufthavne for at kontrollere, hvordan Schengen-bestemmelserne anvendes- herudover besøge de centrale myndigheder, der har ansvar for kontrol med de ydre grænser og med indvandring, og gennemgå administrative strukturer og koordineringen mellem nationale og lokale myndigheder- undersøge praksis for visumudstedelse ved grænsen i forbindelse med besøg på grænseovergangssteder og hos den centrale myndighed- i forbindelse med besøg på grænseovergangssteder og hos den centrale myndighed undersøge, om SIS kan tages i drift- vurdere ordningerne for udførelse af kontrol ved de autoriserede grænseovergangssteder ved de ydre grænser og i de mellemliggende områder- vurdere de tekniske midler, der er til rådighed ved de ydre grænser, navnlig til afsløring af falske dokumenter- vurdere overvågningen af land- og søgrænser- kontrollere, om personalet ved de forskellige besøgte grænser er tilstrækkeligt, samt om deres uddannelse er tilstrækkelig, bl.a. med hensyn til afsløring af falske dokumenter- kontrollere de foranstaltninger, der iværksættes ved de besøgte ydre grænser for at bekæmpe ulovlig indvandring og kriminalitet i al almindelighed- kontrollere de foranstaltninger, der træffes med hensyn til personer, der afvises ved grænsen, eller som opholder sig ulovligt i landene- kontrollere foranstaltninger til bekæmpelse af organiseret menneskesmugling- vurdere samarbejdet med grænsestaten/grænsestaterne.Formålet med dette besøg er at vurdere på stedet, om overvågningsforanstaltningerne er effektive, og om de overholder de Schengen-kontrolstandarder, der er fastsat i Schengen-konventionen, den fælles håndbog og eksekutivkomitéens relevante afgørelser.b) Samarbejde ved de fælles grænser med de stater, der allerede anvender konventionen, navnlig politisamarbejde og samarbejde på det retlige område, især indgåelse af bilaterale aftaler og udsendelse af forbindelsesofficererDet stående udvalg har i denne sammenhæng til opgave at kontrollere:- effektiviteten af det daglige samarbejde i de fælles grænseområder for så vidt angår gennemførelsen af Schengen-konventionen og bilaterale aftaler- evne og vilje til at gennemføre og udvikle fælles grænseoverskridende operationer under overholdelse af konventionen og bilaterale aftaler- evne og vilje til at gennemføre og udvikle samarbejdet med forbindelsesofficerer- effektiviteten af samarbejdet med de stater, der ligger op til Schengen-områdets ydre grænser, for så vidt angår bekæmpelse af kriminalitet og især organiseret menneskesmugling- politiets adgang til databaser og generel uddannelse- effektiviteten af grænseoverskridende samarbejdsstrukturer- direkte samarbejde og forbindelser mellem ansøgerstatens og Schengen-staternes myndigheder- udstyr og personale, der bidrager til sikkerheden i grænseområdet.c) SIS, Sirene-kontorer, beskyttelse af anlæg og personoplysningerDet stående udvalg har i denne sammenhæng til opgave at kontrollere:Tekniske aspekter- kvalitative, kvantitative, operationelle, organisatoriske og tekniske aspekter af fremtidens N.SIS- de tekniske foranstaltninger og procedurer, der anvendes til at overføre oplysninger fra de nationale informationssystemer til N.SIS (registrering af oplysninger fra de nationale systemer i SIS)- de tekniske foranstaltninger, der bruges for at stille SIS-oplysninger til rådighed for almindelige brugere og for at sikre synkroniseringen af oplysninger i N.SIS og C.SIS- N.SIS'ernes tekniske tilgængelighed.Aspekter vedrørende oplysninger og brugen af dem- den mængde oplysninger, staten er villig til at lade registrere i SIS- kvaliteten af de oplysninger, der skal registreres (udfyldelse af overskrifter)- terminalernes geografiske placering, antal og operationelle stand (slutbrugernes adgang til SIS-oplysningerne)- uddannelse af ansatte, der er autoriseret til at anvende oplysningerne i SIS- de interne procedurer og instrukser med hensyn til at foretage indberetninger, og som skal anvendes i tilfælde af et hit- brugen af de forskellige indberetningsmuligheder- Sirene-kontorernes operationelle kapacitet (koordineringen mellem tjenester, svartider).Beskyttelse af anlæg og oplysninger- de organisatoriske og tekniske aspekter af beskyttelsen af anlæg og personoplysninger- foranstaltninger til at forhindre adgang til anlæg og oplysninger- foranstaltninger vedrørende de forskellige databehandlingsniveauer afhængig af brugerens beføjelser- betingelser for sletning af forældede indberetninger.d) Udstedelse af visa- generelle betingelser for visumudstedelse sammenlignet med bestemmelserne i de fælles konsulære instrukser- bestemmelser om konsultation inden visumudstedelse- bestemmelser om konsultation af SIS inden visumudstedelse- bestemmelser for fremskaffelse af visumstickere og betingelser for opbevaring.Det stående udvalg skal føre tilsyn med koordineringen af disse rapporter og forelægge eksekutivkomitéen en samlet rapport.II. IMPLEMENTERINGSUDVALG FOR DE STATER, DER ALLEREDE ANVENDER KONVENTIONEN1. OPGAVERDet stående udvalg skal gøre det muligt at afdække eventuelle problemer ved de ydre grænser og forhold, som ikke svarer til det niveau, der er fastlagt i overensstemmelse med konventionens ånd og mål. Via det stående udvalg skal den besøgte stat og eksekutivkomitéen underrettes om de problemer, der er blevet konstateret, og forelægges løsningsforslag med henblik på en tilfredsstillende og optimal anvendelse af konventionen. Med hensyn til de problemer, der har vist sig siden konventionens ikrafttræden, er det op til udvalget at komme med tekniske forslag til forbedring af kontrollen, sikkerheden og det retlige samarbejde, herunder udlevering.Udvalget skal også kontrollere, om de henstillinger og bemærkninger, som besøgskommissionerne fremsætter efter besøg ved de ydre grænser, er blevet fulgt op, og om eventuelle mangler ved sikkerheden derved har kunnet afhjælpes. Udvalget har også til opgave at følge op på de problemer, der er gjort opmærksom på i årsrapporten om situationen ved de ydre grænser i de stater, der anvender konventionen.Udvalget skal endelig udføre sine opgaver fleksibelt og objektivt i samarbejde med de kompetente myndigheder og i overensstemmelse med de retlige og etiske regler, der gælder på nationalt plan, og i den forbindelse arbejde på at nå det fælles mål om forbedring af sikkerheden og hensyntagen til de interesser, som de andre stater, der anvender konventionen, har.2. KOMPETENCEOMRÅDEROver for de stater, der allerede anvender konventionen, skal udvalget have et videre kompetenceområde end besøgskommissionerne, men det skal fortsat koncentrere sig om de praktiske aspekter. De områder, der kan tages op til evaluering og derfor må tages i betragtning, omfatter alle Schengen-reglerne og navnlig følgende:- kontrol ved og overvågning af de ydre