Avis juridique important

|

32002D0047

2002/47/EF,EKSF,Euratom: Kommissionens afgørelse af 23. januar 2002 om ændring af dens forretningsorden (meddelt under nummer K(2002) 99)

EF-Tidende nr. L 021 af 24/01/2002 s. 0023 - 0027

Kommissionens afgørelseaf 23. januar 2002om ændring af dens forretningsorden(meddelt under nummer K(2002) 99)(2002/47/EF, EKSF, Euratom)KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 218, stk. 2,under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab, særlig artikel 16,under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 131,under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 28, stk. 1, og artikel 41, stk. 1 -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1De bestemmelser vedrørende dokumentforvaltning, som findes i bilaget til denne afgørelse, knyttes som bilag til Kommissionens forretningsorden(1).Artikel 2Kommissionens afgørelse af 18. marts 1986 om dokumentforvaltning(2) ophæves.Artikel 3Denne afgørelse træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.Udfærdiget i Bruxelles, den 23. januar 2002.På Kommissionens vegneRomano ProdiFormand(1) EFT L 308 af 8.12.2000, s. 26.(2) SEK(86) 388.BILAGBESTEMMELSER VEDRØRENDE DOKUMENTFORVALTNINGBetragtninger:(1) Kommissionens virksomhed og beslutninger på det politiske, lovgivningsmæssige, tekniske, finansielle og administrative område kommer på et givet tidspunkt til udtryk gennem udarbejdelse af dokumenter.(2) Disse dokumenter bør forvaltes efter regler, der finder anvendelse på samtlige generaldirektorater og sidestillede tjenester, da de både er den direkte forbindelse til igangværende virksomhed og afspejler tidligere virksomhed, som Kommissionen har gennemført i sin dobbelte egenskab af institution og offentlig europæisk forvaltning.(3) De ensartede regler skal sikre, at Kommissionen på ethvert tidspunkt kan redegøre for den virksomhed, den er ansvarlig for. Således bør de dokumenter og dossierer, der beror i et generaldirektorat eller i en sidestillet tjeneste, udgøre institutionens hukommelse, lette informationsudvekslingen, udgøre beviser for foretagne transaktioner og opfylde de retlige krav, tjenestegrenene er underlagt.(4) Gennemførelsen af de nævnte regler nødvendiggør, at der etableres en passende og solid organisatorisk struktur i de enkelte generaldirektorater og sidestillede tjenester, mellem tjenestegrenene indbyrdes og i Kommissionen som helhed.(5) Udarbejdelse og gennemførelse af et journaliseringssystem, der er baseret på en fortegnelse, som er fælles for samtlige Kommissionens tjenestegrene, og som indgår i Kommissionens virksomhedsbaserede forvaltning, vil gøre det muligt at ordne dossiererne og at forbedre åbenheden og adgangen til dokumenter.(6) En effektiv dokumentforvaltning er en nødvendig forudsætning for en effektiv politik for offentlighedens adgang til Kommissionens dokumenter. Borgernes udøvelse af denne ret til adgang vil blive lettet gennem etablering af registre med referencer til de dokumenter, der udarbejdes eller modtages af Kommissionen.Artikel 1DefinitionerI disse bestemmelser forstås ved:- dokument: ethvert indhold, der er udarbejdet eller modtaget af Kommissionen, og som vedrører politikker, virksomhed og beslutninger henhørende under institutionens kompetence som led i dens officielle opgaver og uanset det anvendte medium (skrevet på papir eller opbevaret elektronisk, lydoptagelse, billedoptagelse eller audiovisuel optagelse)- dossier: en samling af dokumenter, ordnet efter institutionens virksomhed, til anvendelse som bevis, baggrund eller information og for at sikre arbejdets effektivitet.Artikel 2FormålNærværende bestemmelser fastsætter principperne for dokumentforvaltningen.Dokumentforvaltningen skal sikre:- at dokumenter oprettes, modtages og opbevares korrekt- at ethvert dokument identificeres ved hjælp af passende kendetegn, der gør det let at arkivere, søge og henvise til dokumentet- at institutionens hukommelse bevares, at der opbevares beviser for de gennemførte aktiviteter, og at tjenestegrenenes retlige forpligtelser overholdes- at informationsudvekslingen kan ske på en enkel måde- at institutionens forpligtelser til åbenhed overholdes.Artikel 3Ensartede reglerDokumenterne gøres til genstand for følgende handlinger:- registrering- journalisering- opbevaring- overførsel af dossierer til de historiske arkiver.Disse handlinger udføres under overholdelse af ensartede regler, som anvendes af samtlige Kommissionens generaldirektorater og sidestillede tjenester.Artikel 4RegistreringEthvert dokument, der modtages eller formelt udarbejdes i en tjenestegren, skal, uanset det anvendte medium, analyses med henblik på at fastslå, hvorledes det skal behandles og dermed, om det skal registreres eller ej.Ethvert dokument, der udarbejdes eller modtages af en af Kommissionens tjenestegrene, skal registreres, når det indeholder en væsentlig og ikke forbigående oplysning og/eller hvis det vil kunne medføre en handling eller en opfølgning fra Kommissionens eller en af dens tjenestegrenes side. Et dokument, der er udarbejdet, registreres af den tjenestegren, der er ophavsmand til det, i det system, det henhører under. Et dokument, der er modtaget, registreres af den modtagende tjenestegren. Ved enhver senere behandling af dokumenter, der er således registreret, skal der henvises til den oprindelige registrering.Registreringen skal sikre, at ethvert dokument, der er udarbejdet eller modtaget af Kommissionen eller af en af dens tjenestegrene, klart og sikkert kan identificeres, således at dokumentet kan spores igennem hele dets livscyklus.Der oprettes registre, som indeholder referencer til dokumenterne.Artikel 5JournaliseringGeneraldirektoraterne og de sidestillede tjenester udarbejder et journaliseringssystem, som er tilpasset deres specifikke behov.Journaliseringssystemet, som er tilgængeligt ad datamatisk vej, er tilknyttet en fælles fortegnelse, som er fastlagt af Generalsekretariatet for samtlige Kommissionens tjenestegrene. Fortegnelsen indgår som led i forvaltningen af Kommissionens virksomhed.De registrerede dokumenter samles i dossierer. For hver sag henhørende under et generaldirektorats kompetence oprettes ét officielt dossier. Hvert officielt dossier skal være fuldstændigt og svare til tjenestegrenens virksomhed vedrørende den pågældende sag.Ansvaret for oprettelsen af et dossier og dets placering i journaliseringssystemet for et generaldirektorat eller en sidestillet tjeneste påhviler den tjenestegren, der er ansvarlig for det område, dossieret vedrører, i overensstemmelse med de praktiske fremgangsmåder, der er fastsat af det enkelte generaldirektorat eller den enkelte sidestillede tjeneste.Artikel 6OpbevaringHvert generaldirektorat eller hver sidestillet tjeneste sikrer den materielle beskyttelse af de dokumenter, de er ansvarlige for, og deres tilgængelighed på kort og mellemlang sigt og skal være i stand til at udarbejde eller gendanne de dossierer, de hører til.De administrative regler og de retlige forpligtelser er bestemmende for minimumsperioden for opbevaring af et dokument.Det enkelte generaldirektorat eller den enkelte sidestillede tjeneste fastlægger sin interne struktur for opbevaring af dossierer. Minimumsperioden for opbevaring i tjenestegrenene afhænger af en liste, der er fælles for Kommissionen som helhed, og som opstilles i overensstemmelse med de i artikel 12 omhandlede gennemførelsesbestemmelser.Artikel 7Udvælgelse og overførsel til de historiske arkiverUanset de minimumsperioder for opbevaring, der er omhandlet i artikel 6, foretager det eller de centre for dokumentforvaltning, der er omhandlet i artikel 9, med regelmæssige mellemrum og i samarbejde med de tjenester, der er ansvarlige for dossiererne, en udvælgelse af de dokumenter og dossierer, som senere kan overføres til Kommissionens historiske arkiver. Efter vurdering af forslagene kan de historiske arkiver afvise overførslen af dokumenter eller dossierer. Enhver beslutning om afvisning skal begrundes og meddeles den berørte tjenestegren.Dossierer og dokumenter, som tjenestegrenene ikke længere har brug for at opbevare, overføres senest 15 år efter deres udarbejdelse via centret for dokumentforvaltning og under generaldirektørens ansvar til Kommissionens historiske arkiver. Disse dossierer eller dokumenter undergår derefter en sortering, der foregår efter de regler, der er fastsat i de i artikel 12 omhandlede gennemførelsesbestemmelser, og som har til formål at adskille dokumenter, der bør opbevares, fra dokumenter uden nogen administrativ eller historisk interesse.De historiske arkiver råder over særlige depoter til opbevaring af de således overførte dossierer og dokumenter. De stiller efter anmodning dokumenter og dossierer til rådighed for det generaldirektorat eller den sidestillede tjeneste, de hidrører fra.Artikel 8Klassificerede dokumenterKlassificerede dokumenter behandles under overholdelse af de gældende sikkerhedsregler.Artikel 9Centre for dokumentforvaltningUnder hensyntagen til det enkelte generaldirektorats og den enkelte sidestillede tjenestes struktur og arbejdsbetingelser etablerer disse et eller flere centre for dokumentforvaltning.De pågældende centre for dokumentforvaltning har til opgave at sikre, at de dokumenter der udarbejdes eller modtages i deres generaldirektorat eller sidestillede tjeneste, forvaltes i overensstemmelse med de fastsatte regler.Artikel 10Ansvarlig for dokumentforvaltningDen enkelte generaldirektør eller chef for en tjeneste udpeger en ansvarlig for dokumentforvaltning.I forbindelse med etableringen af et moderne og effektivt system for forvaltning af dokumenter og journalisering har den ansvarlige for dokumentforvaltning til opgave:- at fastslå, hvilken type dokumenter og dossierer der er specifikke for det pågældende generaldirektorats eller den pågældende sidestillede tjenestes virksomhed- at udarbejde og ajourføre oversigten over de eksisterende specifikke databaser og systemer- at udarbejde klassificeringsplanen for det pågældende generaldirektorat eller den pågældende sidestillede tjeneste- at udarbejde de specifikke regler og procedurer for det pågældende generaldirektorat eller den pågældende sidestillede tjeneste, som skal anvendes til forvaltning af dokumenter og dossierer, og at overvåge deres anvendelse- inden for det pågældende generaldirektorat eller den pågældende sidestillede tjeneste at foranstalte uddannelse af det personale, der står for gennemførelse, kontrol og opfølgning at de regler for forvaltning, som er omhandlet i disse bestemmelser.Den ansvarlige for dokumentforvaltning sikrer den horisontale koordinering mellem centret/centrene for dokumentforvaltning og de øvrige berørte tjenestegrene.Artikel 11Fællestjenstlig gruppeDer oprettes en fællestjenstlig gruppe af ansvarlige for dokumentforvaltning, hvis formandskab varetages af Generalsekretariatet, og som har til opgave:- at overvåge, at disse bestemmelser anvendes korrekt og på en ensartet måde i tjenestegrenene- at løse eventuelle problemer, som anvendelsen af bestemmelserne måtte give anledning til- at bidrage til udarbejdelsen af de gennemførelsesbestemmelser, der er omhandlet i artikel 12- at videreformidle generaldirektoraternes og de sidestillede tjenesters behov for uddannelse og bistand.Møder i den fællestjenstlige gruppe indkaldes af formanden, enten på dennes eget initiativ eller efter anmodning fra et generaldirektorat eller en sidestillet tjeneste.Artikel 12GennemførelsesbestemmelserGennemførelsesbestemmelserne til nærværende bestemmelser vedtages og ajourføres regelmæssigt af generalsekretæren i samarbejde med generaldirektøren for Generaldirektoratet for Personale og Administration, efter forslag fra den fællestjenstlige gruppe af ansvarlige for dokumentforvaltning.Ved ajourføringen skal der bl.a. tages hensyn til:- udviklingen af ny informations- og kommunikationsteknologi- udviklingen på dokumentationsområdet og resultaterne af forskningen på fællesskabsplan og internationalt plan, herunder fremkomsten af normer på området- Kommissionens forpligtelser vedrørende åbenhed og offentlighedens adgang til dokumenter og dokumentregistre- udviklingen med hensyn til standardisering og udformning af Kommissionens og dens tjenestegrenes dokumenter- de fastsatte regler vedrørende elektroniske dokumenters bevisværdi.Artikel 13Iværksættelse i tjenestegreneneDen enkelte generaldirektør eller chef for en tjeneste etablerer den organisatoriske, administrative, materielle og personalemæssige struktur, som er nødvendig for, at tjenestegrenene kan anvende disse bestemmelser og deres gennemførelsesbestemmelser.Artikel 14Oplysning, uddannelse og bistandGeneralsekretariatet og Generaldirektoratet for Personale og Administration iværksætter de oplysnings- og uddannelsesforanstaltninger og den bistand, der er nødvendig for gennemførelsen og anvendelsen af disse bestemmelser i generaldirektoraterne og de sidestillede tjenester.Ved fastlæggelsen af uddannelsesforanstaltningerne tager de behørigt hensyn til generaldirektoraternes og de sidestillede tjenesters behov for uddannelse og bistand, sådan som disse behov er videreformidlet af den fællestjenstlige gruppe af ansvarlige for dokumentforvaltning.Artikel 15Gennemførelse af bestemmelserneGeneralsekretariatet pålægges at overvåge gennemførelsen af disse bestemmelser i koordination med generaldirektørerne og cheferne for tjenesterne.


