title: 2006/971/EF: Rådets beslutning af 19. december 2006 om særprogrammet Samarbejde til gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-13) (EØS-relevant tekst)

text:
L 400/86        DA                   Den Europæiske Unions Tidende                         30.12.2006
                                     RÅDETS BESLUTNING
                                        af 19. december 2006
                                 om særprogrammet "Samarbejde"
                         til gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs
                  syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling
                                    og demonstration (2007-13)
                                         (EØS-relevant tekst)
                                            (2006/971/EF)
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 166,
stk. 4,
under henvisning til forslag fra Kommissionen,
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet1,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg2,
1
        Udtalelse af 30.11.2006 (endnu ikke offentliggjort i EUT).
2
        EUT C 185 af 8.8.2006, s. 10.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       DA                    Den Europæiske Unions Tidende                            L 400/87
ud fra følgende betragtninger:
(1)      I henhold til traktatens artikel 166, stk. 3, iværksættes Europa-Parlamentets og Rådets
         afgørelse nr. 1982/2006/EF af 20. december 2006 om Det Europæiske Fællesskabs
         syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-
         2013)1 (i det følgende benævnt "rammeprogrammet") ved hjælp af særprogrammer, som
         fastsætter de nærmere bestemmelser for deres gennemførelse, deres varighed og de midler,
         der skønnes nødvendige.
(2)      Rammeprogrammet er struktureret omkring fire typer af aktiviteter: tværnationalt
         samarbejde inden for politisk fastsatte temaer ("Samarbejde"), forskerinitieret forskning,
         der bygger på initiativer fra forskerkredse ("Idéer"), støtte til uddannelse og
         karriereudvikling for forskere ("Mennesker") og støtte til forskningskapacitet
         ("Kapacitet"). Aktiviteter af typen "Samarbejde" bør iværksættes under dette særprogram,
         når de har form af indirekte aktioner.
(3)      De regler, der under rammeprogrammet gælder for virksomheders, forskningscentres og
         universiteters deltagelse og for formidling af forskningsresultater (i det følgende benævnt
         "regler for deltagelse og formidling"), bør også finde anvendelse under dette særprogram.
1
        EUT L 412 af 30.12.2006, s. 1.
 ---pagebreak--- L 400/88         DA                   Den Europæiske Unions Tidende                          30.12.2006
(4)      Rammeprogrammet bør være et supplement til medlemsstaternes aktiviteter og andre
         fællesskabstiltag, som - foruden navnlig satsningerne på strukturfonde, landbrug,
         uddannelse, kultur, konkurrenceevne og innovation, erhvervspolitik, sundhed,
         forbrugerbeskyttelse, beskæftigelse, energi, transport og miljø - er nødvendige led i den
         samlede strategiske satsning på Lissabon-målene.
(5)      Aktiviteter vedrørende innovation og små og mellemstore virksomheder, som støttes af
         dette rammeprogram, bør supplere aktiviteterne under rammeprogrammet for
         konkurrenceevne og innovation, som skal bidrage til at udfylde kløften mellem forskning
         og innovation og fremme alle former for innovation.
(6)      Gennemførelsen af rammeprogrammet kan medføre, at der udarbejdes supplerende
         programmer, hvori kun nogle af medlemsstaterne deltager, at Fællesskabet deltager i
         programmer, der iværksættes af flere medlemsstater, eller at der oprettes
         fællesforetagender eller andre ordninger, jf. traktatens artikel 168, 169 og 171.
(7)      Dette særprogram bør bidrage til Den Europæiske Investeringsbanks (EIB's) oprettelse af
         en "finansieringsfacilitet for risikodeling" for at lette adgangen til lån fra EIB.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       DA                   Den Europæiske Unions Tidende                             L 400/89
(8)      Dette særprogram bør som supplement til andre fællesskabsprogrammer i passende omfang
         støtte SMV'ers deltagelse i form af konkrete foranstaltninger og særlige tiltag til gavn for
         dem.
(9)      I medfør af traktatens artikel 170 har Fællesskabet indgået en række internationale aftaler
         på forskningsområdet, og der bør udfoldes bestræbelser på at styrke det internationale
         forskningssamarbejde for yderligere at integrere Fællesskabet i det verdensomspændende
         forskersamfund. Derfor bør dette særprogram være åbent for deltagelse for lande, der har
         indgået de nødvendige aftaler med henblik herpå, og - på projektniveau og på gensidigt
         fordelagtigt grundlag - for deltagelse af enheder fra tredjelande og af internationale
         organisationer for videnskabeligt samarbejde.
(10)     Forskningsaktiviteter under dette program bør gennemføres under overholdelse af
         grundlæggende etiske principper, herunder dem, der kommer til udtryk i Den Europæiske
         Unions charter om grundlæggende rettigheder.
(11)     Gennemførelsen af rammeprogrammet bør fremme en bæredygtig udvikling.
 ---pagebreak--- L 400/90         DA                   Den Europæiske Unions Tidende                          30.12.2006
(12)     En forsvarlig økonomisk forvaltning af rammeprogrammet og dets gennemførelse bør
         sikres på den mest effektive og brugervenlige måde, samtidig med at retssikkerheden og
         adgang til programmet sikres for alle deltagere, og dette bør ske under overholdelse af
         Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen
         vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget1 og Kommissionens
         forordning (EF, Euratom) nr. 2342/20022 om gennemførelsesbestemmelser til
         finansforordningen med senere ændringer.
(13)     Desuden bør der træffes passende foranstaltninger - som er proportionelle med De
         Europæiske Fællesskabers finansielle interesser - til overvågning af effektiviteten af såvel
         den økonomiske støtte, der ydes, som brugen af disse midler med henblik på forebyggelse
         af uregelmæssigheder og svig, og de nødvendige skridt bør tages for at kræve tabte,
         uberettiget udbetalte eller forkert anvendte midler tilbagebetalt i overensstemmelse med
         Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De
         Europæiske Fællesskabers finansielle interesser3, Rådets forordning (Euratom, EF) nr.
         2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med
         henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og
         andre uregelmæssigheder4 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr.
         1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for
         Bekæmpelse af Svig (OLAF)5.
1
        EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.
2
        EFT L 357 af 31.12.2002, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF, Euratom)
        nr. 1261/2005 (EUT L 201 af 2.8.2005, s. 3).
3
        EFT L 312 af 23.12.1995, s. 1.
4
        EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2.
5
        EFT L 136 af 31.5.1999, s. 1.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       DA                   Den Europæiske Unions Tidende                            L 400/91
(14)     Da gennemførelsesbestemmelserne til denne beslutning hovedsagelig er
         forvaltningsforanstaltninger, bør de vedtages efter forvaltningsproceduren i artikel 4 i
         Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for
         udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen1. På den anden
         side rejser forskning, der indebærer anvendelse af menneskelige embryoner og stamceller
         fra menneskelige embryoner, særlige etiske spørgsmål, jf. artikel 4 i denne beslutning. De
         FTU-aktiviteter, der indebærer forskning inden for temaet sikkerhed, udgør ydermere et
         nyt og meget ømtåleligt område, navnlig i relation til potentielle trusler og
         sikkerhedsbrister. Foranstaltninger til finansiering af sådanne projekter bør derfor vedtages
         efter forskriftsproceduren i artikel 5 i afgørelse 1999/468/EF.
(15)     For hvert tema bør der oprettes en særlig budgetpost i Den Europæiske Unions almindelige
         budget.
(16)     Under gennemførelsen af dette program bør opmærksomheden i fornødent omfang rettes
         mod ligestilling mellem kønnene samt mod bl.a. arbejdsvilkår, gennemsigtighed i
         rekrutteringsprocedurerne og karriereudvikling for forskere, som rekrutteres til projekter
         og programmer, der støttes som led i aktiviteter under dette program, jf. Kommissionens
         henstilling om et europæisk charter for forskere og en adfærdskodeks for ansættelse af
         forskere, som udgør en referenceramme på dette område, samtidig med at dens frivillige
         karakter respekteres -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
1
        EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23. Ændret ved afgørelse 2006/512/EF (EUT L 200 af
        22.7.2006, s. 11).
 ---pagebreak--- L 400/92         DA                   Den Europæiske Unions Tidende                       30.12.2006
                                               Artikel 1
Særprogrammet "Samarbejde" for fællesskabsaktiviteter inden for forskning og teknologisk
udvikling, herunder demonstration, i det følgende benævnt "særprogrammet", fastlægges hermed
for perioden 1. januar 2007 til 31. december 2013.
                                               Artikel 2
Dette særprogram omfatter indsatsen for "Samarbejde" og yder støtte til hele spektret af
forskningsaktiviteter, som gennemføres i et tværnationalt samarbejde inden for følgende temaer:
a)       sundhed
b)       fødevarer, landbrug og fiskeri samt bioteknologi
c)       informations- og kommunikationsteknologi
d)       nanovidenskab, nanoteknologi, materialer og ny produktionsteknologi
e)       energi
f)       miljø (herunder klimaændringer)
g)       transport (herunder luftfartsteknik)
 ---pagebreak--- 30.12.2006       DA                   Den Europæiske Unions Tidende                            L 400/93
h)       samfundsvidenskaber og humaniora
i)       rummet
j)        sikkerhed.
Gennemførelsen af dette særprogram kan medføre, at der udarbejdes supplerende programmer,
hvori kun nogle af medlemsstaterne deltager, at Fællesskabet deltager i programmer, der
iværksættes af flere medlemsstater, eller at der oprettes fællesforetagender eller andre ordninger, jf.
traktatens artikel 168, 169 og 171.
Målene for og hovedlinjerne i disse aktiviteter fastsættes i bilag I.
                                               Artikel 3
I overensstemmelse med rammeprogrammets bilag II skønnes bevillingsbehovet til gennemførelse
af særprogrammet at være 32 413 mio. EUR, hvoraf mindre end 6% afsættes til Kommissionens
administrative udgifter. Bilag II indeholder en vejledende fordeling af beløbet.
                                               Artikel 4
1.       Alle de forskningsaktiviteter, der iværksættes under særprogrammet, gennemføres under
         overholdelse af grundlæggende etiske principper.
 ---pagebreak--- L 400/94         DA                   Den Europæiske Unions Tidende                        30.12.2006
2.       Til følgende forskningsområder ydes der ikke støtte under dette program:
         –     forskning i reproduktiv kloning af mennesker
         –     forskning, der sigter mod at ændre menneskers arvemasse på en måde, der gør
               ændringerne arvelige1
         –     forskning, der sigter mod at skabe menneskelige embryoner alene til
               forskningsformål eller for at fremskaffe stamceller, herunder ved kerneoverførsel
               mellem kropsceller.
3.       Der vil kunne ydes finansiering til forskning i menneskelige stamceller, både voksne og
         embryonale, afhængigt af både de videnskabelige forslags indhold og retsgrundlaget i de
         berørte medlemsstater.
         Ansøgninger om finansiering af forskning i menneskelige embryonale stamceller skal,
         hvor det er relevant, omfatte nærmere oplysninger om, hvilke foranstaltninger
         medlemsstaternes kompetente myndigheder vil træffe med hensyn til tilladelse og kontrol,
         og om, hvilken eller hvilke etiske godkendelser der vil blive givet.
         Hvad angår derivering af humane embryonale stamceller, skal institutionerne,
         organisationerne og forskerne være underlagt strenge krav om tilladelse og kontrol i
         overensstemmelse med retsgrundlaget i den eller de berørte medlemsstater.
1
        Der kan ydes tilskud til forskning i behandling af kønskirtelkræft.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        DA                   Den Europæiske Unions Tidende                            L 400/95
4.       Forud for dette programs anden fase (2010-2013) tages ovennævnte omhandlede
         forskningsområder op til fornyet overvejelse i lyset af de videnskabelige fremskridt.
                                                Artikel 5
1.       Særprogrammet gennemføres ved hjælp af de finansieringsordninger, der er fastsat i
         rammeprogrammets bilag III.
2.        Bilag III til dette særprogram indeholder bestemmelser om en bevilling til EIB med det
         formål at oprette en finansieringsfacilitet for risikodeling.
3.       Bilag IV indeholder en vejledende liste over mulige fælles teknologiinitiativer, som vil
         kunne vedtages særskilt, og en vejledende liste over initiativer til eventuel fælles
         gennemførelse af nationale forskningsprogrammer, som vil kunne vedtages særskilt med
         hjemmel i traktatens artikel 169.
4.       Reglerne for deltagelse og formidling finder anvendelse på dette særprogram.
                                                Artikel 6
1.       Kommissionen udarbejder et arbejdsprogram til gennemførelse af særprogrammet med en
         mere detaljeret redegørelse for målene og de videnskabelige og teknologiske prioriteringer,
         der er fastsat i bilag I, med angivelse af, hvilken finansieringsordning der skal benyttes for
         det emne, der indkaldes forslag til, og med en tidsplan for gennemførelsen.
 ---pagebreak--- L 400/96          DA                    Den Europæiske Unions Tidende                           30.12.2006
2.       I arbejdsprogrammet tages der hensyn til relevante forskningsaktiviteter, der gennemføres
         af medlemsstaterne, associerede lande eller europæiske eller internationale organisationer,
         og til muligheden for at opnå europæisk merværdi samt til virkningerne for industriens
         konkurrenceevne og relevansen for andre fællesskabspolitikker. Det ajourføres efter behov.
3.       Forslag til indirekte aktioner under finansieringsordningerne evalueres og projekter
         udvælges efter kriterierne i artikel 15, stk. 1a, i reglerne for deltagelse og formidling.
4.       I arbejdsprogrammet kan der anføres:
         a)     organisationer, der modtager støtte i form af medlemskontingenter
         b)     foranstaltninger til støtte for bestemte juridiske enheder.
                                                  Artikel 7
1.       Kommissionen er ansvarlig for særprogrammets gennemførelse.
2.       Forvaltningsproceduren i artikel 8, stk. 2, finder anvendelse ved vedtagelsen af følgende
         foranstaltninger:
         a)     arbejdsprogrammet, jf. artikel 6, herunder de finansieringsordninger, der skal
                anvendes, samt indholdet af indkaldelser af forslag samt de kriterier, der vil blive
                anvendt for evaluering og udvælgelse
         b)     eventuelle justeringer af den vejledende fordeling af beløbet, der er anført i bilag II
 ---pagebreak--- 30.12.2006       DA                   Den Europæiske Unions Tidende                            L 400/97
         c)    godkendelse af finansieringen af aktiviteterne inden for temaerne a)-g) og i) i
               artikel 2, hvis det skønnede beløb for Fællesskabets bidrag inden for dette program er
               lig med eller større end 1,5 mio. EUR
         d)    godkendelse af finansieringen af andre aktiviteter end dem, der er nævnt i litra c) i
               denne artikel, og tema j) i artikel 2, hvis det skønnede beløb for Fællesskabets bidrag
               inden for dette program er lig med eller større end 0,6 mio. EUR
         e)    udarbejdelse af mandatet for den evaluering, som er omhandlet i artikel 7, stk. 2 og 3,
               i rammeprogrammet.
3.       Forskriftsproceduren i artikel 8, stk. 3, finder anvendelse ved vedtagelsen af følgende
         foranstaltninger:
         a)    arbejdsprogrammet for tema j) i artikel 2, og godkendelse af finansieringen af
               aktiviteterne inden for dette tema
         b)    godkendelse af finansieringen af aktiviteter, der indebærer anvendelse af
               menneskelige embryoner og stamceller fra menneskelige embryoner.
                                                Artikel 8
1.       Kommissionen bistås af et udvalg.
 ---pagebreak--- L 400/98        DA                      Den Europæiske Unions Tidende                        30.12.2006
2.       Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 4 og 7 i afgørelse 1999/468/EF.
         Perioden i artikel 4, stk. 3, i afgørelse 1999/468/EF, fastsættes til to måneder.
3.       Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF.
         Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF, fastsættes til to måneder.
4.       Kommissionen underretter regelmæssigt udvalget om, hvordan det går med
         gennemførelsen af særprogrammet som helhed, og forelægger det i god tid oplysninger om
         alle FTU-aktiviteter, som er foreslået, eller som får tilskud under programmet, jf. bilag V.
5.       Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.
                                                  Artikel 9
Kommissionen sørger for, at der føres et uafhængigt tilsyn med og foretages en uafhængig
evaluering og revision af aktiviteterne på de områder, som særprogrammet omfatter, jf.
rammeprogrammets artikel 7.
 ---pagebreak--- 30.12.2006     DA                    Den Europæiske Unions Tidende                         L 400/99
                                              Artikel 10
Denne beslutning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions
Tidende.
Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.
Udfærdiget i Bruxelles, den 19. december 2006.
                                             På Rådets vegne
                                             J. KORKEAOJA
                                             Formand
 ---pagebreak--- L 400/100         DA                   Den Europæiske Unions Tidende                         30.12.2006
                                                BILAG I
                      VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE MÅL SAMT
                     HOVEDLINJER FOR TEMAERNE OG AKTIVITETERNE
Under dette særprogram ydes der støtte til tværnationalt samarbejde i enhver målestok i EU og med
tredjelande. Der er tale om samarbejde inden for en række temaer, som modsvarer vigtige områder
for videnskabelige og teknologiske fremskridt, hvor forskningen må støttes og styrkes over for
udfordringerne i Europa på det sociale, økonomiske og erhvervsmæssige område og i relation til
folkesundhed og miljø.
Det fælles sigte for alle temaer er at bidrage til en bæredygtig udvikling ved at fremme forskning
med det primære formål at øge avanceret viden på højeste niveau.
Følgende ti temaer er udvalgt som områder for Fællesskabets indsats:
1)        sundhed
2)        fødevarer, landbrug og fiskeri samt bioteknologi
3)        informations- og kommunikationsteknologi
4)        nanovidenskab, nanoteknologi, materialer og ny produktionsteknologi
5)        energi
6)        miljø (herunder klimaændringer)
 ---pagebreak--- 30.12.2006        DA                    Den Europæiske Unions Tidende                             L 400/101
7)         transport (herunder luftfartsteknik)
8)         samfundsvidenskaber og humaniora
9)         rummet
10)        sikkerhed.
Temaerne er beskrevet i det følgende med hensyn til mål, metode og aktiviteter, herunder også
aktiviteter, der vedrører initiativer i større målestok (jf. de vejledende angivelser i bilag IV),
internationalt samarbejde, nye behov og uforudsete behov for politisk beslutningsstøtte.
Der vil blive taget behørigt hensyn til princippet om bæredygtig udvikling. Særprogrammets
aktiviteter sikrer i overensstemmelse med Fællesskabets politik for ligestilling mellem mænd og
kvinder, jf. traktatens artikel 2 og 3, at der gennemføres passende foranstaltninger for at fremme
ligestilling mellem mænd og kvinder og kvindelige forskeres deltagelse. Også de etiske, sociale,
juridiske og bredere kulturelle aspekter af den forskning, der skal gennemføres, og dens potentielle
anvendelse i praksis samt den samfundsøkonomiske betydning af teknologisk udvikling og
videnskabelige fremtidsstudier vil indgå i aktiviteterne under særprogrammet i relevant omfang.
 ---pagebreak--- L 400/102         DA                   Den Europæiske Unions Tidende                          30.12.2006
Tværfaglig og tværtematisk forskning, herunder fælles indkaldelser af forslag
Der lægges særlig vægt på de prioriterede videnskabs- og teknologiområder, som går på tværs af
temaerne, f.eks. havforskning og -teknologi. Der tilskyndes til tværfaglighed gennem tværtematiske
oplæg til forsknings- og teknologiemner af relevans for mere end ét tema. Det sker bl.a. ved hjælp
af følgende:
–         fælles indkaldelser af forslag for temaer, hvor et forskningsemne er klart relevant for
          aktiviteterne under to eller flere temaer
–         særlig vægt på tværfaglig forskning inden for aktiviteten "nye behov"
–         inddragelse af ekstern rådgivning, bl.a. fra forskere, fra flere fagområder og eksperter med
          forskellig baggrund ved udarbejdelsen af arbejdsprogrammet
–         regelmæssig rapportering om tværtematiske forskningsområder som led i det overordnede
          tilsyn med og den overordnede evaluering og revision af programmet
–         samordning med Fællesskabets politikker for så vidt angår forskning af relevans for den
          politiske beslutningsproces.
Europa-Kommissionen sørger for at samordne temaerne i det foreliggende særprogram med temaer
under andre særprogrammer i syvende rammeprogram, f.eks. forskningsinfrastrukturer i
særprogrammet "Kapacitet".1
1
        Med henblik på at lette gennemførelsen af programmet vil Kommissionen for hvert møde i
        programudvalget som fastlagt på dagsordenen i overensstemmelse med de fastlagte
        retningslinjer refundere udgifterne til én repræsentant pr. medlemsstat samt én
        ekspert/rådgiver pr. medlemsstat for de dagsordenspunkter, hvor en medlemsstat har brug
        for særlig ekspertise.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        DA                  Den Europæiske Unions Tidende                            L 400/103
Tilpasning til ændrede behov og udnyttelse af nye muligheder
Med afsæt i bl.a. arbejdet i de forskellige "europæiske teknologiplatforme" sikrer man sig, at
temaerne altid vil være relevante for industrien, og at industrien fortsat vil deltage heri.
Særprogrammet og de bidrag, der ydes fra industrien, bidrager således til at gennemføre relevante
strategiske forskningsdagsordener som dem, der er skabt og udviklet af de europæiske
teknologiplatforme, hvor de rummer en reel europæisk merværdi. De generelle forskningsbehov,
der fremgår af de strategiske forskningsdagsordener, er i forvejen bredt afspejlet i de ti temaer. De
europæiske teknologiplatforme, eventuelt med deltagelse af regionale forskningsbaserede
kompetenceklynger, kan spille en rolle i forbindelse med at lette og tilrettelægge erhvervslivets,
herunder SMV'ernes, deltagelse i forskningsprojekter, der henhører under deres særlige område,
herunder projekter, der kan ydes støtte til over rammeprogrammet. De nærmere enkeltheder om det
tekniske indhold vil fremgå senere, når det detaljerede arbejdsprogram for specifikke indkaldelser
af forslag foreligger.