grænser- politisamarbejde i grænseområderne i de stater, der allerede anvender konventionen- Schengen-informationssystemet- betingelser for udstedelse af Schengen-visa (navnlig ordningerne for forudgående konsultation af partnerstaterne om følsomme nationaliteter)- foranstaltninger, som tager sigte på at bringe udlændinges ulovlige ophold til ophør- gensidig retshjælp i straffesager, herunder udlevering.Følgende emner bør prioriteres højt:a) Kontrol ved og overvågning af de ydre grænser- bestemmelser om udførelse af kontrol ved de autoriserede grænseovergangssteder ved de ydre grænser og i de mellemliggende områder- tekniske midler, der er til rådighed ved de ydre grænser, navnlig til afsløring af falske dokumenter- afgørelse af, om personalet ved den besøgte grænse er tilstrækkeligt- kontrol ved de ydre grænser og overvågning, herunder mobil patruljering og systemer og teknikker til stationær overvågning- uddannelse af embedsmænd, bl.a. i afsløring af falske dokumenter- foranstaltninger, der iværksættes ved de besøgte ydre grænser for at bekæmpe ulovlig indvandring og kriminalitet i al almindelighed- foranstaltninger, der træffes med hensyn til personer, som afvises ved grænsen, eller personer, som opholder sig ulovligt på Schengen-området- foranstaltninger til bekæmpelse af organiseret menneskesmugling- samarbejde med nabostaten/nabostaterne- administrativ organisering af den tjeneste/de tjenester, der har ansvaret for bekæmpelse af ulovlig indvandring, og koordinering mellem tjenesterne på nationalt og lokalt plan- brug af SIS ved grænseovergangssteder.b) Politisamarbejde i grænseområderne i de stater, der allerede anvender konventionen- bilaterale aftaler- ret til forfølgelse og overvågning- organisering af grænseoverskridende samarbejde- direkte samarbejde mellem tjenester- udstyr og personale, der bidrager til sikkerheden i grænseområdet- samarbejde via forbindelsesofficerer.c) Schengen-informationssystemet- registrering af oplysninger fra de nationale systemer i SIS- N.SIS'ernes og Sirene-kontorernes tekniske tilgængelighed- slutbrugernes adgang til SIS-oplysninger- betingelser for sletning af forældede indberetninger- brugen af de forskellige indberetningsmuligheder- Sirene-kontorernes operationelle kapacitet: svartid, ...d) Betingelser for udstedelse af Schengen-visa- bestemmelser om konsultation inden udstedelse af visa som fastlagt i bilag 5B til de fælles konsulære instrukser- bestemmelser om konsultation af SIS inden udstedelse af Schengen-visa- udstedte visa med begrænset territorial gyldighed: antal, målgrupper, grunde- bestemmelser for fremskaffelse af Schengen-stickere og betingelser for opbevaring.III. PRINCIPPER FOR DET STÅENDE UDVALGDet Stående Udvalgs sammensætningUdvalget er et stående udvalg. Det er sammensat af en højtstående repræsentant for hver stat, som har undertegnet konventionen eller samarbejdsaftalen. (Denne højtstående repræsentant kan være ledsaget). Det stående udvalg bistås af sekretariatet i forbindelse med sine møder og forskellige opgaver.Det stående udvalg besøger samtlige lande i en rækkefølge og med mellemrum, der fastlægges af eksekutivkomitéen.De faste medlemmer kan i forbindelse med udførelsen af deres opgaver anmode Schengen-staterne om midlertidigt at udlåne eksperter på hvert af udvalgets forskellige kompetenceområder, især med henblik på udførelsen af opgaver i de enkelte stater efter de retningslinjer, som de faste medlemmer fastlægger. Nogle af de opgaver, hvor eksperter er inddraget, kan udføres sammen eller kan koncentreres om et enkelt område. Den enkelte stat kan på hvert kompetenceområde udpege en ekspert til at udføre opgaver inden for rammerne af det stående udvalg. Udvalget bestræber sig dog på at holde delegationernes omfang på et niveau, der stemmer overens med de tekniske krav i forbindelse med opgaverne.Når der finder flere besøg sted samtidig i form af grupper af eksperter på de forskellige specifikke områder, arrangeres der inden afslutningen af besøget et koordinationsmøde mellem alle eksperterne.Eksperterne skal have de nødvendige kvalifikationer og det vil generelt være ønskeligt med en vis kontinuitet i udpegelserne.Europa-Komissionen deltager som observatør i det stående udvalgs arbejde og i arbejdet i de arbejdsgrupper, der bistår udvalget, centralgruppen og eksekutivkomitéen.Den Fælles TilsynsmyndighedDet stående udvalg udfører sine opgaver uden at anfægte Den Fælles Tilsynsmyndigheds beføjelser. Udvalget kan høre myndigheden på områder, som ligger inden for dens kompetenceområde.Steder, som skal besøgesDet stående udvalg skal sammen med de respektive arbejdsgrupper i hvert enkelt tilfælde udvælge, hvilke steder der skal besøges, og hvilke oplysninger der skal indsamles.SprogSpørgsmålet om, hvilke sprog der skal benyttes under besøgene, afgøres i forbindelse med hvert enkelt besøg.Lettelse af udvalgets arbejdeDen besøgte stats myndigheder sikrer, at der ydes udvalget det samarbejde og den bistand, det har brug for for at kunne udføre sine opgaver tilfredsstillende. Den besøgte stat giver udvalget de relevante oplysninger om de steder, der skal besøges, og alle nyttige statistiske, faktuelle, analytiske eller andre oplysninger (på et af de officielle Schengen-sprog) mindst en måned, før besøget påbegyndes.Rejse- og opholdsudgifter i forbindelse med besøgRejse- og opholdsudgifterne afholdes af udvalgsmedlemmerne eller deres eksperter. Værtsstaten afholder udgifterne til den logistiske støtte på stedet.Udarbejdelse af rapportenRapporten udarbejdes på grundlag af en standardmodel, som det stående udvalg fastlægger i samråd med de kompetente arbejdsgrupper. Modellen kan tilpasses efter behov og omstændigheder.Formandskabet udarbejder et foreløbigt udkast til rapport, som forelægges ekspertgruppen, der søger at nå til enighed om affattelsen af rapporten. Repræsentanterne for værtsstaten har observatørstatus i denne gruppe. Når eksperterne har udarbejdet rapporten, forelægges den værtsstaten, der kan udtale sig om den. Rapporten og udtalelsen forelægges det stående udvalg, som søger at finde en konsensus mellem de to dokumenter. Hvis der er uenighed om bestemte punkter, anfører udvalget begge parters holdning.Det skal af rapporterne klart fremgå, på hvilke områder målene er nået, og på hvilke de ikke er nået, og der skal fremlægges konkrete forslag til foranstaltninger til afhjælpning eller forbedring af situationen. Det er under alle omstændigheder eksekutivkomitéen, der skal vedtage den endelige afgørelse.FortrolighedUdvalgets medlemmer og eksperterne skal betragte de oplysninger, de får under udførelsen af deres opgaver, som fortrolige. De rapporter, der udarbejdes i henhold til denne afgørelse, skal betragtes som fortrolige.Königswinter, den 16. september 1998.M. KantherFormand