title: 2006/363/EF: Rådets afgørelse af  15. maj 2006  om Det Europæiske Fællesskabs holdning til udkast til regulativ fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa om hjul til personbiler og påhængskøretøjer dertil   (EØS-relevant tekst)

text:
               23.5.2006

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 135/11

      RÅDETS AFGØRELSE

   af 15. maj 2006
   om Det Europæiske Fællesskabs holdning til udkast til regulativ fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa om hjul til personbiler og påhængskøretøjer dertil
   (EØS-relevant tekst)
   (2006/363/EF)
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
   under henvisning til Rådets afgørelse 97/836/EF af 27. november 1997 om Det Europæiske Fællesskabs tiltrædelse af overenskomsten under De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa om indførelse af ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, som kan monteres og/eller benyttes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt på grundlag af sådanne forskrifter (»overenskomst af 1958 som revideret«) (1), særlig artikel 4, stk. 2, andet led,
   under henvisning til forslag fra Kommissionen,
   under henvisning til samstemmende udtalelse fra Europa-Parlamentet (2), og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Udkastet til regulativ fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa om hjul til personbiler og påhængskøretøjer dertil, i det følgende benævnt »udkast til regulativ«, fjerner de tekniske hindringer for samhandelen med motorkøretøjer mellem de kontraherende parter for så vidt angår disse komponenter, samtidig med at der opnås en høj grad af sikkerhed og miljøbeskyttelse.

               (2)

               Fællesskabet bør fastlægge sin holdning til udkastet til regulativ.

               (3)

               Udkastet til regulativ integreres ikke i systemet for EF-typegodkendelse af motorkøretøjer, da det vedrører reservehjul —

         TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
   Artikel 1
   Udkastet til regulativ, som foreligger i dokument TRANS/WP.29/2005/46, godkendes.
   Artikel 2
   Fællesskabet, repræsenteret ved Kommissionen, stemmer for udkastet til regulativ ved afstemningen på administrationsudvalgets møde i forbindelse med et senere møde i verdensforummet for harmonisering af regulativer for motorkøretøjer under De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa.
   Artikel 3
   Udkastet til regulativ integreres ikke i systemet for EF-typegodkendelse af motorkøretøjer.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 15. maj 2006.

            På Rådets vegne

         U. PLASSNIK

            Formand

      (1)  EFT L 346 af 17.12.1997, s. 78.

      (2)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.


Avis juridique important

|

31993D0166

93/166/EØF: Rådets afgørelse af 15. marts 1993 om en fællesskabsgaranti til Den Europæiske Investeringsbank med henblik på at dække tab på lån til investeringsprojekter i Estland, Letland og Litauen

EF-Tidende nr. L 069 af 20/03/1993 s. 0042 - 0042 den finske specialudgave: kapitel 1 bind 3 s. 0017  den svenske specialudgave: kapitel 1 bind 3 s. 0017

RAADETS AFGOERELSE af 15. marts 1993 om en faellesskabsgaranti til Den  Europaeiske Investeringsbank med henblik paa at daekke tab paa laan til investeringsprojekter i Estland,  Letland og Litauen (93/166/EOEF)RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR  - under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, saerlig  artikel 235, under henvisning til forslag fra Kommissionen  (1), under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet  (2), og ud fra foelgende betragtninger: Estlands, Letslands og Litauens folk, i det foelgende benaevnt »de tre lande«, har naere historiske  forbindelser med folkene i Faellesskabet; disse forbindelser er blevet styrket af de seneste  handels- og samarbejdsaftaler; de tre lande er ved at gennemfoere afgoerende politiske og sociale  reformer; de tre lande har ogsaa ivaerksat fundamentale oekonomiske reformer; ministrene fra G-24-landene hilste  denne udvikling velkommen paa deres moede den 11. november 1991 og besluttede at udvide G-24's  koordinerede oekonomiske bistand til ogsaa at omfatte de tre lande; disse oekonomiske reformer vil i hoej grad bidrage til hurtig udvikling af gensidigt fordelagtige  oekonomiske og handelsmaessige forbindelser mellem de tre lande og Faellesskabet; der er et stort behov for kapitalinvesteringer i de tre lande; disse investeringer forudsaetter  ekstern finansiering; Faellesskabet har aftalt at samarbejde med henblik paa at hjaelpe de tre lande;  Den Europaeiske Investeringsbank (EIB) kan bidrage vaesentligt hertil; Raadet har opfordret EIB til at give laan til kapitalinvesteringprojekter i de tre lande inden for  rammerne af den garanti, der fastsaettes ved denne afgoerelse; EIB og Kommissionen boer fastsaette de betingelser, der er knyttet til garantien; der boer snarest muligt oprettes en garantifond for at sikre en korrekt budgetmaessig behandling af  Faellesskabets garantier for laan til tredjelande, i overensstemmelse med konklusionerne fra Det  Europaeiske Raad den 11. og 12. december 1992  - TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE: Artikel 1 Faellesskabet stiller fuld garanti over for Den Europaeiske  Investeringsbank i tilfaelde, hvor denne ikke modtager betalinger paa laan, som den har ydet i  overensstemmelse med sine saedvanlige kriterier til investeringsprojekter i Estland, Letland og  Litauen. Der fastsaettes en samlet beloebsramme paa 200 mio. ECU for en treaarsperiode. EIB og Kommissionen aftaler de betingelser, der er knyttet til garantien. Artikel 2 Kommissionen underretter hver sjette maaned Europa-Parlamentet og Raadet om  udnyttelsesgraden for de laan, der er omfattet af garantien. Med henblik herpaa sender EIB  Kommissionen alle oplysninger, der er noedvendige for en fyldestgoerende orientering af  Europa-Parlamentet og Raadet. En gang om aaret forelaegger Kommissionen Europa-Parlamentet og Raadet en rapport om gennemfoerelsen af  denne afgoerelse. Udfaerdiget i Bruxelles, den 15. marts 1993. Paa Raadets vegne M. JELVED Formand


Avis juridique important

|

31987D0218

87/218/EØF: Rådets afgørelse af 19. marts 1987 om ændring af afgørelse 83/641/EØF om fælles forskningsprogrammer og programmer for samordning af landbrugsforskningen