Man vil desuden sikre sig, at temaerne hele tiden er relevante for formuleringen, gennemførelsen og
evalueringen af Fællesskabets politikker og lovgivning på områder som sundhed, sikkerhed,
forbrugerbeskyttelse, energi, miljø, udviklingsbistand, fiskeri, søfart, landbrug, dyresundhed og
dyrevelfærd, transport, almen og erhvervsfaglig uddannelse, informationssamfundet og medierne,
beskæftigelse, socialpolitik, samhørighed samt oprettelsen af et område med frihed, sikkerhed og
retfærdighed foruden den prænormative og standardiseringsledsagende forskning, der er vigtig for
at få forbedret interoperabiliteten og standarders kvalitet og implementering. I denne sammenhæng
kan platforme, hvor forskellige parter sammen med forskerkredse kan overveje og drøfte strategiske
forskningsdagsordener, der er relevante for socialpolitikken, miljøpolitikken eller andre
politikområder, komme til at spille en rolle.
 ---pagebreak--- L 400/104          DA                 Den Europæiske Unions Tidende                           30.12.2006
Under hvert tema gennemføres der ved siden af disse aktiviteter specifikke aktioner med henblik på
"nye behov" og "uforudsete behov for politisk beslutningsstøtte" efter en åben og fleksibel model.
Disse aktioner skal sikre, at hele særprogrammet baseres på en simpel, sammenhængende og
samordnet metode, og at der ydes støtte til tværfaglig forskning, der går på tværs af eller ligger uden
for temaerne.
• Fremtidige og nye teknologier: Her kan der ydes særlig støtte til forskningsforslag, der sigter
   mod at afgrænse eller udforske nye videnskabelige og teknologiske muligheder inden for et givet
   felt og/eller i kombination med andre relevante områder og discipliner gennem særlig støtte til
   spontane forskningsforslag, herunder også ved brug af fælles indkaldelser; fremme af nye idéer
   og radikalt nye anvendelser og udforskning af nye muligheder som led i køreplaner for
   forskning, ikke mindst når der stilles væsentlige gennembrud i udsigt; der sørges for en
   hensigtsmæssig koordinering med de aktiviteter, der gennemføres under programmet Idéer,
   således at der undgås overlapning og sikres en optimal anvendelse af midlerne. Det gøres ved
   hjælp af følgende:
          –     åben "bottom-up"-forskning i emner valgt af forskerne selv med henblik på udvikling
                af nye videnskabelige og teknologiske muligheder eller vurdering af nye opdagelser
                eller nyopdagede fænomener, som kunne indikere samfundsmæssige risici eller
                problemer
          –     initiativer med fokus på specifikke og meget vanskelige mål på nye videnskabelige
                og teknologiske områder, der lover store fremskridt eller kan få stor betydning for
                den økonomiske og samfundsmæssige udvikling, og som kan omfatte grupper af
                indbyrdes komplementære projekter.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        DA                   Den Europæiske Unions Tidende                            L 400/105
• Uforudsete behov for politisk beslutningsstøtte: Formålet er at kunne reagere smidigt på nye
   behov for forskning til støtte for politiske beslutninger, som måtte opstå i rammeprogrammets
   løbetid, dvs. uforudsete udviklinger eller begivenheder, der kræver hurtig reaktion, f.eks. nye
   epidemier, nye problemer med fødevaresikkerhed, reaktioner på naturkatastrofer eller anden
   form for hjælp. Aktiviteterne gennemføres i tæt samordning med de relevante
   fællesskabspolitikker. Det årlige arbejdsprogram kan eventuelt ændres, såfremt der opstår akutte
   forskningsbehov.
Formidling og overførsel af viden og bredere deltagelse
Formidling og videnoverførsel er en vigtig gevinst ved EU's forskningsindsats, og der vil blive
truffet foranstaltninger til at øge erhvervslivets, politikernes og hele samfundets brug af resultaterne.
Formidling vil blive betragtet som en integrerende del af opgaverne under alle temaområderne, dog
med relevante begrænsninger i forbindelse med temaet sikkerhed på grund af
fortrolighedsaspekterne i forbindelse med aktiviteterne, bl.a. gennem finansiering af netværks-
/formidlingsinitiativer, seminarer og arrangementer, ekstern ekspertbistand og elektroniske
informationstjenester. Det sker inden for hvert enkelt tema ved hjælp af følgende:
–         integration af aktiviteter vedrørende formidling og overførsel af viden inden for projekter
          og konsortier via passende bestemmelser i finansieringsordninger og rapporteringskrav
–         tilbud om målrettet assistance til projekter og konsortier for at give dem adgang til
          nødvendig viden og færdigheder til at kunne udnytte resultaterne
 ---pagebreak--- L 400/106          DA                  Den Europæiske Unions Tidende                            30.12.2006
–         specifikke formidlingsaktioner, der er baseret på en proaktiv metode til at formidle
          resultaterne fra mange forskellige projekter, herunder også projekter fra tidligere
          rammeprogrammer og andre forskningsprogrammer, og som retter sig mod specifikke
          sektorer eller grupperinger af aktører med særligt fokus på potentielle brugere
–         formidling til politiske beslutningstagere, herunder standardiseringsorganer, for at gøre det
          lettere for de relevante organer på internationalt, europæisk, nationalt eller regionalt plan at
          udnytte resultater af betydning for deres politik
–         CORDIS-tjenester, der kan fremme formidlingen af viden på en brugervenlig måde og
          udnyttelsen af forskningsresultater
–         initiativer, der kan stimulere dialogen og debatten om videnskabelige spørgsmål og
          forskningsresultater med en bredere offentlighed end forskersamfundet, herunder bl.a.
          civilsamfundsorganisationer.
Der vil blive sørget for den nødvendige samordning af alle de aktiviteter i rammeprogrammet, som
drejer sig om formidling og overførsel af viden. Det sikres, at der er komplementaritet og synergi
mellem dette program og andre fællesskabsprogrammer, navnlig på uddannelsesområdet, med
henblik på at øge karrieremulighederne inden for forskning. Der iværksættes foranstaltninger til
støtte for innovation under programmet for konkurrenceevne og innovation.
 ---pagebreak--- 30.12.2006         DA                  Den Europæiske Unions Tidende                               L 400/107
SMV'ers deltagelse
Der satses på størst mulig deltagelse af små og mellemstore virksomheder (SMV'er) på alle
tematiske områder, bl.a. gennem bedre finansielle og administrative procedurer, og større
fleksibilitet i valget af egnede finansieringsordninger. Derudover tages der behørigt hensyn til
SMV'ers forskningsbehov og -potentiale ved fastlæggelsen af indholdet af særprogrammets temaer,
og der vil i arbejdsprogrammet figurere forskningsområder af særlig interesse for SMV'er. Der vil
blive truffet konkrete foranstaltninger, herunder støtteforanstaltninger, der skal lette SMV'ernes
deltagelse, under hele programmets løbetid inden for rammerne af en strategi, der skal udvikles for
hvert tema. Strategierne vil blive ledsaget af et kvantitativt og kvalitativt tilsyn i forhold til de
opstillede mål. Målet er, at mindst 15% af den finansiering, der er til rådighed under dette program,
skal gå til SMV'er.
I særprogrammet "Kapacitet" indgår specifikke aktioner til støtte for forskning til fordel for SMV'er
eller SMV-sammenslutninger, og aktioner med sigte på at fremme SMV'ers deltagelse i
rammeprogrammet generelt kan finansieres under programmet for konkurrenceevne og innovation.
 ---pagebreak--- L 400/108        DA                   Den Europæiske Unions Tidende                         30.12.2006
Etiske aspekter
En række grundlæggende etiske principper skal overholdes i forbindelse med gennemførelsen af
særprogrammet og deraf følgende forskningsaktiviteter. Det gælder bl.a. de principper, der er
indeholdt i EU's charter om grundlæggende rettigheder, herunder beskyttelse af menneskers
værdighed og liv, beskyttelse af persondata og privatlivets fred samt beskyttelse af dyr og miljø i
overensstemmelse med fællesskabslovgivningen og de seneste versioner af relevante internationale
konventioner, retningslinjer og adfærdskodekser, f.eks. Helsingfors-erklæringen, Europarådets
konvention om menneskerettigheder og biomedicin, undertegnet i Oviedo den 4. april 1997, med
tilhørende protokoller, FN-konventionen om børns rettigheder, den universelle erklæring om det
menneskelige genom og menneskerettigheder, vedtaget af UNESCO, FN-konventionen om
biologiske og toksiske våben, den internationale traktat om plantegenetiske ressourcer på fødevare-
og landbrugsområdet samt de relevante resolutioner fra Verdenssundhedsorganisationen (WHO).
Der tages desuden hensyn til udtalelserne fra den europæiske gruppe af rådgivere om
bioteknologiens etiske konsekvenser (1991-1997) og udtalelserne fra den europæiske gruppe
vedrørende etiske regler for videnskab og ny teknologi (fra og med 1998).
Deltagere i forskningsprojekter skal overholde gældende lovgivning, forskrifter og etiske regler i de
lande, hvor forskningen udføres, i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet og de
forskelligartede tilgange til forskning, der gør sig gældende i Europa. Det er under alle
omstændigheder de nationale bestemmelser, der skal følges, og forskning, der er forbudt i en given
medlemsstat eller et andet land, vil ikke kunne få økonomisk støtte fra Fællesskabet til
gennemførelsen i den pågældende medlemsstat eller det pågældende land.
 ---pagebreak--- 30.12.2006         DA                   Den Europæiske Unions Tidende                           L 400/109
Personer, der gennemfører forskningsprojekter, vil i visse tilfælde skulle søge godkendelse hos de
relevante nationale eller lokale etiske råd eller udvalg, inden FTU-aktiviteterne indledes.
Kommissionen vil desuden systematisk kontrollere de etiske aspekter af forskningsforslag, der
omhandler etisk følsomme spørgsmål, eller som ikke tager tilstrækkeligt højde for etiske aspekter. I
særlige tilfælde kan der foretages en etisk undersøgelse undervejs i projektets gennemførelse.
Der vil ikke blive ydet støtte til forskningsaktiviteter, der er forbudt i samtlige medlemsstater.
I henhold til den protokol om dyrebeskyttelse og dyrevelfærd, der er knyttet som bilag til traktaten,
skal der tages fuldt hensyn til dyrs velfærd ved fastlæggelsen og gennemførelsen af
fællesskabspolitikkerne, herunder også forskningspolitikken. Rådets direktiv 86/609/EØF af 24.
november 1986 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative
bestemmelser om beskyttelse af dyr, der anvendes til forsøg og andre videnskabelige formål1,
indeholder bestemmelse om
–         at alle forsøg skal tilrettelægges på en sådan måde, at forsøgsdyrene ikke udsættes for
          angst eller påføres unødig smerte eller lidelse
–         at der anvendes så få dyr som muligt
–         at der anvendes dyr med laveste neurofysiologiske følsomhed, og
–         at forsøgene forårsager mindst mulig smerte, lidelse, angst eller varigt men.
1
        EFT L 358 af 18.12.1986, s. 1. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv
        2003/65/EF (EUT L 230 af 16.9.2003, s. 32).
 ---pagebreak--- L 400/110          DA                  Den Europæiske Unions Tidende                           30.12.2006
Der kan kun blive tale om at ændre dyrs genetiske arvemasse eller foretage kloning af dyr, hvis
formålet er etisk berettiget, og det sker på en sådan måde, at dyrenes velfærd er sikret, og
principperne om biodiversitet er overholdt.
Under programmets gennemførelse vil Kommissionen løbende følge den videnskabelige udvikling
på de relevante områder og udviklingen med hensyn til nationale og internationale bestemmelser for
at kunne træffe de nødvendige forholdsregler.
Forskning i etiske spørgsmål i relation til videnskabelig og teknologisk udvikling er omhandlet
under temaet "Forholdet mellem videnskab og samfund" i særprogrammet "Kapacitet".
Forskningssamarbejde
Forskningssamarbejde er selve kernen i Fællesskabets forskningsindsats, og hovedparten af støtten
går da også til dette formål. Sigtet er at starte forskningsprojekter og -netværk af høj kvalitet på
hovedområderne for videnskabelige fremskridt for at tiltrække forskere og investeringer fra Europa
og hele verden for at styrke det europæiske industrielle og teknologiske grundlag og understøtte
Fællesskabets politikker.
Det skal gøres via støtte til forskningssamarbejde med industriens aktive deltagelse på grundlag af
forskellige finansieringsordninger: samarbejdsprojekter, ekspertnet og samordnings- og
støtteaktiviteter.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        DA                    Den Europæiske Unions Tidende                          L 400/111
Fælles teknologiinitiativer
I nogle meget få tilfælde er et FTU-mål så omfattende og ressourcebehovet så stort, at det berettiger
til at etablere længerevarende offentlig-private partnerskaber i form af fælles teknologiinitiativer.
Til disse initiativer, som hovedsagelig udspringer af de europæiske teknologiplatformes arbejde og
omfatter et enkelt eller nogle få udvalgte aspekter af forskning på et bestemt område, kombineres
investeringer fra den private sektor med national og europæisk finansiering, herunder tilskud fra
rammeprogrammet og lån fra Den Europæiske Investeringsbank. Der træffes individuel afgørelse
om hvert enkelt fælles teknologiinitiativ enten på grundlag af traktatens artikel 171 (dette kan
omfatte oprettelse af et fællesforetagende) eller på grundlag af en ændring af dette særprogram i
henhold til traktatens artikel 166, stk. 3.
Fælles teknologiinitiativer udvælges åbent og gennemsigtigt på grundlag af en række kriterier som:
–          hvor vanskeligt det vil være at nå målet med eksisterende instrumenter
–          hvor store virkninger det vil få for industriens konkurrenceevne og vækst
–          hvor stor merværdien bliver ved en indsats på europæisk plan
–          hvor detaljeret og klart de tilstræbte mål og resultater er defineret
–          hvor stærkt industrien har engageret sig med økonomiske og andre ressourcer
 ---pagebreak--- L 400/112         DA                   Den Europæiske Unions Tidende                           30.12.2006
–         i hvor høj grad det vil medvirke til opfyldelsen af bredere politiske målsætninger, herunder
          i hvor høj grad det vil være til gavn for samfundet
–         hvor store mulighederne er for at tiltrække yderligere national støtte og flere midler fra
          industrien nu eller i fremtiden.
De fælles teknologiinitiativers indhold skal defineres klart, især hvad angår:
–         de finansielle forpligtelser
–         varigheden af deltagernes forpligtelser
–         betingelserne for indgåelse og udtrædelse af kontrakten
–         intellektuelle ejendomsrettigheder.
Under hensyn til de fælles teknologiinitiativers omfang og kompleksitet vil der blive udfoldet store
bestræbelser på at sikre, at de gennemføres på en gennemsigtig måde, og at enhver tildeling af
fællesskabsmidler over de fælles teknologiinitiativer sker på grundlag af rammeprogrammets
principper om høj kvalitet og konkurrence.
Særlig opmærksomhed rettes mod den overordnede sammenhæng og samordning mellem fælles
teknologiinitiativer og nationale programmer og projekter på samme område1, men under hensyn til
de procedurer, der gælder for gennemførelsen heraf, og mod at sikre, at deltagelse i projekterne er
åben for en bred vifte af deltagere fra hele Europa, navnlig SMV'er.
1
        Navnlig med de aktiviteter, der gennemføres af den mellemstatslige Eureka-struktur.
        Desuden kunne den erfaring, der er opnået af Eureka-kompetenceklyngerne, være relevant
        for de fælles teknologiinitiativer på beslægtede områder.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        DA                  Den Europæiske Unions Tidende                             L 400/113
Bilag IV indeholder en vejledende liste over fælles teknologiinitiativer. Der vil kunne udvælges
yderligere fælles teknologiinitiativer i henhold til ovennævnte kriterier, hvorefter de relevante
forslag kan forelægges senere under gennemførelsen af syvende rammeprogram.
Samordning af andre forskningsprogrammer end fællesskabsprogrammer
På dette område vil indsatsen hovedsagelig foregå ved hjælp af to virkemidler: ERA-NET-systemet
og fællesskabsstøtte til nationale forskningsprogrammer, der gennemføres i fællesskab (traktatens
artikel 169). Aktionen kan også anvendes til at styrke komplementariteten og synergien mellem
rammeprogrammet og aktiviteterne i mellemstatslige strukturer som Eureka, EIROforum og COST.
Der ydes finansiel støtte til COST-programmets administrations- og samordningsaktiviteter, så
COST fortsat kan bidrage til samordning af og udvekslinger mellem forskergrupper, der finansieres
nationalt.
Aktioner, der ligger inden for et af temaerne, vil få støtte som en integrerende del af aktiviteterne
under det pågældende tema. Aktioner af tværgående karakter eller uden direkte forbindelse med de
ti temaer vil få kombineret støtte fra de relevante temaer.1
Aktioner, der ligger inden for et område, som er dækket af et andet særprogram under syvende
rammeprogram, vil få støtte fra det pågældende særprogram.
1
        Dette vil kunne omfatte eventuel fælles gennemførelse af programmer inden for metrologi.
 ---pagebreak--- L 400/114          DA                   Den Europæiske Unions Tidende                            30.12.2006
ERA-NET-systemet videreudvikler og styrker samordningen af national og regional forskning ved:
–         at tilvejebringe en ramme, inden for hvilken de instanser, der gennemfører offentlige
          forskningsprogrammer, kan intensivere samordningen af deres aktiviteter. Der ydes bl.a.
          støtte til nye ERA-NET og til at udbygge eksisterende ERA-NET i bredden og dybden,
          f.eks. ved at udvide antallet af partnere eller ved at åbne deres programmer for de øvrige
          deltagere. Hvor det er hensigtsmæssigt, kan ERA-netværk anvendes til
          programkoordinering mellem europæiske regioner og mellem medlemsstaterne for at
          muliggøre et samarbejde med stort anlagte initiativer.
–         i et begrænset antal tilfælde at yde ekstra fællesskabsstøtte til de deltagere, der samler
          ressourcer med henblik på fælles indkaldelser af forslag for deres respektive nationale og
          regionale programmer ("ERA-NET-Plus").
Fællesskabsdeltagelse i nationale forskningsprogrammer, der gennemføres i fællesskab på grundlag
af artikel 169, er særligt relevant for europæisk samarbejde i stor målestok, hvor deltagerkredsen
skifter efter medlemsstaternes fælles behov og/eller interesser. Der vil i velidentificerede tilfælde
blive taget sådanne artikel 169-initiativer på områder, der udpeges i tæt samarbejde med
medlemsstaterne, herunder også i samarbejde med mellemstatslige programmer, på grundlag af de
kriterier, der er fastsat i afgørelsen om syvende rammeprogram.
En vejledende liste over initiativer, der skal gennemføres i fællesskab med nationale
forskningsprogrammer, er beskrevet i bilag IV og vil kunne gøres til genstand for særskilte
afgørelser på grundlag af traktatens artikel 169. Der vil kunne udvælges og foreslås yderligere
initiativer af denne art undervejs under gennemførelsen af syvende rammeprogram.
 ---pagebreak--- 30.12.2006         DA                  Den Europæiske Unions Tidende                          L 400/115
Internationalt samarbejde
Aktioner med henblik på internationalt samarbejde, der udviser europæisk merværdi og er af fælles
interesse, skal understøtte en international videnskabs- og teknologipolitik med to indbyrdes
forbundne formål:
–         at støtte den europæiske konkurrenceevne gennem strategiske forskningspartnerskaber med
          tredjelande, herunder højt industrialiserede lande og vækstøkonomier, inden for videnskab
          og teknologi samt tilbud til de bedste tredjelandsforskere om at arbejde i og med Europa
–         at behandle tredjelandes særlige problemer eller problemer af global karakter i parternes
          gensidige interesse og til deres gensidige fordel.
Fællesskabets politik for internationalt videnskabeligt samarbejde skal fremhæve og udbygge
samarbejdet om generering, deling og udnyttelse af viden gennem ligeværdige
forskningspartnerskaber under hensyntagen til særlige internationale, nationale eller regionale
forhold, den samfundsøkonomiske kontekst og partnerlandenes videngrundlag. Det strategiske mål
er at forbedre EU's konkurrenceevne og styrke en bæredygtig global udvikling gennem sådanne
partnerskaber mellem EU og tredjelande på bilateralt, regionalt og globalt niveau til gensidig gavn
og fordel. I den forbindelse bør EU's rolle som global aktør også fremmes via multilaterale og
internationale forskningsprogrammer. Aktioner med henblik på internationalt forskningssamarbejde
knyttes sammen med mere generelle politiske spørgsmål for at kunne bidrage til at opfylde EU's
internationale forpligtelser, udbrede europæiske værdier, styrke konkurrenceevnen, skabe
samfundsøkonomisk vækst, forbedre miljøbeskyttelsen og skabe øget velfærd med en bæredygtig
global udvikling som overordnet mål.
 ---pagebreak--- L 400/116         DA                  Den Europæiske Unions Tidende                           30.12.2006
Internationalt samarbejde gennemføres under det foreliggende særprogram under de enkelte temaer
og på tværs af temaerne gennem:
• øget deltagelse på temaområderne af forskere og forskningsinstitutioner fra samtlige
   partnerlande i internationalt forskningssamarbejde og industrialiserede lande1 med passende
   begrænsninger for sikkerhedstemaet over for alle ikke-associerede tredjelande på grund af
   fortrolighedsaspekterne. Der vil desuden blive lagt vægt på at tilskynde tredjelande til at deltage
   på nærmere bestemte områder af gensidig interesse.
• iværksættelse af specifikke samarbejdsaktioner under hvert tema med specielt sigte på
   tredjelande og områder, hvor der er en gensidig interesse i at samarbejde om bestemte emner, der
   udvælges på grundlag af deres videnskabelige og teknologiske niveau og behovene. De
   specifikke behov afdækkes, og emnerne prioriteres i nøje sammenhæng med relevante bilaterale
   samarbejdsaftaler og løbende multilaterale og biregionale dialoger mellem EU og de pågældende
   lande eller landegrupper. Prioriteringen baseres på regionens eller landets særlige behov,
   potentiale og økonomiske udviklingsniveau.