title: 2014/911/EU: Rådets afgørelse af 4. december 2014 om elektronisk udveksling med Letland af fingeraftryksdata

text:
               17.12.2014

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 360/28

         RÅDETS AFGØRELSE
   af 4. december 2014
   om elektronisk udveksling med Letland af fingeraftryksdata

      (2014/911/EU)

   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til Rådets afgørelse 2008/615/RIA af 23. juni 2008 om intensivering af det grænseoverskridende samarbejde, navnlig om bekæmpelse af terrorisme og grænseoverskridende kriminalitet (1), særlig artikel 25,
   under henvisning til Rådets afgørelse 2008/616/RIA af 23. juni 2008 om gennemførelse af afgørelse 2008/615/RIA om intensivering af det grænseoverskridende samarbejde, navnlig om bekæmpelse af terrorisme og grænseoverskridende kriminalitet (2), særlig artikel 20 og kapitel 4 i bilaget hertil, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               I henhold til protokollen om overgangsbestemmelser, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union, til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, bevares retsvirkningerne af retsakter, der er vedtaget af Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer inden Lissabontraktatens ikrafttræden, så længe disse retsakter ikke er ophævet, annulleret eller ændret i medfør af traktaterne.

               (2)

               Artikel 25 i afgørelse 2008/615/RIA finder derfor anvendelse, og Rådet afgør med enstemmighed, om medlemsstaterne har gennemført bestemmelserne i nævnte afgørelses kapitel 6.