EF-Tidende nr. L 085 af 28/03/1987 s. 0046 - 0047

*****  RAADETS  AFGOERELSE  af 19. marts 1987  om aendring af afgoerelse 83/641/EOEF om faelles forskningsprogrammer og programmer for samordning af landbrugsforskningen  (87/218/EOEF)  RAADET FOR DE EUROPAEISKE  FAELLESSKABER HAR -  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab, saerlig artikel 43,  under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),  under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2),  under henvisning til udtalelse fra Det oekonomiske og sociale Udvalg (3), og  ud fra foelgende betragtninger:  Kommissionen har understreget, at de nuvaerende tendenser i mange landbrugssektorer uundgaaeligt medfoerer et stigende overskud med store budgetbyrder til foelge;  denne situation medfoerer et ressourcespild, der vanskeligt kan retfaerdiggoeres, og den skaber en usikkerhed, der paavirker EF-landbrugernes virksomhed og valg;  som foelge af denne situation har Kommissionen meddelt, at den agter at oege sin indsats for fremme og samordning af forskning og forsoegsvirksomhed vedroerende landbruget betydeligt, hvilket indebaerer, at landbrugsforskningspolitikken maa styrkes og teknologioverfoerslen organiseres mere effektivt;  disse foranstaltninger anses for at vaere de bedst egnede midler til at fremme de produktionsomlaegninger paa bedriftsplan, der foelger af aendringerne af den faelles landbrugspolitik;  det er derfor noedvendigt at stoette landbrugernes bestraebelser for ved produktionsomlaegning at tilpasse sig de nye betingelser, der skyldes overskudssituationen og en restriktiv prispolitik;  i denne forbindelse boer produktionen tilpasses de kvaliteter, der efterspoerges paa markederne og af forbrugerne;  landbrugsbedrifternes effektivitet boer forbedres i en situation, hvor produktionen skal styres og priserne formindskes;  det er noedvendigt at sikre en effektiv miljoebeskyttelse og at bevare landskabet ved beskyttelse af jord- og vandressourcerne;  forskningsresultaterne boer hurtigt og effektivt formidles til landbrugskonsulenterne og landmaendene;  igangvaerende forskning, der allerede helt eller delvis svarer til de nye retningslinjer, og som ved sin art i en naer fremtid kan finde anvendelse i landbruget, boer dog fortsaettes;  forslaget om landbrugsforskning indgaar i Faellesskabets rammeprogram for videnskabelige og teknologiske aktiviteter;  samordningen med de programmer for bioteknologi, der er i gang eller under forberedelse, og som vedroerer samspillet mellem landbrug og industri, er sikret fuldt ud;  det drejer sig om at supplere igangvaerende forskning ved at identificere de sektorer , hvor en saerlig indsats er noedvendig for at fremme og udvikle politikken;  det beloeb, med hvilket Faellesskabet deltager i finansieringen af gennemfoerelsen af de naevnte programmer, og som er fastsat i afgoerelse 83/641/EOEF (4), boer tilpasses paa grund af det oegede behov for anvendelse af forskningen og de tekniske og teknologiske fremskridt i bestraebelserne for at modsvare de socio-oekonomiske udfordringer, Faellesskabet er stillet overfor -  TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE:  Eneste artikel  I afgoerelse 83/641/EOEF foretages foelgende aendringer:  1. I artikel 1, stk. 3, aendres beloebet »30 mio ECU« til »50 mio ECU«.  2. Bilaget aendres som anfoert i bilaget til naervaerende afgoerelse.  Udfaerdiget i Bruxelles, den 19. marts 1987.  Paa Raadets vegne  M. SMET  Formand  (1) EFT nr. C 273 af 29. 10. 1986, s. 12.  (2) EFT nr. C 227 af 8. 9. 1986, s. 110.  (3) EFT nr. C 328 af 22. 12. 1986, s. 37.  (4) EFT nr. L 358 af 22. 12. 1983, s. 36.  BILAG  1. I del »I. UDNYTTELSE OG BEVARELSE AF LANDBRUGSRESSOURCER« foretages foelgende aendringer:  a) Nr. 1, andet afsnit:  i) litra b), foerste led, affattes saaledes:  »- Dyrkningsmetoder, arbejdsmetoder og tilpasning af maskiner til arbejdsopgavernes krav med henblik paa at nedsaette produktionsomkostningerne«;  ii) litra c), foerste og andet led, affattes saaledes:  »- Anvendelse af afgroeder af stor oekonomisk og industriel interesse med henblik paa fremstilling af energi fra biomasse og imoedekommelse af industriens saerlige behov  - Mere effektiv udnyttelse af biprodukter fra afgroeder for at opnaa en bedre anvendelse af den samlede biomasse«;  b) Nr. 2, andet afsnit:  i) litra c), foerste og andet led, affattes saaledes:  »- Optimal udnyttelse af jord- og vandressourcer til produktion af foedevarer og af energiafgroeder til nedsatte omkostninger  - Sammenligning af driftssystemer med begraenset anvendelse af produktionsfaktorer og konventionelle intensive driftssystemer med henblik paa en forbedring af landbrugerens indkomst og en foroeget produktkvalitet«;  ii) litra litra d), andet led, affattes saaledes:  »- Edb-behandling af data for jordens anvendelse med henblik paa en optimal og rational udnyttelse af landbrugsressourcerne«.  2. I del »II. STRUKTURPROBLEMER« foretages foelgende aendring:  Nr. 3, andet afsnit, litra c) og d), affattes saaledes:  »c) Markeds- og afsaetningsforhold i tilknytning til faerdigvarens kvalitet, set i forbindelse med forbrugernes oensker, isaer med hensyn til typiske regionale produktioner.  d) Forskning vedroerende nye produkter og nye teknikker for anvendelse af landbrugsprodukter, der kan erstatte eller forbedre foedevareproduktionen.«  3. I del »III. FORBEDRING AF PRODUKTIVITETEN (ANIMALSK OG VEGETABILSK PRODUKTION)« foretages foelgende aendringer:  a) Nr. 1, andet afsnit:  i) litra b), fjerde led, affattes saaledes:  »- Alternative produktionssystemer med henblik paa en kvalitetsproduktion«;  ii) litra c), andet og tredje led, affattes saaledes:  »- Vomfunktion og fodernormer, hvor der tages hensyn til nedsat anvendelse af tilsaetningsstoffer i foderet  - Forbedring af den biologiske og oekonomiske effektivitet ved identificering af de mest rentable driftssystemer.«  b) Nr. 2:  i) andet afsnit, litra a) og b), affattes saaledes:  »a) Fortsat planteforaedling med henblik paa forbedring af sygdomsresistensen og produkternes kvalitet samt et mere stabilt udbytte, idet der drages omsorg for, at arternes genetiske bestand bevares.  b) Forbedring af dyrkningsmetoder og -teknik set ud fra planternes fysiologiske behov, under hensyntagen til omkostningerne ved produktionsteknikkerne og mulighederne for ekstensiveret dyrkning«.  ii) tredje afsnit, affattes saaledes:  »Der laegges saerlig vaegt paa foderafgroeder, afgroeder, der er mangel paa i Faellesskabet, afgroeder af saerlig regional interesse og afgroeder, der kan anvendes som nye energikilder eller opfylde industriens behov i overensstemmelse med det af Europa-Parlamentet fremsatte oenske om en styrkelse af forskningen paa planteproteinomraadet.«  4. I del »IV. SAMORDNING AF FORSKNINGEN« indsaettes foelgende som andet afsnit:  »Som led i programmet udarbejdes endvidere en metodologi for formidling af den information, der udledes af forskningsresultaterne, saaledes at den hurtigt kan stilles til raadighed for og udnyttes paa bedrifterne.«


title: 2013/77/EU: Rådets afgørelse af 4. februar 2013 om undertegnelse på Den Europæiske Unions vegne af aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Kap Verde om tilbagetagelse af personer med ulovligt ophold

text:
               8.2.2013

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 37/1

         RÅDETS AFGØRELSE
   af 4. februar 2013
   om undertegnelse på Den Europæiske Unions vegne af aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Kap Verde om tilbagetagelse af personer med ulovligt ophold
   (2013/77/EU)
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 79, stk. 3, sammenholdt med artikel 218, stk. 5,
   under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Den 4. juni 2009 gav Rådet Kommissionen bemyndigelse til at indlede forhandlinger med Republikken Kap Verde om aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Kap Verde om tilbagetagelse af personer med ulovligt ophold (»aftalen«). Forhandlingerne er afsluttet, og aftalen blev paraferet den 24. april 2012.

               (2)

               Aftalen bør undertegnes på Unionens vegne med forbehold af dens indgåelse.

               (3)

               I medfør af artikel 1 og 2 i protokol (nr. 21) om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling for så vidt angår området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, og med forbehold af artikel 4 i samme protokol, deltager Det Forenede Kongerige ikke i vedtagelsen af denne afgørelse, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Det Forenede Kongerige.

               (4)

               I medfør af artikel 1 og 2 i protokol (nr. 21) om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling for så vidt angår området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, og med forbehold af artikel 4 i samme protokol, deltager Irland ikke i vedtagelsen af denne afgørelse, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Irland.

               (5)

               I medfør af artikel 1 og 2 i protokollen (nr. 22) om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmøde, deltager Danmark ikke i vedtagelsen af denne afgørelse, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark —

         VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
   Artikel 1
   Der gives herved bemyndigelse til undertegnelse på Den Europæiske Unions vegne af aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Kap Verde om tilbagetagelse af personer med ulovligt ophold (»aftalen«) med forbehold af indgåelse af aftalen (1).
   Artikel 2
   Formanden for Rådet bemyndiges herved til at udpege den eller de personer, der er beføjet til at undertegne aftalen på Unionens vegne.
   Artikel 3
   Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 4. februar 2013.

            På Rådets vegne

         E. GILMORE

            Formand

      (1)  Teksten til aftalen offentliggøres sammen med afgørelsen om dens indgåelse.


title: 2007/102/EF: Kommissionens afgørelse af 12. februar 2007 om vedtagelse af arbejdsprogrammet for 2007 til gennemførelse af programmet for Fællesskabets indsats inden for folkesundhed (2003-2008), herunder det årlige arbejdsprogram for tilskud(EØS-relevant tekst).

text:
               16.2.2007

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 46/27

      KOMMISSIONENS AFGØRELSE

   af 12. februar 2007
   om vedtagelse af arbejdsprogrammet for 2007 til gennemførelse af programmet for Fællesskabets indsats inden for folkesundhed (2003-2008), herunder det årlige arbejdsprogram for tilskud
   (EØS-relevant tekst)
   (2007/102/EF)
   KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —
   under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 152, stk. 1,
   under henvisning til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (1), særlig artikel 110,
   under henvisning til Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (2), særlig artikel 166, som ændret ved Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 1261/2005 (3),
   under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1786/2002/EF af 23. september 2002 om vedtagelse af et program for Fællesskabets indsats inden for folkesundhed (2003-2008) (4), særlig artikel 8, stk. 1,
   under henvisning til Kommissionens afgørelse 2004/858/EF af 15. december 2004 om oprettelse af et forvaltningsorgan benævnt »Forvaltningsorganet for Folkesundhedsprogrammet« til forvaltning af Fællesskabets indsats inden for folkesundhed i medfør af Rådets forordning (EF) nr. 58/2003 (5), særlig artikel 6, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               I henhold til artikel 110 i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 skal tilskud anføres i et årligt program, der offentliggøres i regnskabsårets begyndelse.

               (2)

               I henhold til artikel 166 i forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 skal basisretsakten, målene og tidsplanen for indkaldelsen af forslag med vejledende beløb og de forventede resultater præciseres i det årlige arbejdsprogram for tilskud.

               (3)

               I henhold til artikel 8 i afgørelse nr. 1786/2002/EF skal Kommissionen vedtage et årligt arbejdsprogram for iværksættelse af programmet med fastsættelse af de prioriteringer og aktioner, der skal gennemføres, herunder tildelingen af ressourcer. Arbejdsprogrammet for 2007 bør derfor vedtages.

               (4)

               Afgørelsen om vedtagelse af det årlige arbejdsprogram, jf. finansforordningens artikel 110, kan gælde som den finansieringsafgørelse, der er omhandlet i finansforordningens artikel 75 og gennemførelsesbestemmelsernes artikel 90, hvis den udgør en tilstrækkelig detaljeret ramme.

               (5)

               Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med programudvalgets udtalelse om programmet for Fællesskabets indsats inden for folkesundhed (2003-2008).

               (6)

               I henhold til artikel 6 i afgørelse 2004/858/EF udfører Forvaltningsorganet for Folkesundhedsprogrammet visse aktiviteter i forbindelse med gennemførelsen af folkesundhedsprogrammet og modtager de nødvendige bevillinger til dette formål —

         TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
   Artikel 1
   Arbejdsprogrammet for 2007 til gennemførelse af programmet for Fællesskabets indsats inden for folkesundhed (2003-2008), jf. bilag I, vedtages hermed.
   Generaldirektøren for Generaldirektoratet for Sundhed og Forbrugerbeskyttelse sørger for gennemførelsen af dette program.
   Artikel 2
   De budgetbevillinger, der er nødvendige til forvaltning af programmet for Fællesskabets indsats inden for folkesundhed (2003-2008), overføres til Forvaltningsorganet for Folkesundhedsprogrammet.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 12. februar 2007.

            På Kommissionens vegne

         Markos KYPRIANOU

            Medlem af Kommissionen

      (1)  EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF, Euratom) nr. 1995/2006 (EUT L 390 af 30.12.2006, s. 1).

      (2)  EFT L 357 af 31.12.2002, s. 1. Senest ændret ved fororening (EF, Euratom) nr. 1248/2006 (EUT L 227 af 19.8.2006, s. 3).

      (3)  EUT L 201 af 2.8.2005, s. 3.

      (4)  EFT L 271 af 9.10.2002, s. 1. Ændret ved afgørelse nr. 786/2004/EF (EUT L 138 af 30.4.2004, s. 7).

      (5)  EUT L 369 af 16.12.2004, s. 73.