Der udarbejdes en strategi og gennemførelsesplan for det internationale samarbejde med specifikke
målrettede aktioner inden for og på tværs af temaerne, f.eks. inden for sundhed, landbrug, sanitære
forhold, vand, fødevaresikkerhed, social samhørighed, energi, miljø, fiskeri, akvakultur og
naturressourcer, bæredygtig økonomisk politik og ikt.
1
        Jf. reglerne om deltagelse og formidling.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       DA                   Den Europæiske Unions Tidende                           L 400/117
Disse aktioner bliver det vigtigste instrument i gennemførelsen af samarbejdet mellem Fællesskabet
og de pågældende lande og skal især tage sigte på at styrke kandidatlandenes og nabolandenes
forskningskapacitet og på samarbejde med udviklingslande og vækstøkonomier. Der iværksættes
målrettede indkaldelser af forslag til sådanne aktioner med særlig vægt på at lette relevante
tredjelandes, især udviklingslandes, deltagelse i aktionerne.
Aktiviteterne gennemføres i samordning med aktionerne vedrørende internationalt samarbejde
under særprogrammerne "Mennesker" og "Kapacitet". En samlet strategi for det internationale
samarbejde under rammeprogrammet vil understøtte denne aktivitet.
                                              TEMAER
1.       Sundhed
Mål
At forbedre sundheden for europæiske borgere og styrke konkurrenceevnen samt fremme
innovationsevnen i europæiske sundhedsrelaterede industrier og virksomheder, samtidig med at
også globale sundhedsspørgsmål tages op, herunder nye epidemier. Vægten vil blive lagt på
implementeringsforskning (omsætning af grundlæggende opdagelser inden for kliniske anvendelser,
herunder videnskabelig validering af forsøgsresultater), udvikling og validering af nye
behandlingsmetoder, metoder til sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse, herunder fremme af
børns sundhed, sund aldring, diagnosticeringsværktøjer og medicinske teknologier samt
bæredygtige og effektive sundhedssystemer.
 ---pagebreak--- L 400/118        DA                  Den Europæiske Unions Tidende                            30.12.2006
Hovedlinjer
Denne forskning skal give os mere viden om, hvordan vi mere effektivt kan forbedre befolkningens
sundhedstilstand, reducere sundhedsforskellene i Europa, forebygge og behandle udbredte
sygdomme og levere bedre sundhedsydelser. Grundlæggende biomedicinsk forskning bliver en
integrerende del af dette tema; multidisciplinære tilgange er af særlig betydning inden for
sundhedstemaet.
Denne forskning vil gøre det lettere at integrere de umådelige mængder genomrelaterede,
epidemiologiske, biologiske og bioteknologiske data og udvikle nøgleteknologier til de
sundhedsrelaterede industrier, så der kan udvikles viden om og kapacitet til indgreb. Den vil
fremme den implementeringsforskning i sundhed, som er en forudsætning for, at den biomedicinske
forskning munder ud i praktisk anvendelige resultater og bl.a. medvirker til at forbedre
livskvaliteten. Dermed vil Europa kunne bidrage mere effektivt til den internationale indsats for at
bekæmpe sygdomme af global betydning, således som det fremgår af det igangværende program
"European and Developing Countries Clinical Trials Partnership" (EDCTP) om bekæmpelse af
hiv/aids, malaria og tuberkulose (traktatens artikel 169)1. Det vil styrke den sundhedspolitisk
baserede forskning på europæisk plan, især sammenligninger af modeller, systemer og data fra
nationale databaser. I den forbindelse er det navnlig vigtigt, at de relevante databaser indgår i et
netværk.
1
        Der vil om nødvendigt kunne ydes støtte til andre nye vigtige initiativer vedrørende
        samordning af nationale forskningsprogrammer.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        DA                     Den Europæiske Unions Tidende                          L 400/119
Forskningen skal medvirke til at styrke konkurrenceevnen dels i europæiske virksomheder inden for
sundhedsrelateret bioteknologi og medicinsk teknologi, hvor SMV'er er de vigtigste økonomiske
drivkræfter, dels i hele lægemiddelindustrien. Der kan bl.a. ydes støtte til den europæiske
teknologiplatform1 for innovative lægemidler for at få løst problemet omkring de
forskningsmæssige flaskehalse inden for udvikling af nye lægemidler. Der lægges særlig vægt på at
skabe sammenhæng mellem forskningsaktiviteter og udnyttelsen af forskningsresultater gennem
støtte til arbejdet med påvisning af resultater og klinisk validering. Denne forskning kan desuden
bidrage til at udvikle nye normer og standarder for nye, avancerede behandlingsformer (f.eks.
regenerativ medicin), som er nødvendig for, at EU's virksomheder kan klare konkurrencen på
verdensplan. Det bør sikres, at europæisk forskning og innovation inden for alternative
forsøgsstrategier, især metoder uden anvendelse af dyr, kommer til at indtage en global
førerposition.
Kønsaspektet vil blive taget op i forskningen og vil indgå i projekterne2, hvor det overhovedet er
relevant. Man vil især være opmærksom på, at forskningsresultaterne hurtigst muligt formidles
videre til civilsamfundet, og at der etableres en dialog med især patientgrupper, når den
biomedicinske forskning og genforskningen åbner for nye muligheder. Det skal desuden sikres, at
resultaterne formidles og udnyttes bredt.
1
         Der kan ydes støtte til andre europæiske teknologiplatformes strategiske
         forskningsdagsordener, hvis de er af væsentlig betydning for virksomheder i
         sundhedssektoren.
2
         Risikofaktorer, biologiske mekanismer, årsager, klinisk manifestation, konsekvenser og
         behandling af sygdomme og lidelser er forskellige for mænd og kvinder. Derfor skal alle
         aktiviteter, der støttes inden for dette tema, afspejle muligheden for sådanne forskelle i deres
         forskningsprotokoller, metoder og analyser af resultater.
 ---pagebreak--- L 400/120          DA                  Den Europæiske Unions Tidende                            30.12.2006
De strategiske områder, nemlig børns sundhed1 og sundhedstilstanden hos de ældre i befolkningen,
vil blive gjort til genstand for særlig opmærksomhed og skal, hvor det er relevant, tages i
betragtning på tværs af alle aktiviteter inden for dette tema, og prioriteringen af forskningsemnerne
vil fremgå af arbejdsprogrammet. Også andre multidisciplinære emner kan komme på tale. Det skal
sikre en synlig og sammenhængende tilgang til disse områder under temaet, samtidig med at man
undgår overlapninger.
Etiske, juridiske og samfundsøkonomiske spørgsmål vil blive taget i betragtning under hver af de
følgende aktiviteter.2
Aktiviteter
• Bioteknologi, generiske værktøjer og medicinske teknologier på sundhedsområdet
Denne aktivitet tager sigte på at udvikle og validere de nødvendige værktøjer og teknologier, der
skal gøre det muligt at generere ny viden og omsætte den til praktiske anvendelsesformål inden for
sundhed og medicin.
–         Højkapacitetsforskning: udvikling af nye forskningsværktøjer for moderne biologi som led
          i katalysering af udviklingen, herunder inden for grundlæggende genomforskning, der kan
          forstærke genereringen af data ganske markant og forbedre standardisering, indsamling og
          analyse af data og prøveeksemplarer (biobanker). Der fokuseres på ny teknologi til
          sekvensering, genekspression, gentype- og fænotypebestemmelse, strukturel og funktionel
          genomforskning, bioinformatik, systembiologi og beslægtede forskningsområder.
1
        Der vil især blive ydet støtte til specifikke kliniske undersøgelser til påvisning af den
        korrekte off label-anvendelse af præparater, for hvilke patentet er udløbet, og som i dag
        anvendes til behandling af børn.
2
        Specifik forskning i etiske, juridiske og samfundsøkonomiske spørgsmål vil foregå inden for
        temaet "Samfundsvidenskaber og humaniora" under særprogrammet "Samarbejde" og
        særprogrammet "Kapacitet".
 ---pagebreak--- 30.12.2006        DA                  Den Europæiske Unions Tidende                           L 400/121
–         Detektion, diagnosticering og overvågning: udvikling af visualiserings-, billeddannelses-,
          detekterings- og analyseværktøjer og -teknologier til biomedicinsk forskning til brug for
          forudberegning, diagnosticering, overvågning og prognosticering af sygdomme og til at
          understøtte terapeutiske indgreb. Der fokuseres på en multidisciplinær tilgang, der
          integrerer områder som molekylær- og cellebiologi, fysiologi, genetik, fysik, kemi,
          biomedicinsk teknik, herunder nanoteknologier, mikrosystemer, udstyr og
          informationsteknologi. Der lægges vægt på ikke-invasive eller minimalt invasive og
          kvantitative metoder samt kvalitetssikringsaspekter.
–         Forudsigelse af behandlingsmetoders egnethed, sikkerhed og effektivitet: udvikling og
          validering af parametre, værktøjer, metoder og standarder, der er nødvendige for at kunne
          tilbyde patienterne sikre og effektive nye eller bedre biomedicinske lægemidler.1 Der
          fokuseres på tilgange såsom farmakogenomik, udvikling og validering af biologiske
          markører, målretnings- og fremføringsmetoder, in silico-, in vitro- (herunder alternativer til
          dyreforsøg) og in vivo-metoder og modeller.2
–         Innovative behandlingsformer og indgreb: forskning i og konsolidering og videreudvikling
          af avancerede behandlingsformer og teknologier med brede anvendelsesmuligheder. Der
          fokuseres på gen- og celleterapi, regenerativ medicin, transplantation, immunterapi og
          vacciner og andre lægemidler. Aktiviteterne omfatter desuden beslægtede teknologier,
          f.eks. avancerede, målrettede fremføringssystemer, avancerede implantater og proteser
          samt ikke-invasive eller minimalt invasive teknologistøttede indgreb.
1
        Hvad angår traditionelle lægemidler (lægemidler og biologiske lægemidler) vil disse
        spørgsmål kunne tages op i forbindelse med et fælles teknologiinitiativ vedrørende
        innovative lægemidler.
2
        Begrænsnings-, forfinings- og erstatningsalternativer til dyreforsøg inden for biomedicinsk
        forskning.
 ---pagebreak--- L 400/122         DA                  Den Europæiske Unions Tidende                          30.12.2006
• Omsætning af forskning i sundhedsøjemed
Denne aktivitet tager sigte på at give øget viden om biologiske processer og mekanismer ved
normal helbredstilstand samt specifikke sygdomstilstande, omsætte denne viden til kliniske
anvendelsesformål, herunder sygdomskontrol og -behandling, samt sikre, at den videre forskning
baseres på kliniske (herunder epidemiologiske) data.
–         Integration af biologiske data og processer: dataindsamling i stor målestok, systembiologi
          • Dataindsamling i stor målestok: brug af højkapacitetsteknologier til at generere data til
             afdækning af geners og genprodukters funktion og interaktion i komplekse netværk i
             vigtige biologiske processer. Der fokuseres på genomik, proteomik, "RNA-omik",
             populationsgenetik og komparativ, strukturel og funktionel genomik.
          • Systembiologi: der fokuseres på multidisciplinær forskning, der integrerer mange
             forskellige biologiske data og udvikler og anvender systemmetoder til at forstå og
             modellere biologiske processer i alle relevante organismer og på alle
             organisationsniveauer.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       DA                   Den Europæiske Unions Tidende                          L 400/123
–        Hjerneforskning og forskning i hjernesygdomme, menneskets udvikling og
         aldringsprocessen
          • Hjernen og hjernesygdomme: øget viden om hjernens integrerede struktur og dynamik,
            studiet af hjernesygdomme, herunder relevante aldersbetingede sygdomme (f.eks.
            demens og Parkinsons sygdom), og søgning efter nye behandlingsmetoder, hvor der
            fokuseres på at nå frem til en global forståelse af hjernen gennem udforskning af
            hjernefunktioner, lige fra molekyler til kognition, herunder neuroinformatik, og
            hjernemæssige dysfunktioner, lige fra synaptisk funktionsnedsættelse til
            neurodegeneration. Forskningen omfatter behandling af neurologiske sygdomme og
            lidelser, herunder regenerative og restorative behandlingsmetoder.
          • Menneskets udvikling og aldringsprocessen: anvendelse af en lang række forskellige
            metoder og værktøjer for at opnå øget viden om udviklingsprocessen livet igennem og
            om sund aldring. Der fokuseres på studiet af humansystemer og modelsystemer,
            herunder samspillet med faktorer som miljø, genetik, adfærd og køn.
–        Implementeringsforskning i udbredte infektionssygdomme for at afværge alvorlige trusler
         mod folkesundheden
          • Resistens over for antimikrobielle lægemidler, herunder svampepatogener: der
            fokuseres på kombination af grundforskning i molekylære resistensmekanismer,
            mikrobiel økologi og værtspatogene interaktioner med klinisk forskning for at finde nye
            metoder til at reducere forekomsten og spredningen af multiresistente infektioner.
 ---pagebreak--- L 400/124        DA                   Den Europæiske Unions Tidende                           30.12.2006
          • Hiv/aids, malaria og tuberkulose: der fokuseres på udvikling af nye
            behandlingsmetoder, diagnosticeringsværktøjer, forebyggende værktøjer såsom
            vacciner og kemiske overførselsbarrierer såsom hiv-mikrobicider. Forskningsindsatsen
            drejer sig om de tre sygdomme på globalt plan, men også specifikt europæiske aspekter
            af såvel de tre sygdomme som hepatitis tages op. Der lægges vægt på præklinisk og
            tidlig klinisk forskning, og på relevante områder (f.eks. hiv/aids-vacciner) er det
            hensigten at etablere et samarbejde med globale initiativer.
          • Mulige nye og genopblussende epidemier: der fokuseres på bekæmpelse af nye
            patogener med pandemisk potentiale, herunder zoonoser (f.eks. SARS og højpatogen
            influenza). Der skal i givet fald afsættes midler til hurtigt at kunne indlede et
            forskningssamarbejde med henblik på at fremskynde udvikling af nye
            diagnosticeringsmetoder, lægemidler og vacciner til effektiv forebyggelse, behandling
            og kontrol af akutte kriser i relation til smitsomme sygdomme.
–         Implementeringsforskning i andre udbredte sygdomme1
          • Kræft: der fokuseres på sygdomsætiologi, ny medicin og nye behandlingsformer,
            afdækning og validering af lægemiddelvirkninger og biologiske markører af betydning
            for forebyggelse samt på tidlig diagnosticering og behandling og vurdering af
            effektiviteten af forebyggende prognosticerings- og diagnosticeringsforanstaltninger
            samt terapeutiske foranstaltninger.
1
        Aspekter af palliativ medicin og anvendelse af aktive ingredienser vil blive taget i
        betragtning.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       DA                    Den Europæiske Unions Tidende                          L 400/125
          • Hjerte-karsygdomme: der fokuseres på diagnosticering, forebyggelse, behandling og
             overvågning af hjerte-karsygdomme (herunder de vaskulære aspekter af slagtilfælde) på
             grundlag af bredt multidisciplinære metoder.
          • Diabetes og fedme: hvad angår førstnævnte emne, fokuseres der på ætiologier for de
             forskellige typer diabetes og dertil hørende forebyggelse og behandling. For sidstnævnte
             emnes vedkommende centreres indsatsen omkring multidisciplinære tilgange, herunder
             genetik, livsstil og epidemiologi. Med hensyn til både diabetes og fedme vil der være
             særligt fokus på sygdomme hos unge og på de faktorer, der spiller ind i barndommen.
          • Sjældne sygdomme: der fokuseres på europæisk dækkende studier af deres historie og
             patofysiologi samt den forebyggende, diagnostiske og terapeutiske indsats. Emnet
             omfatter desuden sjældne mendelske fænotyper af almindeligt forekommende
             sygdomme.
          • Andre kroniske sygdomme: der fokuseres på ikke-dødelige sygdomme med stor
             indvirkning på de ældres livskvalitet, f.eks. funktionel og sensorisk svækkelse og andre
             kroniske sygdomme (f.eks. gigt, rheumatoide sygdomme og muskel- og
             skeletsygdomme samt luftvejssygdomme, bl.a. fremkaldt af allergi).
• Optimering af sundhedsydelserne til europæiske borgere
Denne aktivitet tager sigte på at skabe det nødvendige grundlag både for velinformerede politiske
beslutninger omkring sundhedssystemerne og for mere effektive og virkningsfulde evidensbaserede
strategier for den sundhedsfremmende indsats, sygdomsforebyggelse, diagnosticering og
behandling.
 ---pagebreak--- L 400/126         DA                    Den Europæiske Unions Tidende                         30.12.2006
–         Omsætning af kliniske forskningsresultater til klinisk praksis: det omfatter bedre
          medicinanvendelse og passende brug af adfærdsmæssige og organisatoriske indgreb og nye
          sundhedsbehandlinger og teknologier. Man vil især være opmærksom på
          patientsikkerheden, herunder skadevirkninger af medicinsk behandling: afdækning af
          bedste kliniske praksis, viden om beslutningstagningen i klinisk sammenhæng inden for de
          primære og de specialiserede sundhedstjenester samt øget brug af veldokumenterede
          lægemidler og foranstaltninger til at gøre patienter mere selvhjulpne. Der fokuseres på
          benchmarking af strategier, undersøgelse af resultaterne af forskellige indgreb, herunder
          brugen af lægemidler, videnskabeligt testede komplementære og alternative lægemidler og
          nye sundhedsbehandlinger og -teknologier, under hensyntagen til strategier for
          receptudskrivning, aspekter af dokumentation fra lægemiddelovervågningen, patienternes
          individuelle karakteristika (genetisk betinget modtagelighed, alder, køn og overholdelse af
          den ordinerede behandling) og lønsomhed.
–         Sundhedssystemernes kvalitet, effektivitet og solidaritet, herunder sundhedssystemer, der
          er under omstilling: de enkelte lande bør have mulighed for at lære af erfaringerne fra
          andre sundhedssystemer og deres bæredygtighed under hensyntagen til betydningen af
          specifikke nationale forhold og befolkningsmæssige karakteristika (aldring, mobilitet,
          migration, uddannelse, samfundsøkonomisk status, ændringer på arbejdsmarkedet m.m.).
          Der fokuseres på sundhedssystemernes organisatoriske, finansielle og lovgivningsmæssige
          aspekter (med evaluering af omkostninger, effektivitet og fordele ved forskellige indgreb,
          bl.a. med hensyn til patientsikkerhed), deres implementering og deres resultater med
          hensyn til effektivitet, lønsomhed og social lighed (herunder dårligt stillede grupper). Der
          lægges særlig vægt på investeringsspørgsmål og menneskelige ressourcer, herunder
          strategier for hjemmepleje. Spørgsmålet om den aldrende befolknings uafhængighed,
          livskvalitet og mobilitet inddrages.
 ---pagebreak--- 30.12.2006          DA                   Den Europæiske Unions Tidende                          L 400/127
–          Bedre sundhedsfremmende indsats og sygdomsforebyggelse: der skal tilvejebringes
           dokumentation for de bedste folkesundhedsfremmende foranstaltninger med hensyn til
           livsstil, arbejds- og levevilkår og indgreb på forskellige niveauer og i forskellige
           sammenhænge. Der fokuseres på et bredere spektrum af sundhedsdeterminanter, og
           hvordan de spiller sammen både på det individuelle plan og på samfundsplan (f.eks. kost,
           stress, tobak, alkohol og andre stimulanser, fysisk aktivitet, kulturel kontekst,
           samfundsøkonomiske og miljømæssige faktorer). Man vil bl.a. se på den mentale
           sundhedstilstand i et livslangt perspektiv.
Internationalt samarbejde
Internationalt samarbejde er en integrerende del af temaet og særligt vigtigt for de
forskningsområder, der vedrører globale sundhedsproblemer såsom antimikrobiel resistens,
hiv/aids, malaria, tuberkulose, oversete sygdomme og nye pandemier. Der kan også blive tale om at
foretage en prioritering af forskningsemner i forbindelse med internationale initiativer såsom
"Global HIV Vaccine Enterprise". Når først der er etableret et solidt, langsigtet og bæredygtigt
partnerskab inden for klinisk forskning mellem Europa og en række udviklingslande, og de
deltagende landes nationale programmer eller aktiviteter er integreret, vil der kunne ydes mere
støtte til programmet "European and Developing Countries Clinical Trials Partnership" (EDCTP) til
konsolidering af programmets resultater og dækning af fremtidige behov.1 EDCTP-programmet vil
fortsat fokusere på avanceret klinisk afprøvning med henblik på udvikling af nye vacciner,
mikrobicider og lægemidler mod de tre sygdomme i de afrikanske lande syd for Sahara. Til dette
formål kan der i arbejdsprogrammet afsættes et fællesskabsbidrag til den europæiske økonomiske
firmagruppe, der er ansvarlig for EDCTP, til gennemførelsen af det program, der bliver vedtaget af
Kommissionen, herunder en reallokering af fællesskabsbidraget.
1
         Kommissionen vil foretage en evaluering af EDCTP.
 ---pagebreak--- L 400/128         DA                  Den Europæiske Unions Tidende                           30.12.2006
Der gennemføres specifikke samarbejdsforanstaltninger på de områder, der er fastlagt på grundlag
af biregionale dialoger i tredjelande/regioner og internationale fora samt FN's årtusindudviklings-
mål. De prioriterede områder er tilpasset lokale behov og relevante partnerskaber og kan omfatte
følgende: forskning i sundhedspolitikker, sundhedssystemer og sundhedstjenester, sundhedsydelser
til fordel for gravide og kvinder med børn, reproduktiv sundhed, kontrol med og overvågning af
oversete smitsomme sygdomme og nye uforudsete behov for politisk beslutningsstøtte i de
pågældende regioner.
I kombination med temaet "Informations- og kommunikationsteknologi" tegnes der hvert år
medlemskab af den internationale "Human Frontier Science Programme Organisation" (HFSPO)1.
Det gør det muligt for EU-lande, der ikke er med i G8-gruppen, at få fuldt udbytte af "Human
Frontier Science"-programmet (HFSP) og gør samtidig europæisk forskning mere synlig.