               (3)

               Artikel 20 i afgørelse 2008/616/RIA bestemmer, at afgørelser som omhandlet i artikel 25, stk. 2, i afgørelse 2008/615/RIA træffes på grundlag af en evalueringsrapport, der baseres på et spørgeskema. For så vidt angår elektronisk dataudveksling i henhold til kapitel 2 i afgørelse 2008/615/RIA skal evalueringsrapporten baseres på et evalueringsbesøg og en forsøgsfase.

               (4)

               I henhold til kapitel 4, punkt 1.1, i bilaget til afgørelse 2008/616/RIA vedrører det spørgeskema, der udarbejdes af den relevante arbejdsgruppe i Rådet, hver af de elektroniske dataudvekslinger, og det skal besvares af en medlemsstat, så snart den mener, at den opfylder forudsætningerne for dataudveksling i den relevante datakategori.

               (5)

               Letland har besvaret spørgeskemaet om databeskyttelse og spørgeskemaet om udveksling af fingeraftryksdata.

               (6)

               Letland har gennemført en vellykket forsøgsfase med Østrig.

               (7)

               Der er blevet gennemført et evalueringsbesøg i Letland, og den østrigske evalueringsgruppe har udarbejdet en rapport om evalueringsbesøget, som er blevet sendt til den relevante arbejdsgruppe i Rådet.

               (8)

               Rådet har fået forelagt en samlet evalueringsrapport, som opsummerer resultaterne af spørgeskemaet, evalueringsbesøget og forsøgsfasen vedrørende udveksling af fingeraftryksdata —

         VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
   Artikel 1
   Med henblik på elektronisk søgning af fingeraftryksdata har Letland fuldt ud gennemført de generelle bestemmelser om databeskyttelse i kapitel 6 i afgørelse 2008/615/RIA og har ret til at modtage og levere personoplysninger i henhold til artikel 9 i nævnte afgørelse fra datoen for nærværende afgørelses ikrafttræden.
   Artikel 2
   Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 4. december 2014.

            På Rådets vegne

         A. ORLANDO

            Formand

      (1)  EUT L 210 af 6.8.2008, s. 1.

      (2)  EUT L 210 af 6.8.2008, s. 12.


title: 2006/955/EF,Euratom: Rådets afgørelse af 18. december 2006 om ændring af procesreglementet for De Europæiske Fællesskabers Domstol vedrørende reglerne om sprog

text:
                  29.12.2006

                  DA

                  Den Europæiske Unions Tidende

                  L 386/44

         RÅDETS AFGØRELSE
         af 18. december 2006
         om ændring af procesreglementet for De Europæiske Fællesskabers Domstol vedrørende reglerne om sprog
         (2006/955/EF, Euratom)
         RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
         under henvisning til artikel 64 i protokollen vedrørende Domstolens statut,
         efter proceduren i medfør af artikel 245, stk. 2, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab og artikel 160, stk. 2, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab,
         under henvisning til Domstolens anmodning,
         under henvisning til Kommissionens udtalelse af 12. december 2006,
         under henvisning til Europa-Parlamentets udtalelse af 13. december 2006, og
         ud fra følgende betragtning:
         Med tiltrædelsen af Republikken Bulgarien og Rumænien bliver bulgarsk og rumænsk officielle sprog i Den Europæiske Union, og disse sprog bør anføres blandt de processprog, der er fastsat ved procesreglementet —
         TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

            Artikel 1
            Procesreglementet for De Europæiske Fællesskabers Domstol, fastsat den 19. juni 1991 (EFT L 176 af 4.7.1991, s. 7. Berigtiget i EFT L 383 af 29.12.1992, s. 117), som ændret den 21. februar 1995 (EFT L 44 af 28.2.1995, s. 61), den 11. marts 1997 (EFT L 103 af 19.4.1997, s. 1. Berigtiget i EFT L 351 af 23.12.1997, s. 72), den 16. maj 2000 (EFT L 122 af 24.5.2000, s. 43), den 28. november 2000 (EFT L 322 af 19.12.2000, s. 1), den 3. april 2001 (EFT L 119 af 27.4.2001, s. 1), den 17. september 2002 (EFT L 272 af 10.10.2002, s. 24. Berigtiget i EFT L 281 af 19.10.2002, s. 24), den 8. april 2003 (EUT L 147 af 14.6.2003, s. 17), den 19. april 2004 (EUT L 132 af 29.4.2004, s. 2), den 20. april 2004 (EUT L 127 af 29.4.2004, s. 107), den 12. juli 2005 (EUT L 203 af 4.8.2005, s. 19) og den 18. oktober 2005 (EUT L 288 af 29.10.2005, s. 51) ændres som følger:
            Artikel 29, stk. 1, affattes således:

                  »1.   Processprogene er bulgarsk, dansk, engelsk, estisk, finsk, fransk, græsk, irsk, italiensk, lettisk, litauisk, maltesisk, nederlandsk, polsk, portugisisk, rumænsk, slovakisk, slovensk, spansk, svensk, tjekkisk, tysk og ungarsk.«.

            Artikel 2
            Denne afgørelse træder i kraft fra ikrafttrædelsen af traktaten vedrørende Republikken Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse af Den Europæiske Union.