      BILAG I
      FÆLLESSKABETS INDSATS INDEN FOR FOLKESUNDHED — ARBEJDSPROGRAM FOR 2007

         NB: De retsakter, der er anført i dette dokument, henviser, i givet fald, til senest ændrede udgave.
      1.   GENEREL BAGGRUND
      1.1.   Politisk og retlig baggrund
      Med afgørelse nr. 1786/2002/EF blev der vedtaget et program for Fællesskabets indsats inden for folkesundhed (2003-2008) (herefter benævnt »programafgørelsen«). Programmet gennemføres ved hjælp af et årligt arbejdsprogram, som fastsætter de prioriteringer og aktioner, der skal gennemføres, herunder tildelingen af ressourcer.
      De første fire år af programmets gennemførelse har skabt grundlag for en omfattende og sammenhængende strategi ved at sætte fokus på tre prioriteringer (aktioner), nemlig sundhedsinformation, trusler mod sundheden og sundhedsdeterminanter, der sammen bidrager til et højt niveau for fysisk og psykisk sundhed og velvære i hele EU. Der er allerede udvalgt 267 projekter til finansiering (1) fra de tidligere indkaldelser af forslag.
      I maj 2006 vedtog Kommissionen et ændret forslag (2) til et nyt sundhedsprogram, som forventes at blive godkendt i 2007. Derfor burde 2007 være det sidste år til gennemførelse af programafgørelsen.
      En analyse af gennemførelsen af arbejdsprogrammerne for 2003 til 2006 har ført til en strømlining af 2007-aktiviteterne for at sikre dækning af områder, som ikke tidligere har været taget op, og dermed til at forsøge at afslutte så meget som muligt af det nuværende program.
      Forvaltningsorganet for Folkesundhedsprogrammet vil være fuldt operationelt i 2007 og helt centralt for gennemførelsen af arbejdsprogrammet.
      1.2.   Ressourcer
      Budgetposterne bliver henholdsvis 17 03 01 01 og 17 01 04 02 i 2007. Efter at det nye program, som Kommissionen har foreslået, træder i kraft, og det forventes at ske i 2008, bliver budgetposterne henholdsvis 17 03 06 og 17 01 04 02.
      I det endelige budget for 2007 er der ikke afsat en tilstrækkelig stor forpligtelsesbevilling på konto 17 03 01 01. Derfor vil det relevante beløb, som er til rådighed på artikel 17 03 06, blive overført til konto 17 03 01 01 i begyndelsen af budgetåret, og udgifterne til den administrative forvaltning af programmet vil blive afholdt over konto 17 01 04 06.
      Alligevel foreslår Kommissionen at oprette en ny konto 17 01 04 02 i ændringsbudget nr. 1/2007. Den nye konto vil blive brugt til at finansiere udgifterne til administrativ forvaltning af programmet, når ændringsbudgettet er godkendt af budgetmyndigheden.
      Budgetposten for administrationsbevillinger til Forvaltningsorganet for Folkesundhedsprogrammet er 17 01 04 30.
      Det budget, der er til rådighed for 2007 (forpligtelsesbevillinger), anslås til 40 000 000 EUR (3)

      Budgettet for driftsbevillinger er på 38 800 000 EUR. Budgettet for administrationsbevillinger er på 1 200 000 EUR.
      Hertil skal der føjes:

                  —

                  EØF/EFTA-landenes bidrag, som anslås til 912 000 EUR (4)

                  —

                  et ansøgerlands (Tyrkiets) bidrag, som anslås til 958 000 EUR (5).

            Det samlede budget for 2007 anslås således til 41 870 000 EUR (6). Det omfatter både ressourcer til driftsbudgettet og ressourcer til faglig og administrativ bistand:

                  —

                  Driftsbudgettet anslås til i alt 40 638 000 EUR (6).

                  —

                  Administrationsbudgettet anslås til i alt 1 232 000 EUR (6).

            Det foreslås, at op til 10 % af driftsbudgettet anvendes til udbud og op til 5 % på direkte tilskud til internationale organisationer.
      Det samlede vejledende beløb til indkaldelsen af forslag anslås til 33 888 000 EUR (6).
      Hvad angår tildelingen af tilskud til indkaldelsen af forslag, tilstræbes det under hensyn til de modtagne forslags kvalitet og kvantitet at sikre, at der er balance mellem programmets forskellige aktioner, medmindre der opstår særlige nødsituationer på folkesundhedsområdet (f.eks. en influenzapandemi), som nødvendiggør en omfordeling af ressourcerne.
      2.   FINANSIELLE INSTRUMENTER
      2.1.   Indkaldelse af forslag
      Der er identificeret nye indsatsområder og nøgleprioriteringer i arbejdsprogrammet for 2007. De er baseret på de aktioner og støtteforanstaltninger, der er omhandlet i programafgørelsen, sammen med de områder, som ikke har været omfattet af forslag i forbindelse med tidligere indkaldelser.
      Prioriteringerne for indkaldelsen af forslag i 2007 vil derfor sætte fornyet fokus på visse allerede indledte nøgleaktioner og desuden omfatte følgende nye områder:
      Tilskuddene bør finansieres over budgetpost 17 03 01 01.
      Det samlede vejledende beløb til indkaldelsen af forslag anslås til 33 888 000 EUR (6).
      I februar 2007 (vejledende) vil der blive offentliggjort en enkelt indkaldelse af forslag i Den Europæiske Unions Tidende under overskriften »Folkesundhed — 2007«. Forvaltningsorganet for Folkesundhedsprogrammet (7) vil blive ansvarligt for forvaltningen.
      Samfinansieringsprojekter bør være innovative og af højst tre års varighed.
      Da EF-tilskud er et supplement, som skal virke motiverende, dækkes mindst 40 % af projektets udgifter ved hjælp af midler fra andre kilder. Derfor kan almindelige finansielle bidrag udgøre højst 60 % af de støtteberettigede udgifter pr. støttemodtager i forbindelse med de pågældende projekter. Det bestemmes i hvert enkelt tilfælde, hvor stor tilskudsprocenten højst kan være.
      Der kan ydes samfinansiering på op til 80 % af de støtteberettigede udgifter pr. støttemodtager (dvs. pr. hovedstøttemodtager og pr. associeret støttemodtager), når projektet har en væsentlig europæisk merværdi. Der bør højst ydes samfinansiering på over 60 % til 10 % af de finansierede projekter.
      Det skal bemærkes, at det vejledende beløb, som fastsættes for Fællesskabets finansielle deltagelse i de udvalgte projekter under de indledende drøftelser, i sidste ende kan variere fra – 20 % til + 5 % i forhold hertil.
      De generelle principper og kriterier for udvælgelse og finansiering af aktioner under folkesundhedsprogrammet findes i et særskilt dokument.
      Nærmere bestemmelser om støtteberettigede rejse- og opholdsudgifter findes i et bilag til dette arbejdsprogram.
      Prioriteringer for 2007
      For overskuelighedens skyld er aktionerne samlet i afsnit, som svarer til de aktioner, der er omtalt i afsnit 1.1: sundhedsinformation, trusler mod sundheden og sundhedsdeterminanter. De enkelte aktioner henviser til den tilsvarende artikel i programafgørelsen eller det tilsvarende punkt i bilaget hertil.
      Alle forslag bør, hvis det er relevant, indeholde informationer om, hvordan der tages hensyn til kønsperspektivet, og det skal fremgå, hvordan der kan skabes synergier med de relevante forskningsaktiviteter, som finansieres over den videnskabelige støtte til aktiviteter under EF′s sjette rammeprogram for forskning (8) og dets efterfølger (9).
      2.1.1.   Sundhedsinformation — artikel 2, stk. 2, litra a), og artikel 3, stk. 2, litra a)
      Aktiviteterne i dette afsnit tager sigte på:

                  —

                  udvikling og forvaltning af et bæredygtigt sundhedsovervågningssystem

                  —

                  forbedring af systemet for overførsel og udveksling af oplysninger og sundhedsdata, herunder offentlig adgang

                  —

                  udvikling og anvendelse af mekanismer til analyse og indberetning af oplysninger og høring af medlemsstater og berørte parter om relevante sundhedsspørgsmål på fællesskabsplan

                  —

                  forbedring af analyse af og viden om den virkning, udviklingen på det sundhedspolitiske område og andre fællesskabspolitikker og -aktiviteter har på sundheden

                  —

                  støtte til udvekslingen af oplysninger om vurdering af sundhedsteknologier, herunder nye informationsteknologier, og erfaringer med god praksis.

            Projektforslagene bør fokusere på:
      2.1.1.1.   Udvikling og koordinering af informations- og videnssystemet på sundhedsområdet (bilagets punkt 1.1)

                  —

                  Udvikling og anvendelse af indikatorer og indsamling af data om socioøkonomiske sundhedsdeterminanter, sundhedsmæssige uligheder, kønsspecifik sundhedstilstand, sundhedstilstanden inden for bestemte befolkningsgrupper (herunder gennemførlighed og udgiftsberegning). Fordeling af indikatoren for leveår med godt helbred på socioøkonomiske kategorier ved hjælp af standard EU-metodologi (10). Emnet behandles i tæt samarbejde med Eurostat for at undgå, at aktiviteterne overlapper hinanden. Der foretages navnlig en koordinering med de aktiviteter, der udfoldes af Eurostats taskforce for socioøkonomiske gruppers forventede levetid.

                  —

                  Udvikling af indikatorer og indsamling af data om folkesundhed, politikker til forebyggelse og sundhedsfremme i medlemsstaterne og indikatorer for EU-politik og -lovgivning med virkninger for sundheden (herunder gennemførlighed og udgiftsberegning).

                  —

                  Fremme af sundhedsindikatorsystemer og rapportering i medlemsstaterne med anvendelse af Fællesskabets sundhedsindikatorliste og indikatoren for leveår med godt helbred, navnlig med fokus på integration af deres anvendelse i de medlemsstater, der er tiltrådt EU efter den 1. maj 2004, og kandidatlandene.

            2.1.1.2.   Forvaltning af informations- og videnssystemet på sundhedsområdet (bilagets punkt 1.1)

                  —

                  Pilotundersøgelser vedrørende sundhedsundersøgelser som led i gennemførlighedsundersøgelsen (11). Oprettelse eller forbedring af sygelighedsregistre for alle medlemsstater vedrørende vigtige og kroniske sygdomme (herunder gennemførlighed og udgiftsberegning) for hvilke der findes holdbare, veldefinerede indikatorer (12), og for dem, der endnu ikke indgår i eksisterende projekter (13).

                  —

                  Identifikation og evaluering på grundlag af eksisterende eller nyligt udviklede instrumenter til interview-baserede sundhedsundersøgelser, af rækker af ad hoc-spørgsmål under sundhedsdelen af det europæiske system for statistiske undersøgelsesmoduler på det sociale område.

                  —

                     Videreudvikling og gennemførelse af det ikke-sprogafhængige system til automatisk kodning af dødsårsager (IRIS).

                  —

                  Gennemførelse af personskadedatabasen (IDB) (14) i alle medlemsstater, navnlig dataindsamling og behandling af data om alle personskader (herunder ulykker i hjemmet og i fritiden) i overensstemmelse med det nye harmoniserede kodningssystem.

            2.1.1.3.   Udvikling af mekanismer for rapportering om og analyse af sundhedsspørgsmål samt udarbejdelse af folkesundhedsrapporter (bilagets punkt 1.4)

                  —

                  Fremlæggelse af dokumentation for og udarbejdelse af rapporter om den virkning, Fællesskabets politikker har på sundhed, sundhed og økonomisk vækst og bæredygtig udvikling.