Dækning af nye behov og uforudsete behov for politisk beslutningsstøtte
Der gennemføres forskning i nye behov på grundlag af "bottom-up"-initiativer og mere målrettede
initiativer i samordning med andre temaer. Det omfatter en bred og tværfaglig forskningsportefølje.
Støtten til uforudsete behov for politisk beslutningsstøtte kan f.eks. vedrøre leve- og arbejdsvilkår,
analyse af helbredsmæssige konsekvenser, risikovurdering, statistiske indikatorer, ledelse og
kommunikation i relation til folkesundhed samt forpligtelser i henhold til internationale
sundhedstraktater, f.eks. rammekonventionen om tobakskontrol2 og de internationale
sundhedsregulativer3. Det supplerer den sundhedspolitisk baserede forskning, som er omhandlet
ovenfor.
1
         Det Europæiske Fællesskab er medlem af HFSP-organisationen (HFSPO) og har ydet
         finansiel støtte til HFSP under tidligere rammeprogrammer.
2
         Rammekonvention om tobakskontrol – 2004/513/EF
3
         Internationale sundhedsregulativer 2005 – Den 58. Verdenssundhedsforsamlings resolution
         nr. 58.3 af 23. maj 2005.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       DA                   Den Europæiske Unions Tidende                            L 400/129
2.       Fødevarer, landbrug, fiskeri og bioteknologi
Mål
At opbygge en europæisk videnbaseret bioøkonomi1 ved at bringe videnskab, industri og andre
parter sammen, udnytte nye og opdukkende forskningsmuligheder til at imødegå sociale,
miljømæssige og økonomiske udfordringer: den stigende efterspørgsel efter sikrere og sundere
fødevarer af højere kvalitet og bæredygtig anvendelse og produktion af vedvarende bioressourcer,
den voksende risiko for epizootiske og zoonotiske sygdomme og fødevarerelaterede lidelser og
truslen mod en bæredygtig og sikker landbrugs-, akvakultur- og fiskeriproduktion og den stigende
efterspørgsel efter fødevarer af høj kvalitet under hensyntagen til dyrevelfærd og lokale landbrugs-
og kystforhold samt imødekommelse af forbrugernes særlige kostbehov.
1
        Udtrykket "bioøkonomi" dækker alle industrier og økonomiske sektorer, der fremstiller,
        forvalter og på anden måde udnytter biologiske ressourcer (og dertil knyttede tjeneste-,
        forsynings- eller forbrugerindustrier), f.eks. landbrug, fødevarer, fiskeri, skovbrug osv.
 ---pagebreak--- L 400/130        DA                  Den Europæiske Unions Tidende                            30.12.2006
Hovedlinjer
Dette tema skal styrke videngrundlaget, skabe innovation og tilvejebringe den nødvendige politiske
beslutningsstøtte for opbygningen og udviklingen af en europæisk videnbaseret bioøkonomi.
Forskningen fokuserer på bæredygtig forvaltning, produktion og anvendelse af biologiske
ressourcer, primært med afsæt i biovidenskaberne og bioteknologien og i konvergens med andre
teknologier, med det formål at fremstille nye, sikrere, prismæssigt overkommelige, miljøeffektive
og konkurrencedygtige produkter fra landbrug, fiskeri, akvakultur, foder- og fødevareindustri1,
sundheds- og skovbrugsrelaterede industrier og dermed beslægtede industrier i Europa. Forskningen
vil bidrage markant til gennemførelsen og formuleringen af fællesskabspolitikker og -lovgivning og
mere specifikt understøtte den fælles landbrugspolitik, behandlingen af landbrugs- og
handelsrelaterede spørgsmål, sikkerhedsaspekterne i forbindelse med gmo'er, lovgivningen om
fødevaresikkerhed, Fællesskabets plantesundhedslovgivning, Fællesskabets dyresundhedspolitik,
standarderne for sygdomskontrol og dyrevelfærd, miljø og biodiversitet samt den europæiske
skovbrugsstrategi og den fælles fiskeripolitik, der har til formål at sikre en bæredygtig udvikling
inden for fiskeri og akvakultur samt sikre fødevarer fra havet. Forskningen skal desuden sigte mod
at udvikle nye og videreudvikle eksisterende indikatorer til støtte for arbejdet med at analysere,
formulere og overvåge politikken på disse områder.
I erkendelse af landbrugets multifunktionelle rolle vil forskningen støtte landdistriktsøkonomiernes
rolle og muligheder for at opfylde bæredygtige udviklingsmål.
1
        Fødevarer omfatter også fisk og skaldyr m.m.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        DA                 Den Europæiske Unions Tidende                            L 400/131
Især landbrugsfødevareindustrier, hvoraf 90% er SMV'er, vil få gavn af mange af
forskningsaktiviteterne, herunder målrettede formidlings- og teknologioverførselsaktiviteter,
specielt hvad angår integrering og anvendelse af avancerede miljøeffektive teknologier, metoder og
processer samt udarbejdelse af standarder. Det forventes, at nye højteknologiske virksomheder
inden for bio-, nano- og ikt vil kunne bidrage med vigtige nyskabelser på områder som planteavl,
forbedrede afgrøder og plantebeskyttelse, avanceret detekterings- og overvågningsteknologi med
henblik på fødevaresikkerhed og -kvalitet samt nye industrielle bioprocesser.
En række europæiske teknologiplatforme inden for områder som plantegenomik og bioteknologi,
skovbrug og træ- og papirindustrien, dyresundhed globalt set, husdyropdræt, fødevarer, akvakultur
og industriel bioteknologi kan medvirke til en fælles prioritering af forskningsemnerne inden for
dette tema og udvælgelse af mulige fremtidige initiativer i stor målestok, f.eks.
demonstrationsprojekter, og sikre bred deltagelse og integrering af alle interesserede parter. Hvor
det er relevant, gennemføres der aktioner, som sikrer den fornødne samordning af nationale
forskningsprogrammer i tæt samarbejde med ERA-NET-projekter, teknologiplatforme og andre
relevante aktører som f.eks. Den Stående Komité for Landbrugsforskning (SCAR) og en eventuel
fremtidig europæisk samordningsstruktur for havforskningen.
Undersøgelse af den videnskabelige og teknologiske udviklings sociale, etiske, kønsbetingede,
juridiske, miljømæssige, økonomiske og bredere kulturelle aspekter og potentielle risici og
konsekvenser (fremtidsstudier) vil indgå i aktiviteterne i relevant omfang.
 ---pagebreak--- L 400/132         DA                    Den Europæiske Unions Tidende                          30.12.2006
Aktiviteter
• Bæredygtig produktion og forvaltning af biologiske ressourcer fra land-, skov- og vandmiljø1
–         Støtteforskning i de vigtigste langsigtede faktorer for bæredygtig produktion og forvaltning
          af biologiske ressourcer (mikroorganismer, planter og dyr), herunder udnyttelse af
          biodiversiteten og af helt nye bioaktive molekyler inden for disse biologiske systemer.
          Forskningen skal omfatte "-omik"-teknologier som genomik, proteomik, metabolomik og
          konvergerende teknologier og deres integration i systembiologiske metoder samt udvikling
          af grundværktøjer og -teknologier, herunder bioinformatik og relevante databaser samt
          metoder til identificering af sorter og underarter inden for artsgrupper.
–         Større bæredygtighed og øget konkurrenceevne og samtidig beskyttelse af forbrugernes
          sundhed med færre miljøskadelige virkninger og hensyntagen til klimaændringer inden for
          landbrug, gartneri, skovbrug, fiskeri og akvakultur gennem udvikling af nye teknologier og
          nyt materiel, nye overvågningssystemer og helt nye plante- og produktionssystemer,
          afgrødestyring ved hjælp af udvalgt planteavl, plantesundhed og optimerede
          produktionssystemer, forbedring af det videnskabelige og tekniske grundlag for styringen
          af fiskeriet og øget indsigt i samspillet mellem forskellige systemer (landbrug og skovbrug,
          fiskeri og akvakultur) baseret på en samlet tilgang til hele økosystemet. Der vil blive
          forsket i bevarelse af oprindelige økosystemer, udvikling af biologiske bekæmpelsesmidler
          og i de mikrobiologiske aspekter af biodiversitet og metagenomik.
1
        Yderligere forskning i tilknytning til bæredygtig forvaltning og bevaring af
        naturressourcerne behandles under temaet "Miljø (herunder klimaændringer)". Forskning i
        andre værktøjer og teknologier til støtte for bæredygtig produktion og forvaltning behandles
        under de relevante temaer.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       DA                   Den Europæiske Unions Tidende                            L 400/133
          • Hvad angår landbaserede biologiske ressourcer, lægges der særlig vægt på
            produktionssystemer med lavt input (f.eks. pesticider og gødningsstoffer) og på
            økologiske produktionssystemer, bedre ressourceforvaltning og nye fødevarer og
            foderstoffer samt nye planter (afgrøder og træer) med hensyn til deres sammensætning,
            modstandsdygtighed over for belastninger, økologiske virkning, evne til nærings- og
            vandoptagelse og struktur. Det skal støttes gennem forskning i nye plantesystemers og -
            produkters biosikkerhed, sameksistens og sporbarhed, overvågning og vurdering af
            genetisk modificerede afgrøders påvirkning af miljøet og sundheden samt deres
            eventuelle nytte for samfundet i bredere forstand.
          • Plantesundheden og afgrødebeskyttelsen skal forbedres gennem øget viden om økologi,
            skadelige organismers biologi, sygdomme, ukrudt og andre trusler på
            plantesundhedsområdet og støtte til kontrollen med sygdomsudbrud og bedre og mere
            bæredygtige værktøjer og metoder til at kontrollere skadevoldere og ukrudt. Der skal
            udvikles forbedrede metoder til overvågning, bevarelse og forøgelse af jordens
            frugtbarhed.
          • Hvad angår biologiske ressourcer fra vandmiljøer, lægges der vægt på fundamentale
            biologiske funktioner, sikre og miljøvenlige produktionssystemer, husdyrfoder,
            fiskeribiologi, blandet fiskeri, samspillet mellem fiskeriaktiviteter og det marine
            økosystem samt flådebaserede, regionale og flerårige forvaltningssystemer.
 ---pagebreak--- L 400/134         DA                  Den Europæiske Unions Tidende                          30.12.2006
–         Optimering af den animalske sundhed og produktion samt dyrevelfærden på alle områder
          inden for landbrug, fiskeri og akvakultur, bl.a. gennem udnyttelse af
          • vor viden om gener, nye avlsmetoder, øget kendskab til dyrepsykologi og -adfærd og
          • viden om og kontrol med skadevoldere, parasitter og infektionssygdomme hos dyr samt
             øvrige trusler mod en bæredygtig og sikker fødevareproduktion, herunder zoonoser.
          Sidstnævnte emne vil også blive behandlet i forbindelse med udvikling af overvågnings-,
          forebyggelses- og kontrolværktøjer, støtteforskning og anvendt forskning i vacciner og
          diagnosticering, undersøgelse af økologien i kendte eller helt nye infektionsagenser og
          andre trusler, herunder overlagte skadevoldende handlinger, samt virkningerne af
          forskellige landbrugssystemer og klimaer.
          Der skal desuden udvikles ny viden med henblik på sikker bortskaffelse af animalsk affald
          og bedre forvaltning af biprodukter.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       DA                    Den Europæiske Unions Tidende                           L 400/135
–        Tilvejebringelse af de nødvendige værktøjer til brug for politiske beslutningstagere og
         andre aktører til støtte for gennemførelsen af relevante strategier, politikker og lovgivning
         og især til støtte for opbygningen af den europæiske videnbaserede bioøkonomi og
         udvikling af landdistrikter og kystområder. Den fælles fiskeripolitik støttes gennem
         udvikling af adaptive metoder til at underbygge en samlet tilgang til hele økosystemet i
         relation til udnyttelse af de marine ressourcer. Forskning på tværs af de politiske områder,
         herunder den fælles landbrugspolitik, skal omfatte samfundsvidenskabelige studier og cost-
         benefit-analyser, komparative undersøgelser af forskellige, herunder multifunktionelle,
         landbrugssystemer, omkostningseffektive fiskeristyringssystemer, opdræt af dyr, hvis
         produkter ikke anvendes til fødevarefremstilling, samspillet med skovbrug samt
         undersøgelser med henblik på at forbedre indkomstmulighederne i landdistrikter og
         kystområder.
• "Fra bord til jord": fødevarer (herunder fisk og skaldyr), sundhed og velvære
–        Viden om forbrugeradfærd og forbrugerpræferencer som en væsentlig faktor for
         konkurrenceevnen i fødevareindustrien og kostens betydning for de europæiske borgeres
         sundhed og velvære. Der fokuseres på forbrugeropfattelser af og -holdninger til fødevarer,
         herunder traditionelle fødevarer, viden om samfundsbetingede og kulturelle tendenser og
         afdækning af de afgørende faktorer for fødevarevalg og forbrugeradgang til fødevarer.
         Forskningen vil omfatte udvikling af databaser inden for fødevare- og ernæringsforskning.
 ---pagebreak--- L 400/136         DA                   Den Europæiske Unions Tidende                          30.12.2006
–         Viden om gavnlige og skadelige kostfaktorer og befolkningsgruppernes specifikke behov
          og vaner som en væsentlig justerbar faktor for udvikling og nedbringelse af forekomsten af
          kostrelaterede sygdomme og lidelser, herunder fedme og allergier. Det omfatter
          undersøgelser af nye koststrategier, udvikling og anvendelse af nutrigenomik og
          systembiologi og studier af samspillet mellem ernæring og fysiologiske og psykologiske
          funktioner. Det kan resultere i en total ændring af forarbejdede fødevarer og udvikling af
          helt nye fødevarer og ingredienser, diætfødevarer og fødevarer med særlige
          ernæringsmæssige og sundhedsmæssige egenskaber. Det er desuden vigtigt at undersøge
          traditionelle, lokale og sæsonbetingede fødevarer og kostvaner for at få belyst bestemte
          fødevarers og kostsammensætningers indvirkning på helbredet og få udarbejdet en
          integreret ernæringsvejledning.
–         Optimering af innovation i den europæiske fødevareindustri gennem udvikling og
          integrering af avanceret teknologi til traditionel fødevareproduktion, herunder
          fermenterede fødevarer, skræddersyede procesteknologier til at forbedre fødevarernes
          funktionalitet, kvalitet og næringsværdi, herunder de organoleptiske aspekter af den
          fødevareproduktion, hvori der indgår nye fødevarer. Udvikling og demonstration af
          højteknologiske, miljøeffektive forarbejdnings- og emballeringssystemer, avancerede
          kontrolanvendelser og en mere effektiv valorisering og forvaltning af biprodukter, affald,
          vand og energi. Ny forskning skal tage sigte på udvikling af bæredygtige og innovative
          teknologier inden for foderstofproduktion til bl.a. sikrere foderforarbejdningsmetoder og
          kvalitetskontrol.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       DA                   Den Europæiske Unions Tidende                           L 400/137
–        Garanti for sikkerheden ved og kvaliteten af den europæiske fødevareforsyning i kemisk
         og mikrobiel henseende. Det forudsætter viden om sammenhængen mellem mikrobiel
         økologi og fødevaresikkerhed, udvikling af metoder og modeller til sikring af
         fødevarekædens integritet, nye detekteringsmetoder, sporbarhed og videreudvikling heraf,
         teknologi og værktøjer til risikovurdering, herunder i forbindelse med nye risici, styring og
         kommunikation samt øget viden om risikoopfattelse. Det vil endvidere omfatte
         videnskabsbaserede metoder for risikobenchmarking inden for fødevaresikkerhed.
–        Beskyttelse både af menneskers helbred og miljøet gennem øget viden om de
         miljømæssige konsekvenser af og for fødevare- og foderkæden. Det skal omfatte
         undersøgelse af fødevarekontaminanter og helbredsmæssige konsekvenser, overvågning af
         miljømæssige konsekvenser, udvikling af bedre værktøjer og metoder til vurdering og
         forvaltning af indvirkningerne på fødevare- og foderkæden og dennes modstandsdygtighed
         ved globale forandringer af især miljøet. Sikring af fødevarekædens kvalitet og integritet
         forudsætter nye modeller for analyse af råvarekæden og styringskoncepter, der dækker hele
         fødevarekæden, herunder forbrugeraspekter.
 ---pagebreak--- L 400/138         DA                    Den Europæiske Unions Tidende                           30.12.2006
• Biovidenskaber, bioteknologi og biokemi til bæredygtige nonfood-produkter og -processer
–         Styrkelse af videngrundlaget og udvikling af avanceret teknologi til jord- eller havbaseret
          biomasseproduktion til anvendelsesformål inden for industrielle processer og
          energiproduktion. Det omfatter dels plante- og dyregenomik, mikrobiel genomik og
          metabolomik for at forbedre produktiviteten og sammensætningen af råmaterialer og
          biomasseråstoffer med henblik på optimal omdannelse til produkter med høj værditilvækst,
          herunder biologiske ressourcer, der kan anvendes i lægemiddelindustrien og lægemidler,
          dels udnyttelse af naturlige eller forbedrede jord- og havbaserede organismer som nye
          kilder. Det forudsætter en integreret livscyklusanalyse af produktionsmetoder, transport og
          oplagring på biomasseområdet samt bioprodukters markedsudbredelse.
–         Fokusering på anvendelsen af industrielle bioteknologier inden for de samlede afgrøde- og
          skovbiomassekæder for at kunne udnytte det fulde potentiale ved bioraffineringsmetoden
          (f.eks. grønne kemikalier), herunder samfundsøkonomiske, agronomiske og økologiske
          aspekter samt forbrugeraspekter. Det understøttes med øget viden om og kontrol med
          plantemetabolismen og den mikrobielle metabolisme på celle- og subcelleplan, og hvordan
          dette integreres i effektiviteten af hele systemet, i forbindelse med fremstilling af
          højværdiråvarer ved hjælp af bioprocesser med større udbytte og omdannelsesprodukter af
          højere kvalitet og renhed, herunder udvikling af biokatalytisk procesdesign.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       DA                  Den Europæiske Unions Tidende                          L 400/139
–        Anvendelse eller udvikling af bioteknologier med henblik på nye og forbedrede fornyelige
         skovbrugsbaserede produkter og -processer af høj kvalitet og med høj værditilvækst for at
         gøre træproduktion og træindustri, herunder tømmer, vedvarende materialer og
         bioenergiråstoffer, mere bæredygtig.
–        Fokusering på bioteknologiens potentiale til at afdække, overvåge, forebygge, behandle og
         fjerne forurening.
–        Maksimering af den økonomiske værdi af affald og biprodukter gennem nye og potentielt
         energibesparende bioprocesser, alene eller i kombination med plantesystemer og/eller
         kemiske katalysatorer.
Internationalt samarbejde
Internationalt samarbejde er et meget vigtigt aspekt af fødevare-, landbrugs- og
bioteknologiforskningen og skal støttes i forbindelse med alle emner. Forskning af særlig interesse
for udviklingslande og nye vækstøkonomier vil få støtte under hensyntagen til FN's
årtusindudviklingsmål og igangværende aktiviteter. Der iværksættes specifikke aktioner for at
fremme samarbejdet med de vigtigste partnerregioner og -lande, især dem, der deltager i biregionale
dialoger og bilaterale VoT-aftaler, samt EU's nabolande, vækstøkonomier og udviklingslande.
 ---pagebreak--- L 400/140         DA                   Den Europæiske Unions Tidende                        30.12.2006
Der skal desuden samarbejdes internationalt for at imødegå udfordringer, der kræver en bred
international indsats, f.eks. den systembiologiske dimension og kompleksitet i planter og
mikroorganismer, eller for at imødegå globale udfordringer og opfylde EU's internationale
forpligtelser (sikre fødevarer og rent drikkevand, global spredning af dyresygdomme, retfærdig
udnyttelse af biodiversiteten, tilbageføring i samarbejde med FN's Levnedsmiddel- og
Landbrugsorganisation af fiskeriet på verdensplan til niveauet for den maksimale bæredygtige
fangst inden 2015 og virkninger af/på klimaændringerne).
Dækning af nye behov og uforudsete behov for politisk beslutningsstøtte
Forskning i nye behov kan f.eks. vedrøre udvikling af nye koncepter og teknologier i relation til
bl.a. krisestyringssystemer og fødevarekædens integritet.
Der sigtes mod fleksible løsninger til dækning af uforudsete behov for politisk beslutningsstøtte
med særlig hensyntagen til relevante politikker med henblik på opbygningen af en europæisk
videnbaseret bioøkonomi.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       DA                    Den Europæiske Unions Tidende                            L 400/141
3.        Informations- og kommunikationsteknologi
Mål
At gøre europæisk industri mere konkurrencedygtig og sætte Europa i stand til at styre og forme den
fremtidige udvikling inden for informations- og kommunikationsteknologi (ikt), så de
samfundsmæssige og økonomiske behov opfyldes. Ikt er selve kernen i det videnbaserede samfund.
Aktiviteterne skal styrke Europas videnskabelige og teknologiske grundlag inden for ikt, sætte gang
i innovation og kreativitet både inden for produkter, tjenesteydelser og processer gennem brug af ikt
og sikre, at fremskridt på ikt-området hurtigt omsættes til fordele for Europas borgere,
virksomheder, industri og myndigheder. Disse aktiviteter skal også bidrage til at mindske den
digitale kløft og den sociale udstødelse.
Hovedlinjer
Informations- og kommunikationsteknologien (ikt) spiller en helt enestående og veldokumenteret
rolle, når det gælder om at fremme innovation, kreativitet og konkurrenceevne i alle industri- og
servicesektorer. Den er afgørende for, at vi kan imødegå centrale samfundsudfordringer og
modernisere de offentlige tjenester, og den danner grundlag for fremskridt inden for alle
videnskabelige og teknologiske områder. Europa er derfor nødt til at styre og forme den fremtidige
udvikling inden for ikt og sikre, at ikt-baserede tjenester og produkter udnyttes til størst mulig gavn
for borgere og virksomheder.
Det er målene for Fællesskabets politik for informationssamfundet, som de er beskrevet i i2010-
initiativet med sigte på en konkurrencedygtig og konvergerende informationsøkonomi i Europa, en
markant forøgelse af europæiske investeringer i ikt-forskning og -innovation og let adgang til ikt for
alle i informationssamfundet.