            Rettens procesreglement på bulgarsk og rumænsk vil blive vedtaget efter ikrafttrædelsen af den i forrige afsnit nævnte traktat.
            Udfærdiget i Bruxelles, den 18. december 2006.

                  På Rådets vegne

                  Formand

               J.-E. ENESTAM


Avis juridique important

|

31997D0874

97/874/EF, Euratom: Kommissionens afgørelse af 16. december 1997 om ændring af afgørelse 94/204/EF, Euratom om nedsættelse af en europæisk forsamling for videnskab og teknologi (EØS-relevant tekst)

EF-Tidende nr. L 354 af 30/12/1997 s. 0034 - 0034

KOMMISSIONENS AFGØRELSE af 16. december 1997 om ændring af afgørelse 94/204/EF, Euratom om nedsættelse af en europæisk forsamling for videnskab og teknologi (EØS-relevant tekst) (97/874/EF, Euratom) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, ogud fra følgende betragtninger:Ved Kommissionens afgørelse 94/204/EF, Euratom (1) nedsattes et rådgivende udvalg under betegnelsen Den Europæiske Forsamling for Videnskab og Teknologi, i det følgende benævnt »forsamlingen«;i henhold til afgørelsens artikel 3, stk. 1 og 2, består forsamlingen af højst 100 medlemmer og er sammensat af højtstående personer fra de europæiske miljøer, der repræsenterer de eksakte videnskaber og naturvidenskaberne, de økonomiske, sociale og humanistiske videnskaber i det omfang og på de områder, hvor disse berøres af Fællesskabets forskning, samt teknologi og industri;ifølge afgørelsens artikel 5 har forsamlingen et forretningsudvalg på 20 medlemmer, der på den ene side omfatter en repræsentant for Kommissionen og ni medlemmer, der udpeges af Kommissionen efter reglerne i artikel 3, stk. 3, og på den anden side ti medlemmer valgt af forsamlingen blandt dens medlemmer;ordlyden af artikel 5 bør ændres, for at forretningsudvalgets sammensætning kan komme til at svare til forsamlingens faktiske sammensætning -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1 Artikel 5, første stykke, i afgørelse 94/204/EF, Euratom affattes således:»Forsamlingen har et forretningsudvalg på højst tyve medlemmer, der dels omfatter højst ti medlemmer, som forsamlingen vælger blandt sine medlemmer med to tredjedeles flertal af de tilstedeværende medlemmer, dels af en repræsentant for Kommissionen og ni medlemmer, som Kommissionen udpeger blandt repræsentanterne for de repræsentative instanser, der er omhandlet i artikel 3, stk. 3. Det nøjagtige antal forsamlingsvalgte og kommissionsudpegede medlemmer fastlægges i henhold til reglerne i forsamlingens forretningsorden, som er omhandlet i artikel 7.«Artikel 2 Denne afgørelse anvendes fra den 17. december 1997.Udfærdiget i Bruxelles, den 16. december 1997.På Kommissionens vegneÉdith CRESSONMedlem af Kommissionen(1) EFT L 98 af 16. 4. 1994, s. 34.


title: Rådets afgørelse af 18. maj 2010 om udpegelse af medlemmer af og suppleanter til bestyrelsen for Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder

text:
               27.5.2010

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 137/22

         RÅDETS AFGØRELSE
   af 18. maj 2010
   om udpegelse af medlemmer af og suppleanter til bestyrelsen for Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder
   2010/C 137/08
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til forordning (EF) nr. 1922/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af et europæisk institut for ligestilling mellem mænd og kvinder (1), særlig artikel 10, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               I artikel 10 i forordning (EF) nr. 1922/2006 fastsættes bl.a., at Rådet udpeger 18 medlemmer af, samt suppleanter til, bestyrelsen for Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder for en treårig periode.

               (2)

               Atten medlemsstater (Belgien, Bulgarien, Den Tjekkiske Republik, Tyskland, Estland, Spanien, Frankrig, Ungarn, Malta, Nederlandene, Østrig, Portugal, Rumænien, Slovenien, Slovakiet, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige) står for tur til at indstille medlemmer og suppleanter for perioden fra den 1. juni 2010 til den 31. maj 2013.

               (3)

               Regeringerne i ovennævnte medlemsstater har forelagt Rådet kandidatlister —

         VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
   Artikel 1
   Følgende udpeges herved til medlemmer af og suppleanter til bestyrelsen for Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder for perioden fra den 1. juni 2010 til den 31. maj 2013:

      REGERINGSREPRÆSENTANTER

               Land

               Medlemmer

               Suppleanter

               Belgien

               Michel PASTEEL

               Annemie PERNOT

               Bulgarien

               Tatyana Spassova KMETOVA

               Petia Mihaylova MOEVA

               Den Tjekkiske Republik

               Andrea BARŠOVÁ

               Czeslaw WALEK

               Tyskland

               Eva Maria WELSKOP-DEFFAA

               Renate AUGSTEIN

               Estland

               Käthlin SANDER

               Christian VESKE

               Spanien

               Enriqueta CHICANO JÁVEGA

               Cecilia PAYNO DE ORIVE

               Frankrig

               Elisabeth TOMÉ-GERTHEINRICHS

               Françoise VILAIN

               Ungarn

               Zsuzsa SEBESTYÉN

               Katalin KISSNÉ BENCZE

               Malta

               Therese BUGEJA

               Therese SPITERI

               Nederlandene

               Carlien SCHEELE

               Ferdi LICHER

               Østrig

               Vera JAUK

               Dietmar HILLBRAND

               Portugal

               Sara FALCÃO CASACA

               Pedro DELGADO ALVES

               Rumænien

               Florin-Marian NEGREA

               Andra Cristina CROITORU

               Slovenien

               Roman KUHAR

               Maruša GORTNAR

               Slovakiet

               Martina JANÍKOVÁ

               Jana STANKOVÁ

               Finland

               Tarja HEINILÄ-HANNIKAINEN

               Riitta MARTIKAINEN

               Sverige

               Helén LUNDKVIST

               Lars WITTENMARK

               Det Forenede Kongerige

               Helene REARDON-BOND

               Celia REED

         Artikel 2
   Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 18. maj 2010.

            På Rådets vegne

         E. SALGADO

            Formand

      (1)  EUT L 403 af 30.12.2006, s. 9.


title: 2013/339/EU: Afgørelse vedtaget af repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer af 26. juni 2013 om udnævnelse af en dommer ved Retten

text:
               29.6.2013

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 179/95

         AFGØRELSE VEDTAGET AF REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER
   af 26. juni 2013
   om udnævnelse af en dommer ved Retten
   (2013/339/EU)
   REPRÆSENTANTERNE FOR REGERINGERNE FOR DEN EUROPÆISKE UNIONS MEDLEMSSTATER HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 19,
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 254 og 255,
   under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 106A, stk. 1, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               I henhold til artikel 5 og 7 i protokollen vedrørende statutten for Den Europæiske Unions Domstol skal der, efter at Josef AZIZI er trådt tilbage med virkning fra den 1. september 2013, udnævnes en dommer ved Retten for resten af Josef AZIZIs embedsperiode, dvs. indtil den 31. august 2016.

               (2)

               Viktor KREUSCHITZ er blevet indstillet til det ledige embede.

               (3)

               Det udvalg, der er nedsat ved artikel 255 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, har afgivet udtalelse om Viktor KREUSCHITZs kvalifikationer til at udøve embedet som dommer ved Retten —

         VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
   Artikel 1
   Viktor KREUSCHITZ udnævnes til dommer ved Retten for perioden fra den 1. september 2013 til 31. august 2016.
   Artikel 2
   Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 26. juni 2013.

         R. MONTGOMERY

            Formand


Avis juridique important

|

32000D0642

Rådets afgørelse af 17. oktober 2000 om samarbejdsordninger mellem medlemsstaternes finansielle efterretningsenheder for så vidt angår udveksling af oplysninger