                  —

                  Udarbejdelse af rapporter om udvalgte befolkningsgrupper (f.eks. kvinder og børn), om virkningen og risikofaktorerne i forbindelse med handicap (f.eks. synshandicap), om beskyttelse af befolkningen mod risici i forbindelse med eksponering for elektromagnetiske felter, om udvælgelse af relevante indikatorer og retningslinjer for elektromagnetiske felter og om forbindelserne mellem miljøfaktorer og sundhedstilstand.

                  —

                  Støtte til tilbundsgående analyser af statistikker over dødsårsager med henblik på at tilvejebringe ny viden om dødelighedsmønstre og overvåge ændringer i EU samt analyser af dødsårsager, som kan undgås (herunder arbejde i retning af en acceptabel definition af dødsårsager, som kan undgås).

            2.1.1.4.   Udvikling af strategier til udveksling af oplysninger og indsats over for trusler mod sundheden fra ikke-overførbare sygdomme (bilagets punkt 1.2)

                  —

                  Støtte til projekter om sygdomskendskab vedrørende forekomst, behandling, risikofaktorer, strategier til mindskelse af risici, omkostninger ved sygdom og social støtte med henblik på udarbejdelse af henstillinger om bedste praksis.

                  —

                  Udvikling af strategier og mekanismer for udveksling af oplysninger mellem personer, der er ramt af en sjælden sygdom, og fremme af bedre epidemiologiske undersøgelser, kodificering, klassificering og definition.

                  —

                  Støtte til europæiske referencenetværk for sjældne sygdomme i et forsøg på at opstille retningslinjer for bedste praksis i forbindelse med behandling og udveksle viden om disse sygdomme sammen med evaluering af resultaterne.

                  —

                  Gennemførlighedsundersøgelser med henblik på udvikling af mekanismer til indsamling af omfattende data om omfanget og virkningen af sundhedstjenesteydelser på tværs af grænser, som integreres i eksisterende dataindsamlingssystemer i medlemsstaterne uden en urimelig stor ekstra administrativ byrde.

            2.1.1.5.   E-sundhed (bilagets punkt 1.6 og 1.8)

                  —

                  Forbedring af links mellem nationale og regionale websteder og ikke-statslige organisationers websteder og EU′s sundhedsportal (15); forbedring af EU′s lister og adgang til relevante medicinske oplysningskilder.

                  —

                  Fremme af projekter til forbedring af strømmen af sundhedsinformationer i og mellem sundhedsinstitutioner (forbedring af patientsikkerhed og af udarbejdelsen af folkesundhedsrapporter, bidrag til effektiv udnyttelse af netværker og/eller illustration af forholdet mellem udgifter og kvalitet).

                  —

                  Udvikling af rapportering om patienters og sundhedsprofessionelles ændrede adfærd og opfattelse som følge af e-sundhedsløsninger, udarbejdelse af modeller over sikkerheds- og risikomæssige følger af ikt-relaterede ændringer.

            I samarbejde med andre EU-politikområder:

                  —

                  Fremme og formidling af pilotprojekter under Fællesskabets innovationsprogram og andre relevante fællesskabsinstrumenter (16) vedrørende patientjournaler, patient-, personale- og genstandsidentifikatorer, e-receptudskrivning, datasæt til anvendelse i hastesituationer og udvikling af semantisk interoperabilitet.

                  —

                  Analyse af juridiske, medicinske og etiske fortrolighedaspekter; ejendomsret og adgang til data, som fremkommer ved brug af e-sundhedsværktøjer og elektronisk sundhedsovervågning, navnlig i forbindelse med tværnational udveksling af elektroniske patientjournaler; overvågnings- og rapporteringssystemer; forebyggelse og pr-aktivitet, palliativ pleje og hjemmepleje.

            2.1.1.6.   Information om miljø og sundhed (bilagets punkt 1.1)

                  —

                  Udvikling af et miljø- og sundhedsinformationssystem ved at udbygge forbindelsen mellem data, pilotundersøgelser vedrørende fælles miljøovervågning og sundhedsvariabler; undersøgelser af lokalmiljø og sundhedsintervention, som omfatter beskrivelse af sociale og økonomiske forhold; undersøgelser af eventuelle miljørelaterede årsager til (luftvejs- og hjerte-kar-) sygdomme, undersøgelser af de sundhedsmæssige virkninger af langvarig og kombineret lav eksponering for miljøfaktorer; forbedring af kvaliteten af data om dødelighed og sygelighed i tilknytning til luftvejs- og hjerte-kar-sygdomme; reaktionerne ved udsættelse for forurening, ledsagesygdomme og tidlig varsling på grundlag af mønsterpåvisning.

                  —

                  Rapportering om sundhedsrelevante retningslinjer for byplanlægning, navnlig forebyggelse og sundhedsfremme.

                  —

                  Iværksættelse af yderligere undersøgelser af elektromagnetiske felter i forhold til de mangler, der er identificeret af EU′s videnskabelige komitéer, relevante projekter og WHO (dvs. vedrørende de langsigtede virkninger af lav eksponering for elektromagnetiske felter, herunder radiofrekvensidentifikation — RFID), og af en gennemførlighedsundersøgelse af varslingsindikatorer og overvågningsbehov i forbindelse med elektromagnetiske felter; fremme af undersøgelser af bedste praksis for risikovurdering og kommunikation, støtte til udarbejdelse af retningslinjer for elektromagnetiske felters dosimetri og retningslinjer for installation til el- og mobiltelefonfirmaer.

            2.1.1.7.   Støtte til udvekslingen af oplysninger og erfaringer om god praksis (bilagets punkt 1.7)

                  —

                  Fremme af patientsikkerhed og sundhedstjenesteydelsers kvalitet ved bidrag til udbygning af europæisk samarbejde og samarbejde mellem kompetente myndigheder og relevante berørte parter. Aktioner på dette område omfatter udveksling af eksempler på bedste praksis med hensyn til forbedring af patientsikkerheden, herunder inddragelse af sundhedsprofessionelle og koordinering af uddannelse og information i den forbindelse; udvikling af en bedre forståelse af interventioner med henblik på patientsikkerhed og de økonomiske følger af usikre tjenesteydelser og lægelig fejlbehandling; bistand til nationale og regionale organer til gennemførelse af strategier til forebyggelse af personskader.

                  —

                  Netværksaktiviteter mellem folkesundhedsrelaterede rådgivende organer i medlemsstaterne.

                  —

                  Støtte til initiativer og partnerskaber vedrørende vurdering og forbedring af sundhedskompetence.

            2.1.1.8.   Vurdering af virkninger for sundheden og af sundhedsteknologi (bilagets punkt 1.5)

                  —

                  Udvikling af redskaber til overvågning af sundhedspolitikkers omkostningseffektivitet og virkninger for økonomien.

                  —

                  Opbygning af opmærksomhed, netværksaktiviteter og kontakter beregnet til at tilvejebringe strategiske investeringer på sundhedsområdet med støtte fra EU′s strukturfonde.

                  —

                  Støtte til EU-netværket for vurdering af sundhedsteknologi ved hjælp af arbejde, som er afsluttet gennem eksisterende projektaktiviteter (17), og forbindelser til arbejdet i lægemiddelforummet.

            2.1.1.9.   Aktioner til forbedring af sundhedsinformationer og viden med henblik på udvikling af folkesundheden (artikel 3, stk. 2, litra c) og d), bilagets punkt 1.4, 1.5, 1.7)

                  —

                  Etablering af et netværk af jurister, som arbejder med lovgivning, der er relevant for sundhed i EU-medlemsstaterne (»EU-sundhedslovgivning«). Netværket bør tilvejebringe informationer om, hvordan lovgivning kan anvendes til at fremme sundheden og bidrage til udarbejdelse af politikker og konsekvensanalyser. Det kunne også fungere som en platform for udveksling og overførsel af viden om sundhedslovgivning.

            2.1.2.   Hurtig og samordnet indsats over for trusler mod sundheden — artikel 2, stk. 2, litra b), og artikel 3, stk. 2, litra a)
      Aktiviteterne i dette afsnit har til formål at bidrage til beredskab og sikre hurtig indsats over for trusler mod sundheden og nødsituationer på folkesundhedsområdet. De vil navnlig støtte det samarbejde, der er iværksat under EF-nettet for overførbare sygdomme (18) og anden EU-lovgivning om folkesundhed, og eventuelt supplere aktiviteter under Fællesskabets rammeprogram for forskning.
      Risikovurderingsaktiviteter, f.eks. overvågning, henhører under Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme (ECDC) (19), som blev operationelt i 2005. Aktiviteter, som tager sigte på at fremme national styring af risici og trusler, er tilrettelagt i samråd med EDCD for at udbygge samarbejdet på EU-plan og således undgå gentagelser eller overlapninger.
      Sideløbende med de igangværende aktiviteter vedrørende overførbare sygdomme skal der gennemføres aktiviteter til imødegåelse af truslen om forsætlig spredning af biologiske agenser. Disse og andre aktiviteter vedrørende forsætlig spredning af kemiske agenser iværksættes på grundlag af sundhedsministrenes konklusioner af 15. november 2001 og det program for samarbejde om beredskab og indsats over for angreb med biologiske og kemiske agenser (sundhedssikkerhed) (20), som herefter blev udarbejdet.
      2.1.2.1.   Kapacitet til håndtering af en influenzapandemi og andre særlige trusler mod sundheden (bilagets punkt 2.1, 2.2, 2.3, 2.4 og 2.8)
      Formålet med denne aktion er at fremme kapaciteten og strategier til at bistå medlemsstater, kandidatlande, EØS- og EFTA-lande samt Fællesskabet som helhed ved håndteringen af trusler mod sundheden. En af de vigtigste prioriteringer er risikoen for en influenzapandemi og aktiviteter vedrørende forebyggelse/styring af influenza, fælles strategier for kommunikation i nødsituationer og beredskab samt værktøjer af høj kvalitet og oplysninger om de sundhedsmæssige og socioøkonomiske konsekvenser af en pandemi og de hermed forbundne forholdsregler, koordineret med aktiviteterne under Fællesskabets rammeprogram for forskning (21).
      Andre prioriteringer er:

                  —

                  risici for ikke-overførbare sygdomme som f.eks. sygdomme som følge af kemikalie- og miljørelaterede problemer, der kræver hurtig indgriben

                  —

                  videreudvikling af systemet for tidlig varsling med hensyn til kemiske agenser og aktiviteter vedrørende sporbarhed ved transport over grænserne af farlige stoffer af betydning for folkesundheden

                  —

                  aspekter vedrørende styringen af overførbare sygdomme i relation til indvandreres og omrejsende personers sundhedstilstand samt spørgsmål, der involverer flere lande, herunder screening og kontaktopsporing

                  —

                  bistand i forbindelse med logistiske prioriteringer (f.eks. indkøb, oplagring, fordeling af medicin) og ikke-medicinsk intervention (f.eks. foranstaltninger til øget social afstand, screening ved ind- og udgang og desinficeringsforanstaltninger) i nødsituationer.