 ---pagebreak--- L 400/142         DA                  Den Europæiske Unions Tidende                           30.12.2006
Nye ikt-teknologier rummer mange nye muligheder for produkter og tjenester med større
værditilvækst, heraf mange inden for områder, hvor Europa i forvejen indtager en industriel og
teknologisk førerposition. Etablering af partnerskaber på europæisk plan er den bedste tilgang til
ikt-investeringer. Ikt-forskning baseret på "open source"-udviklingsmodellen har vist sig at være
nyttig som innovationskilde, samtidig med at den fremmer samarbejde. Det er i dag mere
nødvendigt end nogensinde for at kunne holde trit med de voldsomt stigende omkostninger i en tid
med global konkurrence og stadigt mere komplekse og indbyrdes afhængige teknologier.
Strategisk forskning under ikt-temaet er centreret omkring nogle nøgleområder, hvilket sikrer fuld
integrering af teknologierne og øget viden om og midler til at udvikle en lang række innovative ikt-
applikationer. Aktiviteterne skal fungere som løftestang for industrielle og teknologiske fremskridt i
ikt-sektoren og give vigtige ikt-intensive sektorer et konkurrencemæssigt forspring dels gennem
innovative ikt-baserede produkter og tjenester med høj værditilvækst, dels gennem nye eller
forbedrede organisatoriske processer i såvel virksomheder som offentlige forvaltninger. Også andre
fællesskabspolitikker såsom sundheds- og miljøbeskyttelse vil blive understøttet af forskning i
forbindelse med dette tema gennem mobilisering af ikt for at imødekomme offentlighedens og
samfundets behov, især behovene i befolkningsgrupper med særlige behov, herunder det stigende
antal ældre, og de handicappede.
Aktiviteterne omfatter samarbejdsforanstaltninger og etablering af netværk og kan støtte fælles
teknologiinitiativer1 og initiativer med henblik på samordning af nationale programmer2. Blandt de
prioriterede aktiviteter er emner, som bl.a. er baseret på arbejdet i europæiske teknologiplatforme.
Der skal også sikres synergieffekt med beslægtede aktiviteter under andre særprogrammer.
1
        Disse kan omfatte udvalgte aspekter af forskning inden for nanoelektronik og indlejrede
        computersystemer.
2
        Dette kan omfatte eventuel fælles gennemførelse af programmer på området "længst muligt
        i eget hjem".
 ---pagebreak--- 30.12.2006        DA                    Den Europæiske Unions Tidende                          L 400/143
SMV'ers og andre mindre enheders aktive deltagelse i aktiviteterne er helt afgørende i betragtning
af, hvor vigtige de er for innovationen. De spiller en helt central rolle for udvikling og fremme af
nye visioner inden for ikt og dens anvendelsesmuligheder og for omsætningen af sådanne visioner
til forretningsmæssige aktiver.
Aktiviteter
• Ikt-nøgleområder:
–         Nanoelektronik, fotonik og integrerede mikro-/nanosystemer: proces-, apparatur-, design-
          og testteknologier og -metoder for at forbedre størrelsesforhold, densitet, ydeevne,
          energieffektivitet, fremstillingsprocesser og omkostningseffektivitet i relation til
          komponenter, chip-baserede systemer, pakkesystemer og integrerede systemer samt
          fotoniske basiskomponenter til mange anvendelsesformål, bl.a. ultrahurtige komponenter,
          radiofrekvenssystemer, datalagringssystemer med høj ydeevne/densitet, meget store/stærkt
          integrerede display-løsninger, aflæsnings-, aktiverings-, visualiserings- og
          billeddannelsesudstyr, ultralaveffektsystemer, effektkomponenter, alternative
          energikilder/-lagring, integrering af heterogene teknologier/systemer, intelligente systemer,
          multifunktionelle integrerede mikro-nano-bio-informationssystemer, elektronik til store
          flader, integrering i forskellige materialer/objekter, grænseflade med levende organismer,
          (auto)sammenkobling af molekyler eller atomer til stabile strukturer.
 ---pagebreak--- L 400/144         DA                   Den Europæiske Unions Tidende                            30.12.2006
–         Totaldækkende kommunikationsnet med ubegrænset kapacitet: omkostningseffektiv,
          rekonfigurabel og fleksibel mobil- og bredbåndsnetteknologi, systemer og arkitekturer,
          herunder omfattende jordbaserede net og satellitnet, og optisk kobling og andre teknologier
          til højhastighedstilslutning "end to end", konvergens mellem forskellige fastnet, mobilnet,
          trådløse net og radio-/tv-net samt tilknyttede tjenester spændende lige fra individuelle til
          regionale og globale anvendelsesformål, interoperabilitet mellem fastnet- og trådløse
          kommunikationstjenester og applikationer, forvaltning af netværksbaserede ressourcer,
          mulighed for rekonfigurering af tjenester, komplekse netværk med ad hoc-baseret
          intelligent multimedieudstyr, sensorer og mikrochip.
–         Indlejrede systemer, databehandling og styring: kraftigere, sikre, distribuerede, pålidelige
          og effektive hardware/software-systemer, der kan opfatte, styre og tilpasse sig
          omgivelserne med optimal ressourceudnyttelse, metoder og værktøjer til
          systemmodellering, analyse, design, teknik og validering til styring af kompleksitet, åbne
          kombinerbare arkitekturer og skalafrie platforme, specialbrugerudviklet software og
          distribuerede styresystemer til aflæsning, aktivering, databehandling, kommunikation,
          lagring og servicering i helt sømløse, intelligente miljøer med evne til at tilpasse sig
          omgivelserne og samarbejde, databehandlingsarkitekturer med indbyggede heterogene
          netværksbaserede og rekonfigurable komponenter til bl.a. kompilering, programmering og
          run time-support, højtydende systemer og tjenester samt kontrol med store ustabile
          distribuerede systemer.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       DA                    Den Europæiske Unions Tidende                         L 400/145
–        Software, Grid-net, sikkerhed og indbyrdes afhængighed: teknologier, værktøjer og
         metoder til dynamisk software, arkitekturer og specialbrugerudviklet software, som
         brugerne har tillid til, og som understøtter videnintensive tjenester som hjælpeværktøjer,
         samt serviceorienterede, interoperable og skalafrie infrastrukturer, Grid-lignende
         virtualisering af ressourcer, herunder domænespecifikke platforme, netværksbaserede
         styresystemer, open source software, platforme med åben standard og samarbejde omkring
         udvikling og validering af software, tjenester og systemer, kompositionsværktøjer,
         herunder programmeringssprog, styring af komplekse systemer, forbedring af store
         distribuerede og periodisk forbundne systemers indbyrdes afhængighed og
         modstandsdygtighed, sikre systemer og tjenester, som brugerne har tillid til, herunder
         adgangskontrol og autentificering, dynamiske sikkerheds- og tillidspolitikker samt
         metamodeller for indbyrdes afhængighed og tillid.
–        Viden, kognitive systemer og læringssystemer: metoder og teknikker til tilegnelse,
         skabelse, fortolkning, gengivelse og personalisering af, navigering i samt søgning efter og
         deling og formidling af viden, genkendelse af semantiske relationer i indhold til brug for
         mennesker og maskiner, kunstige systemer, der opfatter, fortolker og evaluerer
         information, og som kan samarbejde, agere selvstændigt og lære, teorier og eksperimenter,
         der med afsæt i vor viden om den naturlige erkendelsesevne, især indlæring og
         hukommelse, videreudvikler de første resultater - også med henblik på udvikling af
         avancerede læringssystemer til mennesker.
 ---pagebreak--- L 400/146          DA                    Den Europæiske Unions Tidende                           30.12.2006
–         Simulation, visualisering, interaktion og "blandet virkelighed": værktøjer til modellering,
          simulation, visualisering, interaktion, virtuel, udvidet og "blandet" virkelighed og
          integrering af sådanne værktøjer i totalmiljøer, værktøjer til innovativt design og kreativitet
          i produkter, tjenester og digitale audiovisuelle medier, mere naturlige, intuitive og
          brugervenlige grænseflader og nye former for interaktion med teknologi, maskiner,
          apparatur og andre kunstprodukter samt sprogteknologi, bl.a. flersprogede og automatiske
          maskinoversættelsessystemer.
–         Nye perspektiver for ikt, der opstår ved at trække på andre videnskabelig og teknologiske
          discipliner, herunder matematik, fysik, materialevidenskab, bioteknologi, biovidenskaber,
          kemi, psykologi, samfundsvidenskaber, humaniora m.m., indgår i alle emner under ikt-
          temaet. De fører til epokegørende opdagelser, som skaber innovation inden for ikt og kan
          resultere i helt nye industri- og servicesektorer. Det drejer sig om hele spektret fra
          miniaturisering af ikt-udstyr til størrelser, der er forenelige med og kan fungere i samspil
          med levende organismer (f.eks. helt nye ikt-komponenter og databehandlingssystemer
          baseret på syntetiske biomolekylære strukturer), til nye databehandlings- og
          kommunikationsvidenskaber inspireret af den levende verden og fuldt miljøkompatibelt
          ikt-udstyr inspireret af systemer i naturen samt modellering og simulation af den levende
          verden (f.eks. simulation af menneskelig fysiologi på flere biologiske niveauer).
• Integrering af teknologier:
–         På personplan: integrering af multimodale grænseflader, aflæsningsteknikker og
          mikrosystemer, personligt kommunikations- og databehandlingsudstyr, ikt-systemer
          integreret i personligt tilbehør, permanent bærbare systemer og implantater og disses
          tilslutning til tjenester og ressourcer med vægt på integrering af alle aspekter af personens
          ydre fremtoning og identitet.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       DA                    Den Europæiske Unions Tidende                              L 400/147
–        I hjemmet: kommunikation, overvågning, kontrol og hjælp i hjemmet, i bygninger og i
         offentlige rum, sømløs interoperabilitet og udnyttelse af alle former for udstyr under
         hensyntagen til omkostningseffektivitet, pris, anvendelighed og sikkerhed, nye tjenester og
         nye former for interaktivt digitalt indhold og digitale tjenester, herunder underholdning,
         adgang til information og forvaltning af viden.
–        Robotsystemer: fleksible og driftsikre robotsystemer, der kan operere i menneskelige og
         ustrukturerede miljøer og samarbejde med mennesker, netværksintegrerede og
         samarbejdende robotter, miniaturerobotter, humanoidteknologi, modulært design og
         modellering af integrerede robotsystemer.
–        Intelligente infrastrukturer: ikt-værktøjer, der gør ikt-infrastrukturer af kritisk betydning
         mere effektiv og brugervenlig, nemmere at tilpasse og vedligeholde, mere robust og
         fejlresistent, samt dataintegreringsværktøjer og ikt til systemisk risikovurdering, varsling
         og automatisk alarmering, planlægning og beslutningsstøtte.
• Anvendelsesforskning:
–        Ikt, der imødegår samfundsudfordringer: formålet er dels at sikre, at alle europæiske
         borgere får størst mulig gavn af ikt-produkter og tjenester, dels at opnå bedre integration i
         samfundet, uhindret adgang til og bedre samspil mellem tjenester af almen interesse og
         endelig at styrke de offentlige tjenesters innovative funktion ved at gøre dem mere
         effektive.
 ---pagebreak--- L 400/148         DA                   Den Europæiske Unions Tidende                            30.12.2006
–         På sundhedsområdet: personlige, diskrete systemer, som borgerne kan anvende til selv at
          tage vare på deres helbred, f.eks. bærbart eller implanteret overvågningsapparatur og
          uafhængige systemer, nye teknikker som f.eks. molekylær billeddannelse til bedre
          forebyggelse og individuelt tilpasset behandling, nye opdagelser på sundhedsområdet,
          forvaltning og anvendelse i klinisk praksis, modellering og simulation af organfunktioner
          samt mikro- og nanorobotudstyr til brug i forbindelse med minimalt invasive kirurgiske
          indgreb og behandlingsmetoder.
–         Til brug for offentlige forvaltninger på alle niveauer: udnyttelse af ikt på et tværfagligt
          grundlag i offentlige forvaltninger kombineret med organisatoriske ændringer og nye
          færdigheder for at kunne tilbyde hele befolkningen innovative tjenester og ydelser med
          borgerne i centrum, avanceret ikt-baseret forskning og løsninger for at forbedre de
          demokratiske processer og den offentlige sektors effektivitet og kvalitet, samspil med og
          mellem lokalforvaltninger og centraladministrationen samt støtte til lovgivningsprocessen
          og den politiske beslutningsproces på alle niveauer i demokratiet.
–         For at forbedre integrationen i samfundet: støtte til at gøre enkeltpersoner og lokalsamfund
          mere selvhjulpne og inddragelse af alle borgere på lige fod i informationssamfundet uden
          digitale skel som følge af handicap, ringe uddannelse, fattigdom, geografisk isolation,
          kulturforskelle, køn eller alder, bl.a. ved at lægge vægt på støtteteknologi, mulighed for en
          selvstændig tilværelse, bedre it-kendskab samt udvikling af lettere tilgængelige produkter
          og tjenester.
 ---pagebreak--- 30.12.2006         DA                 Den Europæiske Unions Tidende                           L 400/149
–        Til gavn for mobiliteten: integrerede ikt-baserede sikkerhedssystemer til køretøjer på
         grundlag af åbne, sikre og pålidelige arkitekturer og grænseflader, interoperable systemer,
         der kan arbejde sammen med henblik på mere effektiv, sikker og miljøvenlig transport
         baseret på kommunikation mellem køretøjerne indbyrdes og mellem køretøjerne og
         transportinfrastrukturen og med en præcis og robust lokaliserings- og navigationsteknologi
         samt individualiserede multimodale lokaliserings- og trafikoplysningstjenester, herunder
         intelligente serviceløsninger for turister.
–        Til gavn for miljøet, risikostyring og en bæredygtig udvikling: risiko- og krisestyring,
         intelligente sensornetværk til forudsigelse af naturkatastrofer, forvaltning af
         naturressourcer, bl.a. systemer til at reducere mængden af forurenende stoffer, større
         energieffektivitet, styring af menneskers reaktioner på miljøbelastninger, bevarelse af
         biodiversiteten, varslingssystemer og hurtig og pålidelig kommunikation omkring den
         offentlige sikkerhed, støtteteknologier og -systemer, der fungerer under vanskelige, farlige
         og risikobetonede forhold, miljøeffektiv og bæredygtig fremstilling af ikt, herunder
         elektronik, avanceret data- og informationsforvaltning til miljøovervågning og
         risikovurdering samt bidrag til INSPIRE, GMES og GEOSS.
–        Ikt til fremme af indhold, kreativitet og personlig udvikling:
          • Nye former for interaktivt, ikke-lineært og adaptivt indhold, herunder i forbindelse med
             underholdning og design, kreativitet og forbedrede brugeroplevelser, individualisering
             og formidling af tværgående medieindhold, kombination af totaldigital
             indholdsproduktion og -styring med nye semantiske teknologier, brugerorienteret
             anvendelse samt adgang til og skabelse af indhold.
 ---pagebreak--- L 400/150          DA                   Den Europæiske Unions Tidende                              30.12.2006
          • Teknologistøttede læringssystemer, -værktøjer og -tjenester, der er tilpasset forskellige
             brugere i forskellige sammenhænge, spørgsmål vedrørende menneskelig læring,
             herunder teorier inden for pædagogik, når processen formidles med brug af ikt, og
             forbedring af evnen til at deltage aktivt i læringsprocessen.
          • Intelligente tjenester, der giver adgang til kulturarven i digital form, adgang til og
             anvendelse af videnskabelige ressourcer, værktøjer til brug for lokalsamfund til at skabe
             en ny kulturhukommelse baseret på levende kultur, metoder og værktøjer til bevarelse
             af digitalt indhold, fremtidssikret adgang til digitale objekter med bevarelse af deres
             oprindelses og anvendelseskonteksts autencitet og integritet.
–         Ikt til støtte for virksomheder og industri:
          • Dynamiske netværksbaserede virksomhedssystemer, herunder overvågning af disse i
             realtid, til udvikling og levering af produkter og tjenester, decentral kontrol og styring af
             intelligente elementer, digitale virksomhedsrettede økosystemer, bl.a. software-
             løsninger (også baseret på Grid-net), der kan tilpasses små og mellemstore
             organisationers behov, samarbejdstjenester til distribuerede, kontekstfølsomme
             arbejdssteder, faciliteter til at arbejde i større grupper, gruppestyring og støtte til
             erfarings- og videnudveksling inden for grupper samt videndeling og interaktive
             tjenester.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       DA                    Den Europæiske Unions Tidende                           L 400/151
          • Fremstilling, herunder traditionel industri: netværksbaserede intelligente
             kontrolsystemer til præcisionsfremstilling og processer med minimalt forbrug af
             ressourcer, trådløs automatisering og logistik til hurtig ændring af anlæg, integrerede
             miljøer til modellering, simulation, optimering, præsentation og virtuel fremstilling,
             produktionsteknologi til miniaturiserede ikt-systemer og systemer, der er kombineret
             med alle former for materialer og objekter.
–        Tillidsfremmende ikt:
          • Værktøjer, der kan skabe tillid og tiltro til ikt og dens anvendelsesmuligheder, multiple
             og samlede identitetsstyringssystemer, autentificerings- og godkendelsesteknikker,
             systemer til sikring af privatlivets fred i forbindelse med nye teknologiske udviklinger,
             forvaltning af rettigheder og aktiver samt værktøjer til beskyttelse mod internettrusler i
             samordning med andre temaer, især sikkerhedsforskningstemaet.
Internationalt samarbejde
Internationalt samarbejde vil blive støttet under ikt-temaet med henblik på problemstillinger af
fælles interesse, for at der sammen med strategiske partnere kan findes interoperable løsninger med
store gensidige fordele, og for at udbrede informationssamfundet i vækstøkonomier og
udviklingslande. Der fastlægges specifikke aktioner til fordel for de lande eller regioner, med hvem
Europa især bør samarbejde med hovedvægten på vækstøkonomier, udviklingslande og
nabolandene.
 ---pagebreak--- L 400/152         DA                   Den Europæiske Unions Tidende                             30.12.2006
I kombination med temaet "Sundhed" tegnes der medlemskab af det internationale "Human Frontier
Science Programme" (HFSP) for at fremme tværfaglig forskning og nye samarbejdsmuligheder for
forskere fra forskellige fagområder og gøre det muligt for EU-lande, som ikke er med i G8-gruppen,
at få fuldt udbytte af programmet.
Aktiviteter under dette tema understøtter aftalen om "Intelligent Manufacturing Systems" (IMS),
som åbner mulighed for FTU-samarbejde mellem de deltagende regioner1.
Dækning af nye behov og uforudsete behov for politisk beslutningsstøtte
En aktivitet vedrørende fremtidige og nye teknologier skal tiltrække og fremme avanceret
tværfaglig forskning på nye ikt-relaterede forskningsområder. Det omfatter frontlinjeforskning
inden for miniaturisering og databehandling, f.eks. udnyttelse af kvantevirkninger, styring af
kompleksiteten i netværksbaserede databehandlings- og kommunikationssystemer, herunder
software, samt udforskning af nye koncepter for og forsøg med intelligente systemer til nye
individualiserede produkter og tjenester.
Forskning, der sigter mod at skaffe øget viden om ikt-tendenser og ikt's virkninger for samfundet og
økonomien, kan f.eks. fokusere på ikt's virkninger for produktivitet, beskæftigelse,
uddannelsesniveau og lønninger, ikt som drivkraften bag innovation inden for offentlige tjenester
og virksomhedstjenester, hindringer for mere omfattende og hurtigere innovation og brug af ikt, nye
forretningsmodeller og udnyttelsesmuligheder, i samordning med andre temaer, hvor ikt vil spille
en vigtig rolle for at ændre indstillingen til produktion og tjenester, anvendeligheden, nytteværdien
og accepten af ikt-baserede løsninger, ikt-infrastrukturer i relation til privatlivets fred, sikkerhed og
tillid, etiske aspekter af ikt-udviklingen, forbindelser til ikt-relaterede lovgivnings- og
forvaltningsstrukturer samt analyser af ikt-support til EU-politikker og ikt's virkninger for
fællesskabspolitikkerne.
1
          Aftalen om videnskabeligt og teknisk samarbejde omkring IMS er indgået mellem Det
          Europæiske Fællesskab og USA, Japan, Australien, Canada, Korea og EFTA-landene Norge
          og Schweiz.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       DA                   Den Europæiske Unions Tidende                           L 400/153
4.       Nanovidenskab, nanoteknologi, materialer og ny produktionsteknologi
Mål
At forbedre europæisk industris konkurrenceevne og skabe viden, der kan sikre omstillingen fra en
ressourceintensiv til en videnintensiv industri ved at fremdrive trinvise videnændringer og gøre brug
af afgørende viden til nye applikationer i grænseområdet mellem forskellige teknologier og
discipliner. Dette bliver til gavn både for nye højteknologiske virksomheder og for traditionelle
videnbaserede højværdivirksomheder, idet der særligt fokuseres på relevant formidling af FTU-
resultater til SMV'er. Disse aktiviteter vedrører først og fremmest støtteteknologi, der berører alle
virksomhedssektorer og mange andre temaer under syvende rammeprogram.
Hovedlinjer
Europæisk industri har brug for omfattende innovation, hvis konkurrenceevnen skal forbedres.
Indsatsen bør koncentreres på produkter, relaterede processer og teknologier med høj værditilvækst,
der imødekommer kundernes behov og lever op til både miljømæssige, sundhedsmæssige og andre
samfundsmæssige krav og forventninger. Over for disse udfordringer er forskning en helt
nødvendig faktor. Industriens konkurrenceevne i fremtiden kommer i vid udstrækning til at afhænge
af nanoteknologien og dens anvendelser. Den FTU, der er påbegyndt på en række områder inden for
nanovidenskab og nanoteknologi, kan fremskynde forvandlingen af den europæiske industri. EU
har en anerkendt førerstilling på områder som nanovidenskab, nanoteknologi, materialer og
produktionsteknologi, som må styrkes for at sikre og forbedre EU's position i den stærkt
konkurrenceprægede globale kontekst. Også mere modne virksomheders konkurrenceevne
afhænger i høj grad af deres evne til at indarbejde ny teknologi.