EF-Tidende nr. L 271 af 24/10/2000 s. 0004 - 0006

Rådets afgørelseaf 17. oktober 2000om samarbejdsordninger mellem medlemsstaternes finansielle efterretningsenheder for så vidt angår udveksling af oplysninger(2000/642/RIA)RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 34, stk. 2, litra c),under henvisning til initiativ fra Republikken Finland,under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, ogud fra følgende betragtninger:(1) Det Europæiske Råd godkendte på mødet den 16.-17. juni 1997 i Amsterdam handlingsplanen om bekæmpelse af organiseret kriminalitet(1). Efter handlingsplanens henstilling 26, litra e), bør der blandt andet ske en forbedring af samarbejdet mellem de kontaktpunkter, der er kompetente til at modtage de indberetninger om mistænkelige transaktioner, som udarbejdes i henhold til Rådets direktiv 91/308/EØF af 10. juni 1991 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge(2).(2) Alle medlemsstaterne har oprettet finansielle efterretningsenheder, der skal indsamle og analysere de oplysninger, de modtager i henhold til bestemmelserne i direktiv 91/308/EØF, med henblik på at påvise forbindelser mellem mistænkelige finansielle transaktioner og den underliggende kriminelle aktivitet for at forebygge og bekæmpe hvidvaskning af penge.(3) Forbedring af mekanismerne til udveksling af oplysninger mellem finansielle efterretningsenheder er et af de mål, Ekspertgruppen vedrørende Hvidvaskning af Penge, der er nedsat inden for rammerne af Den Tværfaglige Gruppe vedrørende Organiseret Kriminalitet, har anerkendt, sammen med en forbedret udveksling af oplysninger mellem medlemsstaternes finansielle efterretningsenheder og efterretningsmyndigheder og en forbedret tværfaglig opbygning af de finansielle efterretningsenheder, som også skal have kendskab til den finansielle sektor, de retshåndhævende myndigheder og retsvæsenet.(4) Rådet betonede i sine konklusioner fra marts 1995, at en styrkelse af ordningerne til bekæmpelse af hvidvaskning af penge er betinget af et tættere samarbejde mellem de forskellige myndigheder, der er involveret i denne bekæmpelse.(5) I Kommissionens anden rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af direktiv 91/308/EØF peges der på de vanskeligheder, som fortsat synes at forhindre kommunikation og udveksling af oplysninger mellem visse enheder, der ikke har samme juridiske status.(6) Det er nødvendigt, at der etableres et tæt samarbejde mellem de relevante myndigheder i medlemsstaterne, der er involveret i bekæmpelsen af hvidvaskning af penge, og at der fastsættes bestemmelser om direkte kommunikation mellem disse myndigheder.(7) Medlemsstaterne har allerede med et vellykket resultat indført sådanne ordninger på dette område, som hovedsagelig er baseret på principperne i den model til aftalememorandum, der er foreslået af det uformelle verdensomspændende net af finansielle efterretningsenheder, kendt som "Egmont-Gruppen".(8) Medlemsstaterne må organisere de finansielle efterretningsenheder på en sådan måde, at oplysninger og dokumenter forelægges inden for et rimeligt tidsrum.(9) Denne afgørelse berører ikke konventioner eller ordninger vedrørende gensidig retshjælp i straffesager mellem retslige myndigheder -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 11. Medlemsstaterne drager omsorg for, at finansielle efterretningsenheder, der er oprettet eller udpeget til at modtage finansielle oplysninger med henblik på bekæmpelse af hvidvaskning af penge, i overensstemmelse med deres nationale beføjelser samarbejder inden for efterretningsenheden om at indsamle, analysere og efterforske relevante oplysninger om ethvert forhold, der kan være tegn på hvidvaskning af penge.2. Med henblik herpå sikrer medlemsstaterne, at finansielle efterretningsenheder uopfordret eller på opfordring, og enten i overensstemmelse med denne afgørelse eller i overensstemmelse med eksisterende eller fremtidige aftalememoranda, udveksler alle til rådighed stående oplysninger, som måtte være relevante for behandlingen eller analysen af oplysninger eller for de finansielle efterretningsenheders efterforskning af finansielle transaktioner i tilknytning til hvidvaskning af penge og de fysiske eller juridiske personer, der er involveret.3. Hvis en medlemsstat har udpeget en politimyndighed som finansiel efterretningsenhed, kan den bestemme, at oplysninger, der er i den pågældende finansielle efterretningsenheds besiddelse, i overensstemmelse med denne afgørelse skal udveksles med en myndighed i den modtagende medlemsstat, der er udpeget til dette formål, og som er kompetent på de i stk. 1 nævnte områder.Artikel 21. Medlemsstaterne drager omsorg for, at de finansielle efterretningsenheder, med henblik på denne afgørelse, udgør en enkelt enhed i hver medlemsstat og svarer til følgende definition:"En central, national enhed, der med henblik på at bekæmpe hvidvaskning af penge er ansvarlig for at modtage (og hvor det er tilladt, anmode om), analysere og viderebringe finansielle oplysninger, som vedrører mistænkeligt udbytte fra kriminalitet, eller som kræves i henhold til nationale love eller andre retsforskrifter, til de kompetente myndigheder."2. En medlemsstat kan i forbindelse med stk. 1 oprette en central enhed til at modtage eller sende oplysninger til eller fra decentraliserede enheder.3. Medlemsstaterne angiver, hvilken enhed der er en finansiel efterretningsenhed ifølge denne artikels definition. De underretter skriftligt Generalsekretariatet for Rådet herom. Denne underretning påvirker ikke de nuværende samarbejdsforbindelser mellem de finansielle efterretningsenheder.Artikel 3Medlemsstaterne drager omsorg for, at de finansielle efterretningsenheders udførelse af deres opgaver i henhold til denne afgørelse ikke påvirkes af deres interne status, uanset om der er tale om administrative, retshåndhævende eller retslige myndigheder.Artikel 41. Enhver anmodning, der fremsættes i henhold til denne afgørelse, ledsages af en kort fremstilling af de omstændigheder, som den begærende finansielle efterretningsenhed har kendskab til. Efterretningsenheden skal i anmodningen specificere, hvorledes de ønskede oplysninger vil blive anvendt.2. Når der fremsættes en anmodning i henhold til denne afgørelse, afgiver den anmodede efterretningsenhed alle relevante oplysninger, herunder tilgængelige finansielle oplysninger og de ønskede oplysninger af retshåndhævelsesmæssig karakter, uden en formel anmodning er nødvendig i henhold til gældende konventioner eller aftaler mellem medlemsstaterne.3. En finansiel efterretningsenhed kan nægte at videregive oplysninger, som kunne vanskeliggøre en igangværende strafferetlig efterforskning i den anmodede medlemsstat, eller, i særlige tilfælde, hvis videregivelse af oplysningerne ville stå i klart misforhold til en fysisk eller juridisk persons eller den berørte medlemsstats legitime interesser eller på anden måde ikke ville være i overensstemmelse med væsentlige principper i national ret. Ethvert afslag skal begrundes behørigt over for den finansielle efterretningsenhed, der anmoder om oplysningerne.Artikel 51. Oplysninger eller dokumenter, der er modtaget i henhold til denne afgørelse, er bestemt til at anvendes som foreskrevet i artikel 1, stk. 1.2. Når der videregives oplysninger eller dokumenter i medfør af denne afgørelse, kan den finansielle efterretningsenhed, der sender oplysningerne, pålægge begrænsninger og betingelser for deres anvendelse til andre formål end de i stk. 1 fastsatte. Den finansielle efterretningsenhed, der modtager oplysningerne, skal overholde alle sådanne begrænsninger og betingelser.3. Når en medlemsstat ønsker at anvende modtagne oplysninger eller dokumenter til strafferetlig efterforskning eller retsforfølgning som foreskrevet i artikel 1, stk. 1, kan den medlemsstat, der har fremsendt oplysningerne, ikke nægte sit samtykke hertil, medmindre det sker under henvisning til begrænsninger i henhold til dens nationale lovgivning eller de forhold, der er omhandlet i artikel 4, stk. 3. Afslag på samtykke skal begrundes behørigt.4. De finansielle efterretningsenheder træffer alle nødvendige foranstaltninger, herunder sikkerhedsforanstaltninger, for at sikre, at oplysninger, der forelægges i henhold til denne afgørelse, ikke er tilgængelige for andre myndigheder, organer eller instanser.5. De forelagte oplysninger er beskyttet i henhold til Europarådets konvention af 28. januar 1981 om beskyttelse af det enkelte menneske i forbindelse med elektronisk databehandling af personoplysninger og er under hensyntagen til Europarådets anbefaling R(87)15 af 15. september 1987 om politiets brug af personoplysninger beskyttet af mindst de samme bestemmelser om tavshedspligt og beskyttelse af personoplysninger som dem, der gælder i henhold til den nationale lovgivning, der gælder for den anmodende finansielle efterretningsenhed.Artikel 61. Finansielle efterretningsenheder kan udveksle relevante oplysninger inden for de grænser, deres nationale lovgivning har fastsat herfor, og uden at der foreligger en anmodning herom.2. Artikel 5 finder anvendelse i forbindelse med oplysninger, der fremsendes i medfør af nærværende artikel.Artikel 7Medlemsstaterne tilvejebringer og bliver enige om passende og beskyttede kommunikationsveje mellem de finansielle efterretningsenheder.Artikel 8Denne afgørelse anvendes med forbehold af medlemsstaternes forpligtelser over for Europol, som de fremgår af Europol-konventionen.Artikel 91. Såfremt omfanget af samarbejdet mellem finansielle efterforskningsenheder som udtrykt i aftalememoranda, der er indgået eller vil blive indgået mellem myndighederne i medlemsstaterne, er i overensstemmelse med eller mere vidtgående end bestemmelserne i denne afgørelse, berøres det ikke af denne afgørelse. Såfremt bestemmelserne i denne afgørelse går videre end bestemmelserne i aftalememoranda, der er indgået mellem myndighederne i visse medlemsstater, træder denne afgørelse i stedet for sådanne aftalememoranda to år efter, at den får virkning.2. Medlemsstaterne skal sørge for, at de er i stand til at samarbejde fuldt ud i overensstemmelse med bestemmelserne i denne afgørelse senest tre år efter, at den får virkning.3. Rådet vurderer senest fire år efter den dato, hvor afgørelsen får virkning, hver medlemsstats overholdelse af afgørelsen og kan beslutte fortsat at foretage sådanne vurderinger regelmæssigt.Artikel 10Denne afgørelse finder anvendelse på Gibraltar. Med henblik herpå og uanset artikel 2 kan Det Forenede Kongerige give Generalsekretariatet for Rådet meddelelse om en finansiel efterretningsenhed i Gibraltar.Artikel 11Denne afgørelse får virkning den 17. oktober 2000.Udfærdiget i Luxembourg, den 17. oktober 2000.På Rådets vegneÉ. GuigouFormand(1) EFT C 251 af 15.8.1997, s. 1.(2) EFT L 166 af 28.6.1991, s. 77.