            2.1.2.2.   Almen beredskabsplanlægning og reaktion (bilagets punkt 2.1, 2.2, 2.3 og 2.4)
      Aktionerne har til formål at forbedre sundhedssektorens kriseberedskab og fremme tværsektorielt samarbejde (f.eks. med sektorerne for civilbeskyttelse, fødevarer og dyresundhed) og dermed sikre en sammenhængende reaktion på en krisesituation. Der skal sættes fokus på risiko- og krisestyring og risikokommunikation.
      Særlig vigtige aktiviteter er følgende:

                  —

                  Aktiviteter til støtte for almen beredskabsplanlægning. Der kan være tale om at sætte forskellige sundhedsinstitutioner (dvs. hospitaler og krisecentre på nationalt/regionalt niveau) i forbindelse med hinanden med henblik på beredskab i forbindelse med begivenheder, der involverer store menneskemængder, og kapacitetsopbygning til at afbøde virkningerne af nødsituationer, der involverer store menneskemængder (f.eks. tilskadekomne og mere elle mindre store tilstrømninger af migranter, sårbare grupper, fordrevne og flygtninge). Der er også behov for aktiviteter til at støtte kontinuitetsplaner for nødsituationer (f.eks. folkesundhedstjenesteydelser i forbindelse med begivenheder med store følgevirkninger).

                  —

                  Aktiviteter, som øger brugen af eksisterende og nye redskaber og instrumenter, herunder retlige, til støtte for internationale passagerers sporbarhed (opsporing af flypassagerer i tilfælde af eventuel forurening med patogene mikroorganismer) og kontaktopsporing.

                  —

                  Aktiviteter til støtte for kapacitetsopbygning med henblik på fælles retshåndhævelse og udøvelse af myndighed på sundhedsområdet.

                  —

                  Aktiviteter til støtte for den kapacitetsopbygning og de gennemførelsesforanstaltninger, der er nødvendige for at opfylde det internationale sundhedsregulativ, der er vedtaget af Verdenssundhedsforsamlingen (22) (f.eks. mekanismer, som om nødvendigt udløser og gennemfører opsporing af internationale passagerer).

                  —

                  Anvendelse af innovative it-værktøjer til analyse af trusler mod sundheden, f.eks. geografiske informationssystemer (GIS), »tid/rum-analyse«, nye systemer for tidlig varsling og prognoser, automatiseret analyse og udveksling af diagnostiske data.

                  —

                  Tilgang til behandling af transportspørgsmål (f.eks. øvelse med forsendelsesprøver) og anvendelse af nye diagnostiske metoder (f.eks. ringtest for nye patogener).

            2.1.2.3.   Sundhedssikkerhed og strategier for kontrol med overførbare sygdomme (bilagets punkt 2.2, 2.4, 2.5 og 2.9)
      Den forhåndenværende information og viden om revurdering, udformning og evaluering af politikker og planer for håndtering af risici under forskellige behandlingsforhold, dvs. alt fra en praktiserende læges konsultation, til skadestuer, til de mest avancerede specialklinikker, herunder dem, der har ret til at tage sig af højrisikopatienter.
      Forbedring af patientsikkerhed og sundhedstjenesteydelsernes kvalitet kan støttes i medlemsstaterne ved at etablere netværk på europæisk plan og vedtage relevante strategier og strukturer til at håndtere nødsituationer på sundhedssikkerhedsområdet og bekæmpe overførbare sygdomme. Denne aktion har til formål at fremme aktiviteter vedrørende beredskab (f.eks. forebyggende vaccinationer eller opbygning af beredskabslagre) og bekæmpelse/udryddelse af overførbare sygdomme og patientsikkerhed. Aktioner, der fremmer kommunikation med forskellige eksterne fagfolk (f.eks. praktiserende læger, apotekere, dyrlæger og relevante fagfolk på ikke-medicinske områder) og letter samarbejde via platforme og netværk, vil blive støttet.
      Andre prioriteringer er aktiviteter, som støtter:

                  —

                  programmer for bekæmpelse og forebyggelse af smitsomme børnesygdomme (herunder aktiviteter, der fremmer udveksling af eksempler på bedste praksis for vaccinations- og immuniseringsprogrammer, f.eks. sygdomme, som kan forebygges ved vaccination i henhold til beslutning 2119/98/EF (23). Aktiviteter til imødegåelse af negative virkninger (af vacciner, kemiske stoffer, antivirale lægemidler, andre lægemidler og medicinsk udstyr) i samarbejde med Det Europæiske Lægemiddelagentur (EMEA)

                  —

                  netværksaktiviteter og udveksling af informationer mellem medlemsstater for at forbedre patientsikkerhed og sundhedstjenesteydelsernes kvalitet, navnlig styring og bekæmpelse af infektioner forårsaget i sundhedssektoren og antibiotikaresistens, herunder andre former for eksponering i forbindelse med hospitals- eller plejemiljø (kemisk eksponering, narkotika, desinfektionsmiddel, luftkvaliteten indendørs, etc.). Aktiviteter vedrørende udveksling af eksempler på bedste praksis for patientsikkerhed (rapporterings- og læringssystemer, uddannelse), udvikling af mekanismer og redskaber til at forbedre informationer til patienter, borgere og sundhedsprofessionelle om patientsikkerhed, til at skabe bedre forståelse af interventioner med henblik på patientsikkerhed og af de økonomiske følger af usikre tjenesteydelser og lægelig fejlbehandling samt til at støtte nationale politikker og programmer.

            2.1.2.4.   Sikkerheden ved blod, væv, celler og organer (bilagets punkt 2.6 og 2.7)
      Denne aktion vedrører stoffer af menneskelig oprindelse (organer, væv, celler, blod og blodkomponenter), som anvendes til behandlingsformål, og tager sigte på at fremme kvalitet, sikkerhed og forsyning i forbindelse med deres indsamling, behandling, distribution og anvendelse. Disse aktiviteter burde bidrage til at gennemføre gældende EU-lovgivning.
      Følgende aktiviteter vil blive prioriteret:

                  —

                  Udvikling af redskaber, som giver praktisk vejledning om risikovurderings- og valideringsmetodologi i forbindelse med udtagning/tapning, behandling, opbevaring og distribution af stoffer af menneskelig oprindelse.

                  —

                  Gennemførelse af en detaljeret risikovurdering af forskellige former for procedurer med det formål at udarbejde specifikke retningslinjer for de enkelte processer og stoffer. De bør tage hensyn til behandlingstypen og den måde, hvorpå stofferne anvendes i den menneskelige krop.

                  —

                  Foranstaltninger til fremme af frivillig og vederlagsfri afgivelse af stoffer af menneskelig oprindelse. Aktionerne bør sigte mod udveksling af oplysninger om almindelig praksis for godtgørelse af donorer, som afgiver stoffer af menneskelig oprindelse på hospitaler eller i udtagningsorganer.

            2.1.3.   Sundhedsdeterminanter — artikel 2, stk. 1, litra c), og artikel 3, stk. 2, litra b)
      Aktiviteterne i dette afsnit tager sigte på at:

                  —

                  underbygge EU-politikker og -aktiviteter vedrørende sundhedsdeterminanter

                  —

                  støtte aktioner med henblik på tilvejebringelse og udveksling af god praksis

                  —

                  fremme tværgående og integrerende tilgange til flere sundhedsdeterminanter og maksimere landenes bestræbelser.

            I 2007 prioriteres projekter, der er sammenkædet med og støtter EU′s politikker og strategier for sundhedsdeterminanter, navnlig for mental sundhed, ernæring og fysisk aktivitet, tobak, alkohol, narkotika samt miljø og sundhed. Der skal sættes særligt fokus på projekter vedrørende god praksis for formidling af sundhedsrelaterede livsfærdigheder, navnlig for børn og unge, der både omfatter risikofaktorer og beskyttende faktorer, der påvirker livsstil og adfærd. Projekterne bør også give udtryk for bevidsthed om bredere socioøkonomiske hensyn og bidrage til at mindske helbredsmæssige uligheder.
      Følgende prioriterede områder er udpeget for 2007:
      2.1.3.1.   Støtte til Fællesskabets nøglestrategier vedrørende afhængighedsskabende stoffer (bilagets punkt 3.1)
      Aktioner til støtte for bekæmpelse af tobaksrygning
      Projektforslagene bør fokusere på:

                  —

                  udvikling af innovative strategier og bedste praksis inden for metoder til forebyggelse af rygning og rygestop med fokus på unge og den erhvervsaktive befolkning

                  —

                  passiv rygning: evaluering af den virkning, som medlemsstaters politikker vedrørende et røgfrit miljø har på eksponering for passiv rygning og tobaksforbrug

                  —

                  kontrol med tobaksvarer: tiltag vedrørende effektiviteten, gennemførelsen og udviklingen af EU′s og medlemsstaternes foranstaltninger til bekæmpelse af tobaksrygning, navnlig i forbindelse med tobaksingredienser, kontrol med røg og offentlige informationer om gennemførelse af rammekonventionen om bekæmpelse af tobaksrygning på EU-niveau.

         Alkoholrelaterede aktiviteter sammenkædes med den overordnede strategi for mindskelse af alkoholrelaterede skader, jf. Kommissionens meddelelse om en EU-strategi til støtte for medlemsstaterne i deres bestræbelser på at reducere alkoholrelaterede skader (24).
      Projektforslagene bør fokusere på:

                  —

                  udvikling af en standardmetodologi for costbenefitanalyser af alkoholpolitikker med det formål at evaluere de økonomiske virkninger af de eksisterende alkoholpolitikker i EU

                  —

                  udvikling af standardanalyser, hvor der foretages en sammenligning af kraftigt drikkeri, kraftigt lejlighedsdrikkeri (binge-drinking), fuldskab, de forhold, hvorunder der indtages alkohol, alkoholisme og uregistreret forbrug

                  —

                  indsamling af eksempler på bedste praksis i forbindelse med strategier på arbejdspladsen, som går ud på at mindske de økonomiske konsekvenser af skadeligt og farligt alkoholforbrug (f.eks. reducere fravær, drikkeri og tømmermænd i arbejdstiden og arbejdsløshed)

                  —

                  netværksaktiviteter, evaluering og indsamling af eksempler på bedste praksis i forbindelse med samfundsmobiliserings- og interventionsprojekter med tilstrækkelige ressourcer, som omfatter forskellige sektorer og partnere for at skabe sikrere rammer omkring indtagelse af alkohol

                  —

                  støtte til udvikling af bedste praksis inden for reklame, selvregulering og overvågning.

            Narkotika-relaterede aktiviteter
      I overensstemmelse med EU′s narkotikastrategi og narkotikahandlingsplan samt Rådets henstilling om narkotikamisbrug (25) bør projektforslagene fokusere på:

                  —

                  udvikling og forbedring af forebyggende programmer under hensyn til kønsforskelle og rettet mod særlige miljøer (f.eks. arbejdspladser)

                  —

                  gennemførelse af bæredygtige skadebegrænsende programmer blandt sårbare grupper for at forebygge overførsel af smitsomme sygdomme (f.eks. tuberkulose, hepatitis, hiv/aids) blandt indsatte, stiknarkomaner og deres seksuelle partnere og fra moder til barn

                  —

                  udvikling af bedste praksis for at forbedre stofmisbrugeres adgang til sociale, psykologiske og medicinske tjenesteydelser, med fokus på unge

                  —

                  udvikling og forbedring af erhvervsuddannelse for fagfolk, som arbejder direkte med stofmisbrugere (f.eks. nødtjenester).