 ---pagebreak--- L 400/154         DA                  Den Europæiske Unions Tidende                          30.12.2006
Et centralt element under dette tema er effektiv integrering af nanoteknologi, materialevidenskab,
design og nye produktionsmetoder for at opnå størst mulig effekt for den industrielle omstilling og
samtidig understøtte bæredygtig produktion og forbrug. I denne forbindelse er materialer med nye
egenskaber særlig vigtige for den europæiske industris fremtidige konkurrenceevne og grundlaget
for teknologiske fremskridt på mange områder. Under dette tema ydes der støtte til
industriforskningsaktiviteter, der opererer i synergi med andre temaer. Anvendelsesformål i alle
sektorer og inden for alle områder kan komme i betragtning til støtte, herunder materialevidenskab
og teknologi, højtydende fremstillings- og procesteknologi, nanobioteknologi og nanoelektronik.
Den valgte metode på mellemlang sigt fokuserer på at samle viden og færdigheder fra forskellige
discipliner med udnyttelse af applikationsbaserede videnskabelige og teknologiske synergier. På
lang sigt er formålet med dette tema at kapitalisere de enorme muligheder inden for
nanovidenskaben og nanoteknologien for at få skabt en virkeligt videnbaseret industri og økonomi.
I begge tilfælde vil det være afgørende at sikre udnyttelsen af den viden, der genereres, gennem
effektiv formidling og anvendelse af resultaterne i praksis.
Især aktiviteter som de europæiske teknologiplatforme (f.eks. inden for områder som bæredygtig
kemi, energi, nye fremstillingsprocesser, el-produktion, sikkerhed i industrien, nanomedicin, stål,
tekstiler, keramik, træ og papirmasse m.m.) kan bidrage markant til at imødekomme industriens
behov og skabe den nødvendige komplementaritet via forskellige initiativer og støttede projekter
samt eventuel støtte til fælles teknologiinitiativer.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       DA                  Den Europæiske Unions Tidende                            L 400/155
Temaet er særligt relevant for SMV'er på grund af deres specielle behov og betydning for
udbredelsen og anvendelsen af teknologien. Blandt områder af særlig interesse kan nævnes
nanoinstrumenter, -værktøjer og -apparatur samt rumsystemer (på grund af koncentrationen af
højvækst- og videnintensive SMV'er i disse sektorer), tekniske tekstiler, herunder disses coating,
(som er et typisk eksempel på en traditionel sektor, der gennemgår en meget hurtig
omstillingsproces, som berører mange SMV'er) maskinindustrien (f.eks. værktøjsmaskiner, hvor
europæiske SMV'er er førende på verdensplan), kemikalier med høj værditilvækst og andre
sektorer, som involverer mange SMV'er, der vil have fordel af nye virksomhedsmodeller, materialer
og produkter.
Gennem ERA-NET og ERA-NET+ iværksættes der specifikke aktioner med henblik på samordning
af programmer og fælles initiativer, der gennemføres på nationalt og regionalt plan, for at skabe
større konvergens mellem forskningsprogrammerne og nå op på en kritisk masse og sikre
synergivirkninger inden for de europæiske teknologiplatforme. Industriforskningen vil også have
fordel af en samordning af aktiviteterne på områder som metrologi, toksikologi, standardisering og
nomenklatur.
Aktiviteter
• Nanovidenskab og nanoteknologi
Formålet er at skabe materialer og systemer med på forhånd definerede egenskaber og adfærd og
baseret på øget viden om og erfaring med stof i nanomålestok. Det vil resultere i en ny generation af
konkurrencedygtige produkter og tjenesteydelser med høj værditilvækst og meget høj ydeevne
inden for mange forskellige anvendelser og med langt færre potentielle miljø- og sundhedsskadelige
virkninger. Der satses på tværfaglige, integrerede teoretiske og eksperimentelle løsningsmodeller.
 ---pagebreak--- L 400/156         DA                    Den Europæiske Unions Tidende                             30.12.2006
Fokus er rettet mod:
–         ny viden om atomers, molekylers og deres aggregationers interaktion med såvel naturlige
          som kunstige enheder
–         anvendelse af denne viden til realisering af nanostrukturer, systemer eller materialer
–         aktiviteter, der tager sigte på at forstå eller efterligne de naturlige processer i nanometer-
          målestok
–         processer til nanofabrikation, overfladefunktionalisering, tynde lag, selvsamlende
          egenskaber
–         metoder og processer for måling og karakterisering.
Forskningen skal desuden dreje sig om de relevante instrumenter, værktøjer, pilotlinjer og
demonstrationsaktiviteter, der er nødvendige i forbindelse med helt nye tilgange til
nanoteknologibaseret produktion og forarbejdning i de mest lovende industrisektorer.
Der fokuseres desuden på beslægtede udfordringer og den samfundsmæssige kontekst samt
accepten af nanoteknologi. Det omfatter forskning i alle aspekter af risikovurdering (f.eks.
nanotoksikologi og økotoksikologi) samt sikkerhed, nomenklatur, metrologi og standardisering,
som bliver stadigt vigtigere for arbejdet med at bane vejen for anvendelser i industrien. Der kan
også iværksættes specifikke aktioner med henblik på oprettelse af særlige viden- og ekspertisecentre
samt - som en særlig vigtig opgave - implementering af Kommissionens integrerede og ansvarlige
tilgang til nanoteknologi, således som den er skitseret i den tilhørende handlingsplan1.
1
        Kommissionens meddelelse Nanovidenskab og nanoteknologi: En europæisk handlingsplan
        for 2005-2009 – KOM(2005) 243.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       DA                  Den Europæiske Unions Tidende                           L 400/157
• Materialer
Nye avancerede materialer og overflader med større videnindhold, nye funktionaliteter og større
ydeevne bliver i stigende grad afgørende for industriens konkurrenceevne og for bæredygtig
udvikling. Ifølge de nye modeller for fremstillings- og forarbejdningsindustrien er det snarere selve
materialerne end processerne, der bliver den vigtigste forudsætning for at kunne give produkterne
større værdi og ydeevne.
Forskningen skal fokusere på udvikling af nye videnbaserede multifunktionelle overflader og
materialer med "skræddersyede" egenskaber samt forudsigelig ydeevne både for nye produkter og
processer og for reparation af dem. Der vil blive lagt vægt på højtydende multifunktionelle
materialer og mange forskellige anvendelsesmuligheder.
Det forudsætter kontrol med iboende egenskaber og ydeevne, forarbejdningen og produktionen og
hensyntagen til potentielle sundheds- og miljømæssige virkninger i produkternes fulde livscyklus.
Der lægges vægt på nye avancerede materialer og systemer, som er udviklet ved at udnytte
potentialet i nanoteknologi og bioteknologi og/eller ved at "tage ved lære af naturen", navnlig
højtydende nanomaterialer, biomaterialer, hybridmaterialer og kunstige materialer med
elektromagnetiske egenskaber, som ikke findes i naturen.
 ---pagebreak--- L 400/158         DA                   Den Europæiske Unions Tidende                           30.12.2006
Der satses på en multidisciplinær tilgang med inddragelse af kemi, fysik, teknologi, herunder
computermodellering, og i stigende grad biologi. Materialekarakterisering, design og simulation er
også vigtige for at få øget viden om materialefænomener, navnlig sammenhængen mellem struktur
og egenskaber ved forskellige størrelsesforhold, forbedre vurderingen af materialer og materialers
pålidelighed, herunder modstand mod ældning, og udvide begrebet "virtuelle materialer" til
materialedesign. Der lægges desuden vægt på integrering af nano-, molekyle- og makroniveauer i
kemisk teknologi og materialeteknologi med henblik på udvikling af nye koncepter og processer,
f.eks. i forbindelse med katalyse, samt intensivering og optimering af processer. Der vil også blive
inddraget spørgsmål i forbindelse med udvikling og opskalering af processer og industrialisering af
nye materialer.
• Ny produktion
En ny tilgang til produktion og forarbejdning er nødvendig, hvis EU's industri skal omstilles fra et
ressourceintensivt til et bæredygtigt videnbaseret industrimiljø, og en forudsætning herfor er helt
nye holdninger til fortsat tilegnelse, udvikling, beskyttelse og finansiering af ny viden og
udnyttelsen heraf, men også til bæredygtige produktions- og forbrugsmønstre. Det kræver
tilvejebringelse af de rette vilkår for, at industrien kan gå ind i arbejdet med vedvarende innovation
(inden for industriaktiviteter og produktionssystemer, f.eks. design, byggeri, apparatur og
tjenesteydelser) og for udvikling af generiske "produktionsaktiver" (teknologi, organisation og
produktionsfaciliteter samt menneskelige ressourcer) under overholdelse af sikkerheds- og
miljømæssige krav.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       DA                   Den Europæiske Unions Tidende                            L 400/159
Aktiviteterne skal fokusere på:
–        udvikling og validering af nye industrimodeller og strategier, der dækker alle aspekter af
         produkt- og proceslivscyklussen
–        adaptive produktionssystemer, der kan overvinde de nuværende produktionsbegrænsninger
         og åbner mulighed for nye fremstillings- og forarbejdningsmetoder
–        netværksbaseret produktion med henblik på udvikling af værktøjer og metoder til
         samarbejdsorienterede transaktioner i global målestok og med høj værditilvækst
–        værktøjer til hurtig overførsel og integrering af ny teknologi i fremstillingsprocessernes
         design og funktionsmåde
–        udnyttelse af tværfaglige forskningsnetværk og af konvergensen i nano-, mikro-, bio-, geo-
         og informationsteknologierne samt optisk og kognitiv teknologi med henblik på udvikling
         af nye hybride teknologier, produkter og tekniske koncepter med høj værditilvækst og
         mulighed for helt nye industrier.
Der bør lægges særlig vægt på både at fremme aktiviteter til støtte for SMV'ers tilpasning til og
integrering i forsyningskædens nye behov og at sætte skub i oprettelsen af SMV'er, der bygger på
højteknologi.
 ---pagebreak--- L 400/160        DA                    Den Europæiske Unions Tidende                        30.12.2006
• Integrering af teknologier til industrielle formål
Integreringen af viden og teknologier på de tre ovennævnte forskningsområder er en afgørende
forudsætning for at kunne fremskynde omstillingen af Europas industri og økonomi, men det skal
ske på et sikkert, socialt ansvarligt og bæredygtigt grundlag.
Forskningen skal fokusere på nye anvendelsesmuligheder og nye, epokegørende løsninger på
væsentlige udfordringer samt på de FTU-behov, herunder dem, som de forskellige europæiske
teknologiplatforme har afdækket. Der ydes støtte til integrering af ny viden fra nano-, materiale- og
produktionsteknologi til anvendelsesformål i og på tværs af flere sektorer, f.eks. sundhedssektoren,
fødevarer, byggeri og anlæg, herunder kulturarven, rumindustrien, transport, energi, kemi, miljø,
information og kommunikation, tekstiler, beklædning og fodtøj, skovbrugsbaseret industri, stål,
maskin- og kemiindustrien samt, som et gennemgående emne, sikkerheden i industrien og måling
og testning.
Internationalt samarbejde
Industriforskningens stadigt mere internationale dimension kræver en velkoordineret tilgang til
samarbejdet med tredjelande. Internationalt samarbejde bliver derfor et vigtigt element på alle
områder under temaet.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       DA                    Den Europæiske Unions Tidende                          L 400/161
De specifikke aktioner kan f.eks. omfatte aktiviteter sammen med industrialiserede lande og lande,
der har undertegnet VoT-samarbejdsaftaler om de emner, temaet dækker, specifikke initiativer
sammen med vækstøkonomier og udviklingslande for at sikre dem adgang til viden, dialog med de
vigtigste partnerlande om en "adfærdskodeks" om ansvarlig og sikker udvikling af nanoteknologi
og samarbejde omkring "Intelligent Manufacturing Systems" (IMS), som åbner mulighed for FTU-
samarbejde mellem de deltagende regioner1. Der ydes støtte til initiativer vedrørende samordning
og udveksling af forskningsdata (om f.eks. miljø- og sundhedsmæssige spørgsmål i forbindelse med
nanoteknologi), som kan bane vejen for en fælles forståelse hos de politiske beslutningstagere i hele
verden for de lovgivningsmæssige aspekter og behov.
Dækning af nye behov og uforudsete behov for politisk beslutningsstøtte
Forskningen i nye behov skal primært have til formål at udvikle og konsolidere europæisk kapacitet
på specifikke nye og tværfaglige forskningsområder med store fremtidsmuligheder. Uforudsete
behov for politisk beslutningsstøtte vil blive taget op og behandlet på en fleksibel måde og kan
f.eks. vedrøre standardisering til støtte for omstillingen til en videnbaseret industri eller
nanoteknologiens potentielle miljø- og sundhedsmæssige virkninger.
1
        Aftalen om videnskabeligt og teknisk samarbejde omkring IMS er indgået mellem Det
        Europæiske Fællesskab og USA, Japan, Australien, Canada, Korea og EFTA-landene Norge
        og Schweiz.
 ---pagebreak--- L 400/162        DA                    Den Europæiske Unions Tidende                           30.12.2006
5.        Energi
Mål
At tilpasse det nuværende energisystem til et mere bæredygtigt energisystem, der er mindre
afhængigt af importeret brændsel, og som bygger på flere forskellige energikilder, navnlig
vedvarende energikilder, energibærere og ikke-forurenende kilder, at øge energieffektiviteten, bl.a.
ved at rationalisere brugen og lagringen af energi, og at tage sigte på at finde en løsning på
presserende udfordringer som forsyningssikkerhed og klimaændringer, samtidig med at europæisk
industris konkurrenceevne øges.
Hovedlinjer
Aktuelle prognoser både i EU og i resten af verden viser, at de fleste af de afgørende
energiindikatorer (f.eks. energiforbrug, afhængighed af fossilt brændsel, de begrænsede reserver af
konventionel olie og naturgas, importafhængighed, CO2-emissioner, energipriser) bevæger sig bort
fra et bæredygtigt og pålideligt energisystem. Energiforskningen skal bidrage til at vende denne
tendens og skabe balance mellem at gøre den eksisterende teknologi og de eksisterende energikilder
mere effektive, prismæssigt overkommelige, acceptable og sikre og tilstræbe et paradigmeskift på
længere sigt i den måde, hvorpå Europa producerer og forbruger energi. Energiforskningen kan
således bidrage direkte til, at fællesskabspolitikken giver de ønskede resultater og især til at opfylde
EU's aktuelle og fremtidige mål for nedbringelse af energiforbruget og drivhuseffekten.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        DA                  Den Europæiske Unions Tidende                             L 400/163
Med afsæt i flere forskellige teknologier i overensstemmelse med konklusionerne i grønbogen fra
2000 "På vej mod en europæisk strategi for energiforsyningssikkerhed"1, grønbogen fra 2005 om
energieffektivitet2 og grønbogen fra 2006 om en europæisk energistrategi: bæredygtighed,
konkurrenceevne og forsyningssikkerhed3 skal forskningen fokusere på identificering og udvikling
af omkostningseffektiv teknologi til en mere bæredygtig energiøkonomi for Europa (og resten af
verden), baseret på overkommelige energiomkostninger for vores medborgere og industrier, så
europæisk industri kan konkurrere i en global sammenhæng. Aktiviteterne vedrører alle
tidshorisonter, både hver for sig og under ét, og omfatter hele kæden fra grundforskning og anvendt
forskning og teknologisk udvikling til teknologidemonstration i stor målestok understøttet af
tværgående forskning og samfundsvidenskabelig forskning omkring validering af
forskningsresultater og tilvejebringelse af et rationelt grundlag for politiske beslutninger og
udvikling af de markedsmæssige rammer.
Der anlægges i videst muligt omfang en integreret tilgang med vægt på feedback og samarbejde
mellem de forskellige berørte parter. Man vil i særlig grad støtte integrerede aktioner, der dækker
flere forskellige forskningsområder eller udnytter synergieffekten mellem dem.
Styrkelse af den europæiske energisektors konkurrenceevne over for den skarpe globale
konkurrence er et vigtigt mål for dette tema, så europæisk industri får mulighed for at bevare og
udvikle sin førerposition på verdensplan inden for afgørende energiproduktions- og
energieffektivitetsteknologier og materialer. Det vil kræve en omfattende indsats på FoU-området
og internationalt samarbejde. Navnlig SMV'er er vigtige aktører i energisektoren, idet de spiller en
væsentlig rolle i energikæden og for innovation i sektoren. Deres aktive deltagelse i forsknings- og
demonstrationsaktiviteter er af stor betydning og vil blive kraftigt støttet.
1
        KOM(2000) 769 af 29.11.2000.
2
        KOM(2005) 265.
3
        KOM(2006) 105.
 ---pagebreak--- L 400/164         DA                  Den Europæiske Unions Tidende                              30.12.2006
De strategiske forskningsdagsordener og formidlingsstrategier, som de europæiske
teknologiplatforme har udviklet, er et vigtigt input til de prioriterede forskningsområder under dette
tema. Der er etableret sådanne fora i relation til brint- og brændselsceller og fotovoltaik, og
konceptet er under udvidelse til at omfatte biobrændsel, elproduktion uden emissioner og
fremtidens elnet og andre energirelaterede områder. Der skal desuden sikres samordning af
nationale programmer, hvor det overhovedet er relevant.
Øget effektivitet i hele energisystemet fra kilde til bruger er vigtigt og ligger til grund for hele
energitemaet. I erkendelse af, at vedvarende energikilder og energieffektivitet i slutanvendelserne
yder vigtige bidrag til fremtidige bæredygtige energisystemer, vil de komme til at udgøre
størstedelen af dette tema. Der vil blive lagt særlig vægt på at stimulere forskning, udvikling og
demonstration og på at fremme kapacitetsopbygningen på dette område. I den forbindelse vil
synergier med den del af programmet for konkurrenceevne og innovation, som vedrører
programmet "Intelligent Energi - Europa", blive udnyttet fuldt ud. Også potentialet for fremtidige
stort anlagte initiativer med finansiering fra forskellige kilder (f.eks. det fælles teknologiinitiativ) vil
også blive undersøgt.
Der ydes støtte til formidling af viden og overførsel af resultater, også til politiske
beslutningstagere, på alle områder for at styrke udbredelsen og udnyttelsen af den udførte
forskning.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        DA                  Den Europæiske Unions Tidende                            L 400/165
Aktiviteter
• Brint- og brændselsceller
Den integrerede forsknings- og udnyttelsesstrategi, som den europæiske teknologiplatform for brint
og brændselsceller har udviklet, danner grundlag for et strategisk, integreret program for både
stationære og mobile anvendelser samt transport med det formål at skabe et solidt teknologisk
fundament for opbygningen af en konkurrencedygtig europæisk industri inden for brændselscelle-
og brintforsyning og dertil hørende udstyr. Programmet omfatter grundforskning og anvendt
forskning og teknologisk udvikling, demonstration i passende målestok til validering af
forskningsresultater og levering af feedback med henblik på yderligere forskning, tværgående og
samfundsvidenskabelige forskningsaktiviteter, herunder infrastruktur, til at understøtte fornuftige
omstillingsstrategier og tilvejebringe et rationelt grundlag for energipolitiske beslutninger og
udvikling af de markedsmæssige rammer.
Den anvendte industriforskning, demonstrationsaktiviteterne og de tværgående aktiviteter i
programmet vil kunne gennemføres via et fælles teknologiinitiativ. Denne strategisk styrede,
målrettede aktion suppleres og samordnes nøje med et forskningssamarbejde om emner på tidligere
stadier i forløbet med sigte på at opnå videnskabelige gennembrud vedrørende kritiske materialer,
processer og nye teknologier.
 ---pagebreak--- L 400/166         DA                   Den Europæiske Unions Tidende                          30.12.2006
• Elproduktion med vedvarende energi
Det drejer sig om forskning i og udvikling og demonstration af integrerede teknologier til
elproduktion fra vedvarende energikilder, der er egnet til forskellige regionale forhold, hvor der kan
konstateres et tilstrækkeligt økonomisk og teknisk potentiale, for at opnå en markant procentvis
forøgelse af elproduktion med vedvarende energi i EU. Forskningen skal forbedre den samlede
konverteringseffektivitet og omkostningseffektivitet, tvinge omkostningerne ned ved elproduktion
på grundlag af indenlandske vedvarende energikilder, herunder den biologisk nedbrydelige del af
affald, skabe mere driftssikre processer og reducere de miljøskadelige virkninger yderligere samt
fjerne de eksisterende hindringer. Der lægges vægt på solceller, vindenergi og biomasse med kraft-
varme-produktion. Forskningen skal desuden tage sigte på at udnytte det fulde potentiale i andre
vedvarende energikilder som jordvarme, solvarme, havenergi (f.eks. bølge- og tidevandsenergi) og
vandkraftanlæg.
• Brændstofproduktion på grundlag af vedvarende energikilder
Det drejer sig om forskning i og udvikling og demonstration af forbedrede
brændselsproduktionssystemer og konverteringsteknologi til bæredygtige produktions- og
forsyningskæder af faste, flydende og gasformige brændsler (herunder den biologisk nedbrydelige
del af affald). Vægten bør ligge på nye typer biobrændsel, navnlig til transport og elektricitet, samt
nye produktions-, lagrings- og forsyningskanaler for eksisterende biobrændsel, herunder integreret
produktion på bioraffinaderier af energi og andre produkter med høj værditilvækst. Med sigte på at
opnå "fra kilde til kunde"-fordele ved kul skal forskningen fokusere på at forbedre
energieffektiviteten, sikre bedre integrering af teknologier og bedre udnyttelse af råstofferne. Også
emner som råstoflogistik, prænormativ forskning og standardisering med henblik på sikker og
pålidelig anvendelse inden for transport og til stationære formål vil indgå. Der ydes desuden støtte
til udnyttelse af potentialet for vedvarende brintproduktion, biomasse samt vedvarende el- og
solenergibaserede processer.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       DA                     Den Europæiske Unions Tidende                             L 400/167
• Vedvarende energikilder til opvarmning og køling
Det drejer sig om forskning i og udvikling og demonstration af flere forskellige teknologier og
udstyr, herunder lagringsteknologi, der skal øge potentialet for aktiv og passiv opvarmning og
køling med vedvarende energikilder for at bidrage til bæredygtighed på energiområdet. Formålet er
at bringe omkostningerne væsentligt ned, øge effektiviteten, reducere miljøvirkningerne yderligere
og optimere teknologianvendelsen under forskellige regionale forhold, hvor der kan konstateres et
tilstrækkeligt økonomisk og teknisk potentiale. Forskning og demonstration på dette felt bør
omfatte nye systemer og komponenter til industrielle anvendelsesformål (herunder termisk
afsaltning af havvand), fjernvarme og/eller dedikeret rumopvarmning og -køling, integrering i
byggeri samt energilagring.