Avis juridique important

|

41979D0172

79/172/EKSF, EØF, Euratom: Afgørelse truffet af repræsentanterne for regeringerne for De europæiske Fællesskabers medlemsstater af 6. februar 1979 om udnævnelse af en dommer ved Domstolen

EF-Tidende nr. L 037 af 13/02/1979 s. 0033 - 0033

++++  AFGOERELSE  TRUFFET AF REPRAESENTANTERNE FOR REGERINGERNE FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABERS MEDLEMSSTATER  af 6 . februar 1979  om udnaevnelse af en dommer ved Domstolen   ( 79/172/EKSF , EOEF , Euratom )  REPRAESENTANTERNE FOR REGERINGERNE FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABERS MEDLEMSSTATER HAR _  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske Kul - og Staalfaellesskab , saerlig artikel 32b ,  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab , saerlig artikel 167 ,  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske Atomenergifaellesskab , saerlig artikel 139 , og  ud fra foelgende betragtninger :  A . M . Donner , dommer ved De europaeiske Faellesskabers Domstol , har ved skrivelse af 28 . september 1978 indgivet sin afskedsbegaering med virkning fra 1 . april 1979 ;  i henhold til artikel 8 i protokollen vedroerende statutten for Det europaeiske Kul - og Staalfaellesskabs Domstol , artikel 7 i protokollen vedroerende statutten for Det europaeiske oekonomiske Faellesskabs Domstol og artikel 7 i protokollen vedroerende statutten for Det europaeiske Atomenergifaellesskabs Domstol skal der udnaevnes en dommer for resten af A . M . Donners embedsperiode _  TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE :  Artikel 1  Th . Koopmans udnaevnes herved til dommer for De europaeiske Faellesskabers Domstol indtil den 6 . oktober 1982 .  Artikel 2  Denne afgoerelse faar virkning fra den 1 . april 1979 .  Udfaerdiget i Bruxelles , den 6 . februar 1979 .  J . FRANCOIS-PONCET  Formand