            2.1.3.2.   Integrerende tiltag vedrørende livsstil (artikel 2, stk. 1, litra c) og artikel 3, stk. 2, litra b); bilagets punkt 3.1)

         Hvad angår ernæring og fysisk aktivitet bør projektforslagene som forberedelse og støtte til den kommende hvidbog om ernæring og fysisk aktivitet og rapporten om bidrag til grønbogen, offentliggjort den 11. september 2006, fokusere på:

                  —

                  god praksis i forbindelse med uddannelsesprogrammer vedrørende ernæring og fysisk aktivitet, herunder i skoler

                  —

                  støtte til styring af initiativer til samarbejde mellem flere aktører om sund livsstil i samfundsgrupper med fokus på sårbare grupper, især børn

                  —

                  effektive aktioner, der fører til ændringer i forbrugernes adfærd med hensyn til valg af fødevarer og fysisk aktivitet

                  —

                  evaluering (vurderinger af de sundhedsmæssige konsekvenser/cost-benefit-analyser) af politikker og foranstaltninger

                  —

                  dokumentation eller redskaber til støtte for udarbejdelse af politikker vedrørende markedsføring af fødevarer til børn

                  —

                  øget fysisk aktivitet ved at skabe sunde miljøer og inddrage andre sektorer (f.eks. byudvikling, transport, arkitektur).

            Hvad angår aktiviteter vedrørende hiv/aids og seksuel og reproduktiv sundhed bør projektforslag i overensstemmelse med Kommissionen meddelelse om bekæmpelse af hiv/aids (26) fokusere på:

                  —

                  hiv-overførsel mellem mænd, som dyrker sex med mænd, i Europa ved i tæt samarbejde med ECDC og andre relevante europæiske organer at opbygge et netværk til støtte for en kommunikationsstrategi for forebyggelse, hvor der gøres brug af målrettede, innovative mekanismer

                  —

                  metoder til udveksling og formidling af både nationale og internationale erfaringer med oplysningskampagner vedrørende hiv/aids og seksuel sundhed

                  —

                  identifikation af god praksis og vejledning vedrørende frivillig rådgivning og testning i forbindelse med hiv under hensyn til specifikke sårbare gruppers mangfoldighed (f.eks. unge, indvandrergrupper, stiknarkomaner)

                  —

                  identifikation og formidling af eksempler på god praksis i forbindelse med skadebegrænsende aktiviteter (forebyggelse, behandling, pleje og støtte) med fokus på sårbare grupper, navnlig stiknarkomaner

                  —

                  innovative strategier til fremme af sikrere sex blandt unge og i højrisikogrupper, herunder adgang til målrettede tjenester, og større bevidsthed omkring seksuelt overførte infektioner og forebyggelse heraf.

            Hvad angår aktiviteter vedrørende mental sundhed, som er baseret på retningslinjerne i EU′s strategi for mental sundhed (27), bør projektforslagene fokusere på:

                  —

                  udvikling af en mekanisme til identifikation og revision af god praksis, som integrerer viden fra eksisterende projekter og omfatter foranstaltninger, som skaber synlig anerkendelse af bedste praksis inden for fremme af mental sundhed, forebyggelse af mentale sygdomme, bekæmpelse af stigmatisering, fremme af inddragelse af mennesker med mentale sundhedsproblemer og deres menneskerettigheder

                  —

                  støtte af ledelse og netværksopbygning med henblik på generel integration af fremme af mental sundhed og forebyggelse af mentale sygdomme på arbejdspladsen med fremme af en positiv balance mellem mental sundhed og arbejdsliv

                  —

                  kortlægning af dokumentationsgrundlaget for omkostningseffektiv investering i fremme af mental sundhed og forebyggelse af mentale sygdomme.

            2.1.3.3.   Folkesundhedsaktioner til håndtering af generelle sundhedsdeterminanter (bilagets punkt 3.2 og 3.3)
      Hvad angår aktiviteter vedrørende sociale sundhedsdeterminanter skal der lægges vægt på politikudformning, innovative tiltag og evaluering og fokuseres på:

                  —

                  udveksling af eksempler på god praksis i forbindelse med oplysningsarbejde, herunder udvikling af platforme/netværk eller lignende generelle mekanismer for flere aktører

                  —

                  dokumentering og evaluering af god praksis i forbindelse håndtering af spørgsmål om behandlingsadgang og forskellige behandlingsresultater i de enkelte samfundsgrupper

                  —

                  innovative tilgange til håndtering af sundhedsspørgsmål i forbindelse med indvandrere og omrejsende personer

                  —

                  udveksling og udarbejdelse af henstillinger om god praksis for sundhedsfremme på arbejdspladsen med fokus på ældre arbejdstagere og forlængelse af arbejdslivet. Det skal ske i tæt tilknytning til arbejdsmiljøpolitikken.

         Aktiviteter vedrørende miljørelaterede determinanter vil i overensstemmelse med handlingsplanen for miljø og sundhed (28) fokusere på folkesundhedsaktioner til oprettelse af netværk til indsamling af eksempler på bedste praksis, retningslinjer og korrigerende foranstaltninger på nationalt og lokalt plan vedrørende luftkvaliteten indendørs, herunder cost-benefit-analyser. De vil navnlig blive rettet mod:

                  —

                  foranstaltninger til forebyggelse og korrektion med det formål at reducere eksponering for radon

                  —

                  korrigerende foranstaltninger med det formål at forbedre udluftning, navnlig på skoler

                  —

                  anvendelse og vedligeholdelse af fyringsanlæg

                  —

                  fugt i bygninger.

            2.1.3.4.   Forebyggelse af sygdomme og personskader (artikel 2, stk. 1, litra c) og artikel 3, stk. 2, litra b))
      Projektforslagene vedrørende forebyggelse af sygdomme bør fokusere på udarbejdelse af retningslinjer og anbefalinger vedrørende bedste praksis inden for håndtering af de vigtigste folkesygdomme, f.eks. kræft, diabetes og luftvejssygdomme. Der skal tages udgangspunkt i eksisterende initiativer.
      Projekter vedrørende forebyggelse af personskader bør prioritere:

                  —

                  udvikling og gennemførelse af sikkerhedsstyringsordninger for højrisikosportsaktiviteter i samarbejde med europæiske idrætsorganisationer

                  —

                  udvikling af handlingsorienterede redskaber i tæt samarbejde med det europæiske arbejdsmiljøagentur (29) med henblik på forebyggelse af personskader blandt unge arbejdstagere

                  —

                  støtte til gennemførelsesaktioner, som sigter mod udvikling af nationale handlingsplaner for børns sikkerhed, med fokus på tilskyndelse og intensiv kommunikation

                  —

                  fremme udveksling af informationer og viden gennem ekspertpaneler, høringer og en slags bæredygtig »clearing« af eksempler på god praksis.

            2.1.3.5.   Kapacitetsopbygning
      Følgende vil blive prioriteret:

                  —

                  Fremme af samarbejde mellem uddannelsesinstitutioner om indholdet af fælles europæiske kurser og undervisningsmoduler på nøgleområder inden for folkesundhed og udvikling af skræddersyede læseplaner for sundhedspersoner og andre, der i deres arbejde har at gøre med mentale sundhedstjenesteydelser.

                  —

                  Støtte på kort sigt til kapacitetsudvikling i udvalgte europæiske netværk af stor betydning for folkesundheden og med en meget stor europæisk opsøgning for derved at afhjælpe specifikke geografiske og udviklingsmæssige svagheder. Udvikling af kapaciteten hos ikke-statslige organisationer, der er aktive på hiv/aids-området, til at støtte inddragelse af hiv/aids-smittede i antiretrovirale behandlingsprogrammer og fremme deres tillid hertil, vil få særlig opmærksomhed.

            2.2.   Udbud
      Tjenesteydelseskontrakter skal finansieres over budgetpost 17 03 01 01 og 17 01 04 02. Det samlede vejledende beløb til udbud anslås til maksimalt 4 064 000 EUR (30).
      Der skal vedtages endnu en finansieringsafgørelse om offentlige kontrakter senest i februar 2007 (vejledende).
      Der er identificeret følgende arbejdsområder:

         SUNDHEDSINFORMATION

                  1)

                  revision og opdatering af rapporten om gennemførelsen af Rådets henstilling 1999/519/EF af 12. juli 1999 om begrænsning af befolkningens eksponering for elektromagnetiske felter (0 Hz-300 GHz) (31)

                  2)

                  støtte til ad hoc-pilotundersøgelser på grundlag af Eurobarometer-undersøgelsen

                  3)

                  rapportering om indarbejdelse af krav til sundhedsbeskyttelse i de forskellige fællesskabspolitikker, herunder de metodologier, der allerede er udviklet på fællesskabsplan til vurdering af følgerne for sundheden

                  4)

                  forvaltning, redigering, opdatering og udvikling af EU′s sundhedsportal

                  5)

                  kommunikation om folkesundhedsprogrammet

                  6)

                  støtte til oprettelse af videnskabelige sekretariater

                  7)

                  patientsikkerhed: oprettelse af et integreret paraplynetværk til at forbedre samarbejdet inden for patientsikkerhed med fokus på kulturer, ledelse og sygehusforvaltning, rapporterings- og læringsmekanismer, udveksling af eksempler på bedste praksis og inddragelse af berørte aktører.

         TRUSLER MOD SUNDHEDEN

                  1)

                  oprettelse af platforme til forberedelse, gennemførelse og evaluering af øvelser, tilrettelæggelse af undervisning i beslutningstagningsredskaber og team building, udvikling af it-redskaber inden for beredskab og tilrettelæggelse af specialiserede workshopper

                  2)

                  kortlægning og beskrivelse af den nuværende situation med hensyn til referencelaboratorier, herunder gennemførlighedsundersøgelser, for at forbedre troværdig og rettidig identifikation af influenzavirusstammer og EU-standarder for særligt relevante patogener, herunder tilvejebringelse af vigtige tekniske og diagnostiske midler

                  3)

                  udarbejdelse af en vejledning i god praksis for organer, som arbejder med kvalitet inden for stoffer af menneskelig oprindelse.

         SUNDHEDSDETERMINANTER

                  1)

                  evaluering af resultaterne af sundhedsadvarsler i form af tekst og billeder i medlemsstaterne og udarbejdelse af flere sæt advarsler i form af tekst og billeder

                  2)

                  støtte til tjenester til oprettelse og gennemførelse af berørte aktørers netværk og høringsprocesser for sundhedsdeterminanter, navnlig vedrørende ernæring og fysisk aktivitet, alkohol, mental sundhed og hiv/aids

                  3)

                  mental sundhed: undersøgelse vedrørende dokumentationsgrundlaget for omkostningseffektiv investering i fremme af mental sundhed og forebyggelse af mentale sygdomme

                  4)

                  kortlægning og evaluering af nationale og regionale strategier for sundhedsdeterminanter (navnlig hiv/aids og ernæring og fysisk aktivitet)

                  5)

                  miljø og sundhed: udvikling af et webbaseret informationsredskab vedrørende luftkvaliteten indendørs.

            Ud over ovennævnte prioriteringer har der vist sig at være et generelt behov for koordinering af ngo′ers input til sundhedsinitiativer på EU-niveau. Det gælder både i forbindelse med etablerede platforme samt i forbindelse med andre initiativer vedrørende emner som f.eks. ernæring og fysisk aktivitet, alkohol, sundhedstjenesteydelser, mental sundhed samt lægemidler og sundhed.
      2.3.   Samarbejde med internationale organisationer
      2.3.1.   Samarbejdsområder i 2007
      I henhold til programafgørelsens artikel 11 skal der i forbindelse med gennemførelsen af programmet tilskyndes til samarbejde med internationale organisationer med kompetence på folkesundhedsområdet og med EØS-staterne. Der foretages en koordinering med de tjenester i Kommissionen, som arbejder med de samme emner.
      Samarbejde med Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD)
      Det er hensigten, at aftaler om direkte tilskud indgået mellem Kommissionen og OECD skal dække områder af folkesundhedsprogrammet, som er forenelige med OECD′s arbejdsprogram på folkesundhedsområdet for 2007-2008, særlig områder vedrørende:

                  —

                  videreudvikling af System of Health Accounts og indsamling af data, der ikke er omfattet af Fællesskabets statistiske program, særlig indarbejdelse af input, output og produktivitetsmåling

                  —

                  tilskyndelser til gennemførelse af ikt inden for sundhedspolitiske og relaterede løsningsmodeller, som endnu ikke er omfattet af eksisterende EU-aktioner.