• CO2-opsamlings- og -lagringsteknologi til elproduktion uden emissioner
Fossilt brændsel vil nødvendigvis udgøre en væsentlig del af energimikset i mange år fremover. Af
hensyn til miljøet, især i relation til klimaændringerne, er det vigtigt at få reduceret de fossile
brændslers miljøskadelige virkninger ganske betydeligt ved hjælp af højeffektive og
omkostningseffektive elproduktions- og/eller varmeproduktionsanlæg med næsten nul-emission.
Forskning i og udvikling og demonstration af effektive, omkostningseffektive og pålidelige CO2-
opsamlings- og -lagringsteknologier, især underjordisk lagring, er helt afgørende ved forskellige
typer geologiske CO2-reservoirer for at bringe omkostningerne ved opsamling og lagring af CO2
ned under 20 EUR/ton med en opsamlingsprocent på over 90 samt for at teste CO2-
lagringsteknologiens stabilitet, sikkerhed og pålidelighed på lang sigt.
 ---pagebreak--- L 400/168         DA                   Den Europæiske Unions Tidende                          30.12.2006
• Rene kulteknologier
Det er fortsat kulfyrede kraftværker, der står for hovedparten af al elproduktion i verden, men der er
et stort potentiale for yderligere effektivisering og nedbringelse af emissionerne af navnlig CO2. Af
hensyn til opretholdelsen af konkurrenceevnen og for at bidrage til bevaring af ressourcerne og
kontrollen med CO2-emissioner ydes der støtte til forskning i og udvikling og demonstration af rene
teknologier til omdannelse af kul og andre faste kulbrinter ved både eksisterende og kommende
kraftværker. Teknologier til konvertering, herunder kemiske processer, hvorved der også
produceres sekundære energibærere (herunder brint) og flydende og gasformige brændstoffer vil
også blive støttet. Dette vil gøre kraftværkerne væsentligt mere effektive og driftssikre, reducere de
forurenende emissioner og nedbringe de samlede omkostninger under forskellige driftsvilkår. Med
henblik på fremtidens elproduktion uden emissioner skal disse aktiviteter kombineres med og bane
vejen for CO2-opsamlings- og -lagringsteknologierne og samtidig anvendelse af biomasse.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       DA                    Den Europæiske Unions Tidende                             L 400/169
• Intelligente energinet
En mere omfattende FoU-indsats med henblik på at gøre de europæiske el- og gassystemer og -net
mere effektive, fleksible, sikre og pålidelige og øge deres kvalitet er en forudsætning for at
gennemføre omstillingen til et mere bæredygtigt energisystem, navnlig i tilknytning til et mere
integreret europæisk energimarked. For elnettenes vedkommende vil målet om at omdanne de
eksisterende elnet til et robust og interaktivt (kunder/operatører) tjenestenet, kontrollere realtids-
flow og fjerne hindringerne for anvendelse i stor målestok og effektiv integrering af vedvarende
energikilder og distribueret energiproduktion (f.eks. brændselsceller, mikroturbiner,
stempelmotorer) kræve forskning i og udvikling og demonstration af vigtig støtteteknologi (f.eks.
innovative ikt-løsninger, lagringsteknologi til vedvarende energikilder, effektelektronik og
superledere), herunder udvikling af nye værktøjer til kontrol af elektricitetssystemer og sikring af
systemernes pålidelighed. For gasnettenes vedkommende er målet at demonstrere mere intelligente
og effektive processer og systemer til transport og distribution af gas, herunder effektiv integrering
af vedvarende energikilder og brug af biogas i de eksisterende net.
 ---pagebreak--- L 400/170         DA                  Den Europæiske Unions Tidende                           30.12.2006
• Energieffektivitet og -besparelser
Det enorme potentiale for besparelser i slut- og primærenergiforbruget og forbedring af
energieffektiviteten1 skal udnyttes gennem forskning i og optimering, validering og demonstration
af nye koncepter, optimering af gennemprøvede og nye koncepter og teknologier inden for
byggeriet og i service- og industrisektoren. Det omfatter kombination af bæredygtige strategier og
teknologier til forbedring af energieffektiviteten, anvendelse af vedvarende energikilder og co- og
polygeneration samt integration i stor målestok af foranstaltninger og udstyr til styring af
efterspørgslen i byer og lokalsamfund og demonstration af bygninger, der har de mindst mulige
klimapåvirkninger (økobygninger). Sådanne aktioner i stor målestok kan understøttes af innovativ
FoU omkring specifikke komponenter eller teknologier, f.eks. til polyvalent energiproduktion og
miljørigtigt byggeri (herunder belysning). Et af hovedmålene bliver at optimere energisystemerne i
lokalsamfundene og finde den rette balance mellem en væsentlig reduktion af energiefterspørgslen
og den billigste og mest bæredygtige forsyningsløsning, bl.a. med brug af nye brændsler i
specialtransportmidler2.
• Videngrundlag for energipolitiske beslutninger
Det drejer sig om udvikling af værktøjer, metoder og modeller til vurdering af de vigtigste
økonomiske og sociale spørgsmål i forbindelse med energiteknologi. Aktiviteterne omfatter
etablering af databaser og scenarier for et udvidet EU samt vurdering af energi- og energirelaterede
politikkers indvirkning på forsyningssikkerheden, miljøet, samfundet, energiindustriens
konkurrenceevne og offentlighedens accept. Særligt vigtig er de teknologiske fremskridts betydning
for fællesskabspolitikkerne. Aktiviteterne vil omfatte videnskabelig støtte til politikudvikling.
1
        Jf. grønbogen Energy Efficiency or "Doing More for Less" – KOM(2005) 265 af 22.6.2005.
2
        Baseret på erfaringerne fra CONCERTO- og CIVITAS-initiativerne, der fik støtte under
        sjette rammeprogram.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       DA                   Den Europæiske Unions Tidende                          L 400/171
Internationalt samarbejde
I betragtning af udfordringernes, truslernes og mulighedernes globale karakter bliver det
internationale samarbejde et stadigt vigtigere element i energiforskningen. Specifikke aktioner skal
understøtte strategisk vigtige multilaterale samarbejdsinitiativer som f.eks. "International
Partnership for the Hydrogen Economy" (IPHE), "Carbon Sequestration Leadership Forum"
(CSLF) og "Johannesburg Renewable Energy Coalition" (JREC). Der ydes også støtte til andre
specifikke aktioner om emner som energipolitikkernes miljømæssige konsekvenser,
energiforsyningsafhængighed, teknologioverførsel og styrkelse af kapaciteten, og der vil blive
indledt samarbejde med nye vækstøkonomier med betydelige energibehov.
Det internationale videnskabelige samarbejde på energiområdet understøtter ligeledes EU's
energiinitiativs mål om at udrydde fattigdom og skabe bæredygtig udvikling. Dette mål blev fastlagt
på verdenstopmødet om bæredygtig udvikling med henblik på opfyldelsen af FN's
årtusindudviklingsmål og går ud på at give de fattige befolkninger sikker og prismæssigt
overkommelig adgang til bæredygtig energi.
Dækning af nye behov og uforudsete behov for politisk beslutningsstøtte
Forskning i nye behov skal gøre det lettere at afdække og udforske nye videnskabelige og
teknologiske muligheder inden for energiforsyning, -omdannelse og -anvendelse samt bæredygtig
energi, i mange tilfælde i kombination med andre områder og discipliner, bl.a. bioteknologi og nye
materialer og produktionsprocesser. Uforudsete behov for politisk beslutningsstøtte, der kræver en
hurtig indsats, omfatter f.eks. udvikling af internationale aktioner vedrørende klimaændringer og
imødegåelse af alvorlige forstyrrelser eller udsving i energiforsyningen eller -priserne.
 ---pagebreak--- L 400/172        DA                   Den Europæiske Unions Tidende                          30.12.2006
6.        Miljø (herunder klimaændringer)
Mål
At opnå en bæredygtig forvaltning af miljøet og dets ressourcer baseret på øget viden om samspillet
mellem klimaet, biosfæren, økosystemerne og menneskelige aktiviteter og på udvikling af nye
teknologier, værktøjer og tjenester som udgangspunkt for en integreret tilgang til løsning af globale
miljøproblemer. Hovedvægten vil blive lagt på forudsigelse af ændringer i klimasystemet, det
økologiske system og jord- og havsystemet, på værktøjer og teknologier både til overvågning,
forebyggelse, begrænsning af og tilpasning til miljøbelastninger og -risici, herunder sundhedsrisici,
og til bevaring af det naturlige og det menneskeskabte miljø.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       DA                   Den Europæiske Unions Tidende                            L 400/173
Hovedlinjer
Beskyttelsen af miljøet er af den allerstørste betydning for både nuværende og kommende
generationers livskvalitet og for den økonomiske vækst. Jordens naturressourcer og det
menneskeskabte miljø er under pres fra den voksende befolkning, urbaniseringen, byggeriet, den
fortsatte vækst i landbrugs-, akvakultur-, fiskeri-, transport- og energisektorerne, arealudnyttelse
samt klimaændringerne og opvarmningen på lokalt, regionalt og globalt plan, og den store
udfordring for EU er derfor at sikre vedvarende og bæredygtig vækst og samtidig reducere dens
miljøskadelige virkninger. Et EU-dækkende samarbejde er påkrævet, fordi lande, regioner og byer
slås med de samme miljøproblemer, og det er nødvendigt at nå op på en kritisk masse på grund af
miljøforskningens omfang, rækkevidde og kompleksitet. Et sådant samarbejde fremmer desuden
fælles planlægning, anvendelse af sammenkoblede og interoperable databaser, udvikling af fælles
indikatorer og vurderingsmetoder og sammenhængende og meget omfattende observations- og
prognosticeringssystemer. Der er desuden behov for internationalt samarbejde for at få mere samlet
viden og sikre en bedre forvaltning af miljøet på globalt plan.
 ---pagebreak--- L 400/174         DA                  Den Europæiske Unions Tidende                          30.12.2006
Forskningen under dette tema1 skal bidrage til opfyldelsen af EU's og medlemsstaternes
internationale forpligtelser som f.eks. FN's rammekonvention om klimaændringer, Kyoto- og
Montreal-protokollerne, opfølgende initiativer efter Kyoto-protokollen, FN-konventionen om den
biologiske mangfoldighed, FN-konventionen om bekæmpelse af ørkendannelse, Stockholm-
konventionen om persistente organiske miljøgifte og verdenstopmødet i 2002 om bæredygtig
udvikling, herunder EU's vandinitiativ (samt fremme af bæredygtig produktion og bæredygtigt
forbrug). Forskningen skal også bidrage til det mellemstatslige panel for klimaændringer,
jordobservationsinitiativet (GEO) og den såkaldte "Millennium Ecosystem Assessment". Den skal
desuden understøtte de forskningsbehov, der følger af eksisterende og ny fællesskabslovgivning og
-politik (f.eks. Natura 2000, Reach), gennemførelsen af EU's sjette miljøhandlingsprogram, dertil
knyttede temastrategier (f.eks. hav- og jordbundsstrategier) og andre nye strategier (f.eks.
kviksølvsstrategien), samt handlingsplanerne for miljøteknologi og for miljø og sundhed.
Innovative miljøteknologier skal bidrage til at sikre bæredygtig udnyttelse af ressourcerne, lette
tilpasningen til og afbøde virkningerne af klimaændringer og beskytte økosystemerne og det
menneskeskabte miljø. Forskningen skal også skabe teknologiske udviklinger, der kan forbedre
europæiske virksomheders - især SMV'ernes - position på markederne for bl.a. miljøteknologi. De
europæiske teknologiplatforme for f.eks. vandforsyning og sanitære forhold, bæredygtig kemi,
byggeri og skovbrug bekræfter, at der er behov for en indsats på EU-plan, og der vil ved
udvælgelsen af de nedennævnte aktiviteter blive taget hensyn til de relevante dele af deres
dagsordener.
1
        Supplerende forskning vedrørende fremstilling og anvendelse af biologiske ressourcer
        behandles under temaet "Fødevarer, landbrug og bioteknologi".
 ---pagebreak--- 30.12.2006        DA                    Den Europæiske Unions Tidende                         L 400/175
Samordningen af nationale programmer vil blive styrket gennem en udvidelse og uddybning af
eksisterende ERA-NET til at omfatte miljøforskning.1
Man vil være særligt opmærksom på at formidle Fællesskabets forskningsresultater - også gennem
synergivirkninger med komplementære finansieringsmuligheder på fællesskabsplan og i
medlemsstaterne - og tilskynde de relevante slutbrugere, især de politiske beslutningstagere, til at
udnytte dem.
Der vil, når det er relevant, blive udviklet integrerede koncepter, værktøjer og forvaltningsstrategier
under de nedenfor nævnte aktiviteter. Der vil blive sikret samordning med tværfaglige emner2. Der
vil, når det er relevant, blive taget hensyn til politikkers og teknologiers samfundsøkonomiske
aspekter.
1
         Dette vil eventuelt kunne omfatte fælles gennemførelse af programmer for Østersøforskning
         og nye ERA-NET.
2
         Med hensyn til miljøteknologi er især samordning med rammeprogrammet for
         konkurrenceevne og innovation af stor betydning.
 ---pagebreak--- L 400/176        DA                    Den Europæiske Unions Tidende                          30.12.2006
Aktiviteter
• Klimaændringer, forurening og risici
–         Miljøbelastninger og klima
Der er behov for integreret forskning i klimaets og jord- og havsystemets, herunder
polarområdernes, funktionsmåder for at kunne observere og analysere, hvordan disse systemer
tidligere har udviklet sig, og for at kunne forudsige deres fremtidige udvikling ved hjælp af
observationer, pilotundersøgelser og avancerede modeller og under hensyntagen til menneskeskabte
påvirkninger. Det giver mulighed for at udvikle effektive tilpasnings- og
begrænsningsforanstaltninger over for klimaændringer og deres virkninger. Der skal udvikles og
valideres avancerede klimaændringsmodeller fra global til lokal målestok. Modellerne skal
anvendes til at vurdere ændringer, potentielle virkninger og kritiske tærskler (f.eks. for havenes
surhedsgrad). Ændringer i atmosfærens sammensætning og i vandkredsløbet skal studeres, og der
skal udvikles risikobaserede løsningsmodeller, som tager hensyn til ændringer i tørke-, orkan- og
oversvømmelsesmønstre. Der vil blive foretaget kvantificering og undersøgelser af budgetterne for
kulstof og drivhusgasser (herunder aerosoler). Presset fra naturlig og menneskeskabt luft-, jord- og
vandforurening på miljøkvaliteten og klimaet skal undersøges, og det samme gælder samspillet
mellem atmosfæren, ozonlaget i stratosfæren, jordoverfladen, isforekomster og havene. Der vil
desuden blive lagt vægt på feedback-mekanismer og pludselige ændringer (f.eks. havstrømme) og
virkninger for biodiversitet og økosystemer, herunder virkningerne på kystområder af den stigende
vandstand i havene samt virkninger på sårbare områder som f.eks. bjergområder.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       DA                    Den Europæiske Unions Tidende                          L 400/177
–        Miljø og sundhed
Der er behov for multidisciplinær forskning i samspillet mellem miljø- og klimarisikofaktorer og
sundhed for at understøtte handlingsplanen for miljø og sundhed og medtage hensyn til
folkesundheden og sygdomskarakterisering i forbindelse med nye miljørisici. Forskningen skal
fokusere på virkningen af globale forandringer (klimaændringer, arealudnyttelse, globalisering),
eksponering for flere risici via forskellige kanaler, afdækning af forureningskilder og helt nye
former for miljøbelastninger og vektorer (f.eks. indendørs og udendørs miljø, bymiljø,
luftforurening, elektromagnetiske felter, støj og eksponering for giftige stoffer, herunder udvikling
af metoder til integreret risikovurdering af farlige stoffer) og deres potentielle sundhedsmæssige
virkninger. Sigtet skal også være at integrere forskningsaktiviteter vedrørende bioovervågning af
mennesker med hensyn til videnskabelige aspekter, metoder og værktøjer med henblik på en
samordnet og sammenhængende tilgang. Det omfatter europæiske kohorteundersøgelser med særlig
vægt på sårbare befolkningsgrupper samt metoder og værktøjer til bedre risikokarakterisering og -
vurdering og sammenligning af risici og sundhedsmæssige virkninger. Der skal udvikles
biomarkører og modelleringsværktøjer, som tager hensyn til samtidig eksponering for flere
forskellige belastninger og til variationer i sårbarhed og usikkerhedsmomenter. Der skal desuden
udvikles avancerede metoder og beslutningsstøtteværktøjer (indikatorer, databaser, costbenefit-
analyser, analyser baseret på flere kriterier, sundhedsrisikovurderinger og undersøgelser af
sygdomsforekomst og bæredygtighed) til brug for risikoanalyser, validering og sammenkobling af
modeller og systemer og til administration og kommunikation til støtte for formulering, vurdering
og overvågning af politikker.
 ---pagebreak--- L 400/178        DA                    Den Europæiske Unions Tidende                       30.12.2006
–         Naturkatastrofer
Krisestyring i forbindelse med naturkatastrofer kræver en tilgang baseret på studier af mange
forskellige former for risici, hvor risikospecifikke behov kombineres med overordnet planlægning.
Der er brug for øget viden, bedre metoder og integrerede rammer for vurdering af katastrofer,
sårbarhed og risici. Det er desuden nødvendigt at få udviklet kortlægnings-, forebyggelses-,
sporings- og afbødningsstrategier og bl.a. inddrage overvejelser omkring økonomiske og sociale
faktorer. Klimarelaterede katastrofer (som orkaner, tørke, skovbrande, jordskred, laviner,
oversvømmelser og andre ekstreme fænomener) og geologiske katastrofer (som jordskælv,
vulkanudbrud og tsunamier) og virkningerne heraf skal undersøges. Denne forskning vil give øget
viden om de underliggende processer. Den vil også resultere i bedre sporings-, varslings- og
forudsigelsesmetoder på grundlag af deterministiske beregninger og sandsynlighedsberegninger.
Den skal understøtte udviklingen af varslings- og informations- og beredskabssystemer og desuden
begrænse beboede områders sårbarhed. Endelig skal der foretages en kvantificering af de
samfundsmæssige virkninger af større naturkatastrofer, herunder deres indvirkning på
økosystemerne.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        DA                  Den Europæiske Unions Tidende                            L 400/179
• Bæredygtig ressourceforvaltning
–         Bevaring og bæredygtig forvaltning af naturressourcer og menneskeskabte ressourcer og
          biodiversitet
Forskningsaktiviteterne skal rettes mod at forbedre videngrundlaget og udvikle avancerede modeller
og værktøjer, der kan sikre en bæredygtig ressourceforvaltning og bæredygtige forbrugsmønstre. De
skal gøre det lettere at forudsige økosystemernes adfærd, genoprette dem og afbøde forringelse eller
tab af vigtige strukturelle og funktionelle elementer i økosystemer (for biodiversitet, vand, jord og
marine ressourcer). Forskning i økosystemmodeller skal tage sigte på beskyttelses- og
bevaringsmetoder. Der skal ydes støtte til innovative metoder til at udvikle økonomiske aktiviteter
fra økosystembaserede tjenester. Der skal udvikles integrerede metoder til at forhindre og bekæmpe
ørkendannelse, jordforringelse og erosion (bl.a. rationelt vandforbrug), bringe tabet af biodiversitet
til ophør og afbøde negative følger af menneskelig indgriben. Der skal desuden forskes i
bæredygtigt skovbrug og bæredygtig skovforvaltning, landskabs- og bymiljø, herunder
postindustrielle områder og ikke mindst planlægning, og bæredygtig affaldsforvaltning.
Forskningen kan drage fordel af og bidrage til udviklingen af åbne, distribuerede interoperable
dataforvaltnings- og informationssystemer og kan understøtte vurderinger, prognoser og tjenester
relateret til naturressourcerne og deres udnyttelse.
 ---pagebreak--- L 400/180        DA                  Den Europæiske Unions Tidende                          30.12.2006
–         Forvaltning af havmiljøet
Der er behov for specifikke forskningsaktioner for at forbedre vor viden om menneskelige
aktiviteters påvirkning af havmiljøet og dets ressourcer, herunder forurening og eutrofiering i
regionale have og kystfarvande. Der skal forskes i vandmiljøer, herunder kyst-, regions- og
dybhavsøkosystemer og havbund, for at observere, overvåge og forudsige dette miljøs adfærd og
skaffe øget viden om havet og bæredygtig udnyttelse af dets ressourcer. Menneskelige aktiviteters
påvirkning af havet skal vurderes ved hjælp af integrerede metoder under hensyntagen til den
marine biodiversitet, økosystemprocesser og -tjenester, havstrømme og havbundsgeologi. Der skal
udvikles koncepter og værktøjer, der kan støtte strategierne for bæredygtig udnyttelse af havet og
dets ressourcer. Heri skal medregnes metoder, informationssystemer og databaser samt værktøjer til
vurdering af politikker og instrumenter.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        DA                 Den Europæiske Unions Tidende                            L 400/181
• Miljøteknologi
–        Miljøteknologi til observation, simulation, forebyggelse, afbødning, tilpasning og
         udbedring af miljøskader samt genoprettelse af det naturlige og det menneskeskabte miljø
Der er brug for ny eller forbedret miljøteknologi for at kunne mindske menneskelige aktiviteters
miljømæssige virkninger, beskytte miljøet og forvalte ressourcerne mere effektivt og udvikle nye
produkter, processer og tjenesteydelser, der er mere miljøvenlige end de nuværende alternativer.