            Samarbejde med Verdenssundhedsorganisationen (WHO), herunder Det Internationale Kræftforskningscenter, som er tilknyttet WHO
      Samarbejdet med WHO vil i 2007 bygge på eksisterende initiativer mellem de to organisationer og kan udvides til at omfatte andre områder i arbejdsprogrammet, hvis de bedst fremmes gennem WHO.
      2.3.2.   Finansiering
      Midler til aktioner med ovennævnte internationale organisationer kan kun tildeles gennem aftaler om direkte tilskud. De skal finansieres over budgetkonto 17 03 01 01; det vejledende beløb til direkte tilskud anslås til maksimalt 2 032 000 EUR (5 % af driftsbudgettet). Beløbet kan øges alt efter de budgetmæssige muligheder.
      2.4.   Videnskabelige komitéer
      De videnskabelige komitéer, der er relevante for folkesundhedsprogrammet, skal finansieres over budgetpost 17 03 01 01.
      Der vil blive afsat et samlet beløb på 254 000 EUR til godtgørelse af mødedeltageres udgifter i forbindelse med deltagelse i de videnskabelige komitéers møder og af udgifter for personer, der udarbejder videnskabelige udtalelser som led i disses arbejde (32). Godtgørelserne skal dække alle områder af relevans for folkesundhedsprogrammet, dvs. 100 % af udgifterne til arbejdet i VKSM (Den Videnskabelige Komité for Sundheds- og Miljørisici) og 50 % (vejledende procentsats) af udgifterne til arbejdet i VKNNIS (Den Videnskabelige Komité for Nye og Nyligt Identificerede Sundhedsrisici) og til koordinering.
      2.5.   Uddelegering af opgaver til Eurostat
      Der uddelegeres opgaver til Eurostat svarende til et beløb på højst 400 000 EUR under konto 17 03 01 01. Der udbetales støtte til:

                  1)

                  nationale statistiske kontorer ved gennemførelsen i 2007-2008 af interviewundersøgelsen vedrørende sundhed i EU (jf. det statistiske program for 2007)

                  2)

                  nationale statistiske kontorer ved gennemførelsen og videreudviklingen af System of Health Accounts i EU (i samarbejde med OECD og WHO).

         (1)  Jf. http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/project_en.htm

         (2)  KOM(2006)234 endelig af 24.5.2006.

         (3)  Vejledende beløb, med forbehold af budgetmyndighedens godkendelse.

         (4)  Se side 27 i denne EUT, fodnote 3.

         (5)  Vejledende beløb. Beløbet er maksimumsbeløbet og afhænger af det faktiske bidrag, som ansøgerlandet betaler.

         (6)  Se side 27 i denne EUT, fodnote 3 og 4.

         (7)  Kommissionens afgørelse 2004/858/EF (EUT L 369 af 16.12.2004, s. 73).

         (8)  Rådets beslutning 2002/834/EF (EFT L 294 af 29.10.2002, s. 1). FP6-folkesundhedsprojekter under »Støtte til politikker« — CORDIS-websiden: http://www.cordis.lu/lifescihealth/ssp.htm

         (9)  Det skal bemærkes, at de indkaldelser af forslag, der bliver offentliggjort i begyndelsen af 2007 under Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, vil omfatte emner med særlig henvisning til folkesundhed i afsnittet om »Optimering af sundhedsydelserne til europæiske borgere«.

         (10)  Jf. http://ec.europa.eu/health/ph_information/indicators/lifeyears_calcul_en.htm for nærmere oplysninger.

         (11)  http://ec.europa.eu/health/ph_projects/2005/action1/action1_2005_full_en.htm#20

         (12)  Dette er tilfældet for diabetes, psykiske sygdomme, tand- og mundsygdomme, astma og kroniske obstruktive luftvejssygdomme, muskel- og knoglesygdomme (særlig osteoporose, arthritis og reumatisme) og hjerte-kar-sygdomme.

         (13)  Dette gælder også Parkinsons sygdom, multipel sklerose, epilepsi, amyotrofisk lateral sklerose, hyperaktivitet med opmærksomhedsforstyrrelser (ADHD), kognitiv retardering, bevægelses-, sanse- og sprogforstyrrelser samt forstyrrelser i sociale og følelsesmæssige funktioner, blodsygdomme (herunder hæmofili), immunsygdomme, allergier bortset fra astma, urinvejs-, køns- og nyresygdomme, mave-tarm-sygdomme, endokrine sygdomme, øre-næse-hals-sygdomme, øjensygdomme og hudsygdomme samt miljørelaterede sygdomme. Herudover gælder det også slagtilfælde, hovedpinesygdomme og kronisk smerte (f.eks. kronisk træthedssyndrom og fibromyalgi).

         (14)  https://webgate.cec.eu.int/idb/

         (15)  http://ec.europa.eu/health-eu/

         (16)  http://cordis.europa.eu/innovation/en/policy/cip.htm#adoption og Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, det Europæiske, Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — E-sundhed — et bedre sundhedsvæsen for Europas borgere: En handlingsplan for et europæisk e-sundhedsområde, KOM (2004) 356 endelig af 30.4.2004.

         (17)  http://ec.europa.eu/health/ph_projects/2005/action1/action1_2005_full_en.htm#13

         (18)  Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 2119/98/EF (EFT L 268 af 3.10.1998, s. 1).
      Kommissionens beslutning 2000/57/EF (EFT L 21 af 26.1.2000, s. 32).
      Kommissionens beslutning 2000/96/EF (EFT L 28 af 3.2.2000, s. 50).
      Kommissionens beslutning 2002/253/EF (EFT L 86 af 3.4.2002, s. 44).

         (19)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 851/2004 (EUT L 142 af 30.4.2004, s. 1).

         (20)  Jf. : http://ec.europa.eu/health/ph_threats/Bioterrorisme/bioterrorism01_en.pdf.

         (21)  Jf. ligeledes »Støtte til politikker« under FP6, 5. indkaldelse, referencenr. SSP-5B INFLUENZA.

         (22)  Jf. : http://www.who.int/gb/ebwha/pdf_files/WHA58/WHA58_3-en.pdf

         (23)  Se fodnote 11.

         (24)  KOM(2006) 625 af 24.10.2006.

         (25)  Rådets henstilling 2003/488/EF (EUT L 165 af 3.7.2003, s. 31).

         (26)  Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet (KOM(2005) 654 endelig af 15.12.2005).

         (27)  Grønbog — Forbedring af befolkningens mentale sundhed. På vej mod en strategi for mental sundhed i Den Europæiske Union (KOM(2005) 484 endelig af 14.10.2005).

         (28)  Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg — »Den europæiske handlingsplan for miljø og sundhed 2004-2010« (KOM(2004) 416 endelig af 9.6.2004).

         (29)  Rådets forordning (EF) nr. 2062/94 (EFT L 216 af 20.8.1994, s.1).

         (30)  Se side 27 i denne EUT, fodnote 3 og 4.

         (31)  EFT L 199 af 30.7.1999, s. 59.

         (32)  Kommissionens afgørelse 2004/210/EF (EUT L 66 af 4.3.2004, s. 45).

      BILAG II
      Støtteberettigede rejse- og opholdsudgifter
      Disse retningslinjer finder anvendelse på godtgørelse af:

                  —

                  rejse- og opholdsudgifter for personale ansat af støttemodtageren (hovedmodtager og associerede modtagere) og eksperter, som støttemodtageren indbyder til at deltage i arbejdsgrupper

                  —

                  sådanne udgifter, hvis der udtrykkeligt er taget højde herfor i tjenesteydelseskontrakter.

            1)   Faste diæter omfatter alle opholdsudgifter under tjenesterejser, herunder til hotel, restaurant og lokal transport (taxa og/eller offentlige transportmidler). De gælder pr. dag på en tjenesterejse til et sted mindst 100 km fra det normale arbejdssted. Diæterne varierer alt efter det land, hvortil tjenesterejsen går. Pr. dag vil de svare til dagpengene sammenlagt med den maksimale hotelpris som fastsat i Kommissionens beslutning K(2004) 1313 (1) med senere ændringer.
      2)   Tjenesterejser i andre lande end EU-27, tiltrædende lande, ansøgerlande og EØS- og EFTA-lande skal forhåndsgodkendes af Kommissionen. Godkendelsen afhænger af tjenesterejsens formål, de udgifter, der er forbundet med rejsen, og begrundelsen for den.
      3)   Rejseudgifter er støtteberettigede på følgende vilkår:

                  —

                  Rejsen foregår ad den mest direkte og billigste rute.

                  —

                  Der er mindst 100 km mellem mødeadressen og det normale arbejdssted.

                  —

                  Rejse med tog: på første klasse.

                  —

                  Rejse med fly: på økonomiklasse, medmindre der kan købes en billigere billet (f.eks. Apex); flyrejser er kun støtteberettigede i tilfælde af rejser på over 800 km (tur/retur).

                  —

                  Rejser med bil: refunderes på basis af den tilsvarende togbillet på første klasse.

         (1)  Kommissionens beslutning af 7. april 2004: »General implementing provisions adopting the Guide to missions for officials and other servants of the European Commission«.


RÅDETS AFGØRELSE af 19. december 1991 om indgåelse af aftaler mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og visse tredjelande om den internationale handel med tekstilvarer (92/184/EØF) #


title: Rådets afgørelse (EU) 2016/229 af 16. februar 2016 om beskikkelse af et medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, som foreslået af Kongeriget Danmark

text:
               18.2.2016

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 41/22

         RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2016/229
   af 16. februar 2016
   om beskikkelse af et medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, som foreslået af Kongeriget Danmark
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 302,
   under henvisning til indstilling fra den danske regering,
   under henvisning til udtalelse fra Europa-Kommissionen, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Rådet vedtog den 18. september 2015 og den 1. oktober 2015 afgørelse (EU, Euratom) 2015/1600 (1) og 2015/1790 (2) om beskikkelse af medlemmerne af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg for perioden fra den 21. september 2015 til den 20. september 2020.

               (2)

               Der er blevet en plads ledig som medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, efter at Marie-Louise KNUPPERTs mandat er udløbet —

         VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
   Artikel 1
   Arne GREVSEN, First Vice-President of the Danish Confederation of Trade Unions (LO), beskikkes som medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg for den resterende del af mandatperioden, dvs. indtil den 20. september 2020.
   Artikel 2
   Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 16. februar 2016.

            På Rådets vegne

         A.G. KOENDERS

            Formand

      (1)  Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2015/1600 af 18. september 2015 om beskikkelse af medlemmerne af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg for perioden fra den 21. september 2015 til den 20. september 2020 (EUT L 248 af 24.9.2015, s. 53).

      (2)  Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2015/1790 af 1. oktober 2015 om beskikkelse af medlemmerne af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg for perioden fra den 21. september 2015 til den 20. september 2020 (EUT L 260 af 7.10.2015, s. 23).