Forskningen skal især tage sigte på teknologi, der kan forebygge eller reducere miljørisici, afbøde
miljøulykker og -katastrofer, begrænse klimaændringer og tab af biodiversitet, samt på teknologi til
bæredygtig produktion og forbrug, teknologi til mere effektiv forvaltning af naturressourcerne og
forureningsbekæmpelse i relation til vand, jord, luft, hav og andre ressourcer, herunder bymiljø og
affald (herunder genanvendelse af affald). Der skal sikres tværfaglig samordning med beslægtede
temaer.
–        Beskyttelse, bevaring og forbedring af kulturarven, herunder boliger og bebyggelse
Teknologi til mere miljøvenlig og bæredygtig forvaltning af det menneskeskabte miljø, herunder
bygningsværker, byområder og landskaber, og teknologi til at beskytte, bevare og restaurere
kulturarven mod miljøforurening, herunder vurdering af indvirkning på miljøet, modeller og
værktøjer til risikovurdering, avancerede og ikke-destruktive teknikker til bestemmelse af
skadeårsag, nye restaureringsprodukter og -metoder, afbødnings- og tilpasningsstrategier til brug for
en bæredygtig forvaltning af såvel flytbare som ikke-flytbare kulturværdier.
 ---pagebreak--- L 400/182        DA                   Den Europæiske Unions Tidende                         30.12.2006
–         Teknologivurdering, -verifikation og -afprøvning
Forskningen skal fokusere på vurdering af risici og ydeevne ved de forskellige teknologier,
herunder processer, produkter og tjenester, og videreudvikling af dertil knyttede metoder som f.eks.
livscyklusanalyse. Desuden lægges der vægt på miljøteknologiernes langsigtede muligheder,
markedspotentiale og samfundsøkonomiske aspekter, platforme for skovbrugsbaseret
sektorteknologi, vandforsyning og sanitet og for bæredygtig kemi, risikovurdering af kemikalier
med fokus på intelligente afprøvningsstrategier og metoder til at minimere behovet for dyreforsøg,
risikokvantificeringsmetoder og forskningsstøtte til udvikling af det europæiske system for
verifikation og afprøvning af miljøteknologi, der supplerer uafhængige evalueringsværktøjer.
• Jordobservation og vurderingsværktøjer med henblik på bæredygtig udvikling
–         Jord- og havobservationssystemer og moniteringsmetoder til gavn for miljøet og en
          bæredygtig udvikling
Forskningsaktiviteterne kommer til at dreje sig om udvikling og integrering af det globale
jordobservationssystem, GEOSS, til brug for miljø- og bæredygtighedsrelaterede spørgsmål inden
for rammene af GEO-initiativet1, som suppleres af global miljø- og sikkerhedsovervågning
(GMES). Spørgsmålet om interoperabilitet mellem observationssystemer skal tages op tillige med
emner som informationsstyring og dataudveksling samt optimering af informationerne med henblik
på forståelse, modelberegning og forudsigelse af miljøfænomener og beslægtede menneskelige
aktiviteter. Disse aktiviteter fokuserer på naturkatastrofer, klimaændringer, vejrforhold,
økosystemer, naturressourcer, vand, arealanvendelse, miljø og sundhed samt biodiversitet (herunder
aspekter vedrørende risikovurdering, prognosticeringsmetoder og vurderingsværktøjer), og formålet
er at opnå de forventede samfundsmæssige fordele ved GEOSS og bidrage til GMES.
1
        Herunder finansiel støtte til GEO-sekretariatet.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        DA                   Den Europæiske Unions Tidende                           L 400/183
–         Prognosticeringsmetoder og vurderingsværktøjer, der tager hensyn til de forskellige
          observationsskalaer, til støtte for en bæredygtig udvikling
Der er brug for værktøjer til kvantitative vurderinger af miljø- og forskningspolitikkens bidrag til
konkurrenceevne og bæredygtig udvikling, bl.a. vurderinger af markedsbaserede og
lovgivningsmæssige tilgange samt de aktuelle tendensers indvirkning på produktions- og
forbrugsmønstre. Det omfatter bl.a. modeller for sammenhængen mellem økonomi, miljø og
samfund og dermed også nyttige og effektive strategier for tilpasning og forebyggelse. I denne
tværfaglige forskning skal der indgå en samlet vurdering af miljøændringerne på verdensplan,
herunder samspillet mellem økosystemer og samfundsøkonomiske systemer. Formålet er også at
forbedre eksisterende indikatorer og udvikle nye til vurderingen af de vigtigste politiske tiltag med
henblik på bæredygtig udvikling og analysen af deres indbyrdes sammenhæng under hensyntagen
til det eksisterende sæt EU-indikatorer for bæredygtig udvikling. Forskningen skal desuden omfatte
analyse af teknologi, samfundsøkonomiske faktorer, eksterne påvirkninger og offentlig styring,
bæredygtighedsvurdering samt fremtidsstudier. Blandt anvendelsesmulighederne kan nævnes
arealanvendelse og havmiljøpolitikker, byudvikling, biodiversitet samt økonomiske, politiske og
samfundsmæssige konflikter som følge af klimaændringer.
 ---pagebreak--- L 400/184        DA                  Den Europæiske Unions Tidende                           30.12.2006
Internationalt samarbejde
Miljøproblemer overskrider landegrænser og vil altid have en regional eller global dimension,
hvorfor internationalt samarbejde er et vigtigt element under dette tema. Blandt de relevante
områder er EU's internationale forpligtelser i forbindelse med f.eks. konventionerne om
klimaændringer, biodiversitet og ørkendannelse, forvaltning af vandressourcerne, kemikalier og
affald samt beslutningerne fra topmødet i Johannesburg om bæredygtig udvikling samt andre
regionale konventioner. Der lægges desuden vægt på relevante forskningsaktioner af relevans for
EU's miljøstrategier og -handlingsplaner1.
Videnskabelige og teknologiske partnerskaber med udviklingslande og nye vækstlande kan bidrage
til opfyldelsen af FN's årtusindudviklingsmål på flere områder (f.eks. forebygge og afbøde
virkningerne af klimaændringer og naturkatastrofer, bringe tabet af miljøressourcer til ophør, sikre
en bedre vandforvaltning og -forsyning og bedre sanitære forhold, forebygge og bekæmpe
ørkendannelse, sikre bæredygtig produktion og forbrug samt finde løsninger på de miljømæssige
udfordringer i forbindelse med urbanisering). Det er samtidig områder, hvor SMV'er kan spille en
vigtig rolle. Der lægges især vægt på sammenhængen mellem globale miljøspørgsmål og de
regionale og lokale udviklingsproblemer i relation til naturressourcer, biodiversitet, økosystemer,
arealanvendelse, naturlige og menneskeskabte katastrofer og risici, klimaændringer, miljøteknologi,
miljø og sundhed samt analyseværktøjer til brug for de politiske beslutningstagere. Samarbejdet
med industrialiserede lande skal give øget adgang til forskningsekspertise på verdensplan; forskere
fra udviklingslande bør indgå aktivt heri, navnlig med henblik på at skabe større videnskabelig
forståelse for bæredygtig udvikling.
1
        F.eks. kan nævnes Killarney-anbefalingerne til prioriterede forskningsemner med henblik på
        2010-målet (Malahide-konferencen i 2004), EU's handlingsplan vedrørende klimaændring
        og udviklingssamarbejde (2004), forskningsemner udvalgt af UNCCD's Komité for
        Videnskab og Teknologi samt EU-strategier og globale strategier for sikker anvendelse af
        kemikalier og pesticider m.m.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       DA                    Den Europæiske Unions Tidende                         L 400/185
Oprettelsen af GEOSS til jordobservation skal fremme internationalt samarbejde omkring viden om
jordsystemer og spørgsmål om bæredygtighed, men også omkring samordnet indsamling af data til
videnskabelige formål og til brug i den politiske beslutningsproces med deltagelse af både
offentlige og private aktører.
Dækning af nye behov og uforudsete behov for politisk beslutningsstøtte
Forskning i nye behov kan f.eks. dreje sig om samspillet mellem mennesker, økosystemer og
biosfæren eller nye risici for naturlige, menneskeskabte eller teknologiske katastrofer.
Støtte til uforudsete behov inden for miljøpolitikken kan f.eks. vedrøre bæredygtighedsvurderinger
af nye politikker inden for miljø, søfart, standarder og regler.
7.        Transport (herunder luftfartsteknik)
Mål
At udnytte de teknologiske og operationelle fremskridt og EU's transportpolitik til at udvikle
integrerede, sikrere, grønnere og mere intelligente paneuropæiske transportsystemer til gavn for alle
borgere og samfundet og klimapolitikken, under hensyn til miljøet og naturressourcerne, og at sikre
og videreudvikle den konkurrenceevne, de europæiske virksomheder har opnået på det globale
marked.
 ---pagebreak--- L 400/186        DA                    Den Europæiske Unions Tidende                          30.12.2006
Hovedlinjer
Det europæiske transportsystem er en særdeles afgørende faktor for Europas økonomiske og sociale
velstand. Det spiller en central rolle for befordringen af personer og gods i en lokal, regional,
national, europæisk og international kontekst. Dette tema skal omhandle nogle af de aktuelle
udfordringer, som er beskrevet i hvidbogen om transport1, og som drejer sig om på den ene side at
få transportsystemerne til at bidrage mere positivt til samfundsudviklingen og konkurrenceevnen i
et udvidet EU og på den anden side minimere transportens negative virkninger for miljøet,
energiudnyttelsen, sikkerheden og folkesundheden.
Der anlægges en ny, integreret tilgang, som kan skabe sammenhæng mellem alle transportformer,
behandle de samfundsøkonomiske og teknologiske dimensioner af forsknings- og videnudviklingen
på området og rumme både innovation og politiske aspekter.
De forskellige teknologiplatforme, der er etableret på området (ACARE for luftfartsteknik og
lufttransport, ERRAC for banetransport, ERTRAC for vejtransport, WATERBORNE for
søtransport og sejlads ad indre vandveje samt Brint- og Brændselsceller), har opstillet langsigtede
visioner og udarbejdet strategiske forskningsdagsordener, som giver nyttige input til formuleringen
af dette tema og imødekommer de politiske beslutningstageres behov og samfundets forventninger.
Udvalgte aspekter af disse forskningsdagsordener kan eventuelt danne grundlag for fælles
teknologiinitiativer. ERA-NET-aktiviteter kan ligeledes bidrage til en tværnational samordning
omkring specifikke emner inden for transportsektoren, og denne mulighed vil blive udnyttet, hvor
det overhovedet er relevant.
1
        Den europæiske transportpolitik frem til 2010 – De svære valg – KOM(2001) 370.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        DA                   Den Europæiske Unions Tidende                            L 400/187
Blandt de aktiviteter, der kan være af særlig interesse for SMV'er, er bestræbelser på at sikre solide
teknologibaserede forsyningskæder i de forskellige sektorer, som giver SMV'er adgang til
forskningsinitiativer, styrker de højteknologiske SMV'ers rolle og gør det nemmere at oprette
sådanne SMV'er, især inden for avanceret transportteknologi og specifikke transportrelaterede
serviceaktiviteter, og at udvikle systemer og applikationer på området for satellitnavigation.
Aktuelle behov for politisk beslutningsstøtte samt udvikling, vurdering og implementering af nye
politikker (f.eks. søfartspolitikken og gennemførelsen af det fælles europæiske luftrum) skal tages
op inden for og på tværs af de forskellige aktiviteter. I disse aktiviteter indgår undersøgelser,
modeller og værktøjer med henblik på strategisk overvågning og udarbejdelse af prognoser samt
behandling af de vigtigste økonomiske, sociale og sikkerheds- og miljømæssige problemstillinger i
relation til transport. Aktiviteterne vedrørende tværgående emner under temaet skal fokusere på
specifikke transportspørgsmål, f.eks. sikkerhedsaspekter som et iboende krav i relation til
transportsystemet, anvendelse af alternative energikilder til transportformål og overvågning af
transportens miljømæssige konsekvenser, herunder klimaændringer, samt foranstaltninger til
forbedring af den økonomiske integration. Miljøforskningen bør omfatte metoder til begrænsning af
de negative virkninger af transport og til optimering af trafikken samt øge transportens effektivitet.
Der ydes desuden støtte til formidlingsaktiviteter, aktiviteter med henblik på udnyttelse af
forskningsresultater samt konsekvensanalyser med særlig vægt på de specifikke brugerbehov, bl.a.
hos de dårligt stillede, og politiske behov i transportsektoren.
 ---pagebreak--- L 400/188         DA                    Den Europæiske Unions Tidende                            30.12.2006
Aktiviteter
• Luftfartsteknik og lufttransport
Aktiviteterne skal bidrage til centrale fællesskabspolitikker og til implementeringen af ACARE's
strategiske forskningsdagsorden. De kvantitative mål svarer til denne dagsordens 2020-tidshorisont.
Forskningen skal dække alle aspekter af lufttransportsystemet i relation til luftfartøjer,
personbefordring og lufthavnsfaciliteter.
–         Grønnere lufttransport: Der skal udvikles teknologier til at reducere luftfartens
          miljømæssige virkninger, idet målet er at halvere CO2-emissionerne, nedbringe specifikke
          NOx-emissioner med 80% og halvere støjen. Forskningen skal fokusere på at fremme
          miljøvenlig flymotorteknologi, herunder alternative brændselsteknologier, og udvikle mere
          effektive fastvingefly og rotorluftfartøjer (inklusive helikoptere og tiltrotorer) og nye,
          intelligente lette strukturer samt bedre aerodynamik. Forskningsemnerne omfatter også
          forbedring af flyoperationer i lufthavnene (både i luften og på jorden), lufttrafikstyring og
          processerne i forbindelse med fremstilling og vedligeholdelse samt genanvendelse.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       DA                   Den Europæiske Unions Tidende                             L 400/189
–        Øget tidseffektivitet: Der skal opnås banebrydende resultater inden for luftfarten, hvis den
         skal kunne følge med den forventede vækst på en tredobling af antallet af flybevægelser;
         det kræver større præcision under alle vejrforhold og en kraftig reduktion af den tid, der
         medgår til befordringsrelaterede procedurer i lufthavnene, samtidig med at sikkerheden
         opretholdes. Der skal udvikles og implementeres et innovativt lufttrafikstyringssystem
         (ATM) i forbindelse med SESAR-initiativet1 gennem integrering af luft-, jord- og
         rumkomponenterne samt lufttrafikregulering og større flyrækkevidde. Der skal desuden
         forskes i flyenes designmæssige aspekter med henblik på at forbedre passager- og
         fragthåndtering, og der skal findes nye løsninger på effektiv udnyttelse af lufthavnene og
         integrering af lufttransporten i det samlede transportsystem. Den mest effektive
         samordning og udvikling af ATM-systemer i Europa varetages via SESAR-initiativet2.
–        Større kundetilfredshed og -sikkerhed: Der skal foretages et kvantespring med hensyn til
         passagerernes valgmuligheder og mere fleksible flyveplaner, samtidig med at ulykkesraten
         nedbringes til en femtedel. Nye teknologier skal give et større udvalg af fly-
         /motorkonfigurationer lige fra meget store fly til mindre luftfartøjer, bl.a. fly med roterende
         vinger, og der skal ske en øget automatisering i alle led i systemet, herunder også i
         cockpittet. Der skal desuden fokuseres på forbedringer af passagernes komfort og
         velbefindende og på nye servicetilbud, kabinelogistiksystemer samt aktive og passive
         sikkerhedsforanstaltninger med særlig vægt på den menneskelige faktor. Forskningen skal
         også omfatte tilpasning af lufthavnsdriften og lufttrafikoperationerne til forskellige flytyper
         samt døgndrift med et acceptabelt støjniveau for beboerne omkring lufthavnene.
1
        SESAR (ATM-forskning i forbindelse med det fælles europæiske luftrum). Modernisering
        af europæisk lufttrafikstyringsinfrastruktur i forbindelse med indførelsen af et fælles
        europæisk luftrum.
2
        Det er hensigten at oprette et fællesforetagende til at forestå samordningen af ATM-
        aktiviteter.
 ---pagebreak--- L 400/190         DA                    Den Europæiske Unions Tidende                          30.12.2006
–         Øget omkostningseffektivitet: Der skal skabes en konkurrencedygtig forsyningskæde, som
          kan halvere produktionstiden og nedbringe produktudviklings- og driftsomkostningerne,
          hvilket vil resultere i prismæssigt mere overkommelig transport for borgerne. Forskningen
          skal fokusere på forbedringer i hele forretningsprocessen fra design- og projekteringsfasen
          til produktudvikling, fremstilling, ibrugtagning og drift, herunder også integrering af
          forsyningskæden. Det omfatter bedre simulationsfaciliteter og øget automatisering samt
          teknologier og metoder til udvikling af innovative og vedligeholdelsesfrie, herunder
          reparationer og eftersyn, fly, økonomiske fly, lufthavnsdrift og lufttrafikstyring.
–         Beskyttelse af fly og passagerer: Det drejer sig om at foregribe og forhindre fjendtlige
          handlinger af enhver art, der har til formål at påføre de rejsende eller borgerne fysisk
          skade, tab af ejendom el.lign. ved ulovlig anvendelse af fly. Forskningen skal fokusere på
          de relevante elementer i lufttransportsystemet, herunder sikkerhedsforanstaltninger i
          kabine- og cockpitdesign, automatisk kontrol og landing i tilfælde af uautoriseret
          anvendelse af fly, beskyttelse mod angreb udefra samt de sikkerhedsmæssige aspekter af
          forvaltningen af luftrummet og lufthavnsdriften.
–         Banebrydende forskning med sigte på morgendagens lufttransport: Det drejer sig om at
          udforske mere gennemgribende, miljøeffektive, tilgængelige og innovative teknologier, der
          kan give de reelle fremskridt, som er nødvendige for lufttransporten i anden halvdel af
          dette århundrede og videre frem. Forskningen skal fokusere på aspekter som nye
          fremdrifts- og løftekoncepter, nye idéer til luftfartøjers indretning, herunder design, nye
          lufthavnskoncepter, nye metoder inden for flyveledelse og trafikstyring samt alternative
          metoder til drift af lufttransportsystemet og dets integrering med andre transportformer.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       DA                   Den Europæiske Unions Tidende                              L 400/191
• Bæredygtig overfladetransport (bane, vej og skib)
–        Grønnere overfladetransport: Det drejer sig om at udvikle teknologi og viden til at
         nedbringe forurening (luft, herunder drivhusgasser, vand og jord) og miljøpåvirkninger på
         områder som klimaændringer, sundhed, biodiversitet og støj. Forskningen skal gøre motor-
         og transmissionssystemer (f.eks. hybridløsninger) renere og mere energieffektive og
         fremme brugen af alternative brændstoffer, herunder brint- og brændselsceller som
         muligheder på mellemlang og lang sigt under hensyn til omkostningseffektivitet og
         energieffektivitet. Aktiviteterne omfatter både infrastruktur, køretøjer, skibe og
         komponentteknologier, herunder optimering af det samlede system. Forskning med
         specifikt sigte på transport skal omfatte strategier for fremstilling, konstruktion, drift,
         vedligeholdelse, diagnosticering, reparation, inspektion, demontering, bortskaffelse,
         genbrug, strategier for udtjent materiel samt redningsoperationer til søs i tilfælde af
         ulykker.
 ---pagebreak--- L 400/192         DA                    Den Europæiske Unions Tidende                            30.12.2006
–         Fremme af øget trafikoverflytning og aflastning af transportkorridorer1. Det drejer sig om
          at udvikle og demonstrere sømløs dør-til-dør-transport for personer og gods samt
          teknologier og systemer til at sikre effektiv intermodalitet, også med henblik på at gøre
          jernbane- og skibstransport mere konkurrencedygtig. Det omfatter aktiviteter vedrørende
          interoperabilitet og driftsmæssig optimering af lokale, regionale, nationale og europæiske
          transportnet, -systemer og -tjenester samt intermodal integrering af disse net, systemer og
          tjenester efter en integreret metode. Aktiviteterne skal tage sigte på strategier i hele
          Europa, den bedst mulige udnyttelse af infrastrukturen, herunder terminaler og
          specialiserede net, bedre trafik- og informationsstyring, bedre logistik for godstransporten,
          større intermodalitet for passagerer og trafikoverflytningsstrategier for at tilskynde til
          energieffektive transportmidler. Der skal udvikles intelligente systemer, nye køretøjs-
          /skibskoncepter og -teknologier til bl.a. lastning og losning samt brugergrænseflader.
          Forskning til brug for de politiske beslutningstagere omfatter prissætning på infrastruktur
          og beregning af afgifter for brug af infrastruktur, vurdering af Fællesskabets
          transportpolitiske foranstaltninger og politikken og projekterne vedrørende det
          transeuropæiske transportnet.
1
        Med henblik på målet om at genskabe den opdeling af transportformerne, man opererede
        med i 1998, skal aktiviteter med sigte på én transportform fokusere på henholdsvis bane og
        skib.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        DA                    Den Europæiske Unions Tidende                           L 400/193
–        Sikring af bæredygtig mobilitet i byområder for alle borgere, herunder handicappede:
         Forskningen skal dreje sig om mobiliteten for personer og varer med fokus på "næste
         generation af køretøjer" og markedsføringen af dem og skal således omfatte alle elementer
         i et rent, energieffektivt, sikkert og intelligent vejtransportsystem. Forskning i nye
         transport- og mobilitetskoncepter, innovative organisations- og mobilitetsstyringsplaner og
         kollektiv transport af høj kvalitet skal tage sigte på at gøre transportmulighederne
         tilgængelige for alle og sikre en høj grad af intermodal integration. Der skal udvikles og
         afprøves innovative strategier for renere transport i byerne1. Der lægges særlig vægt på
         ikke-forurenende transportformer, efterspørgselsstyring, rationalisering af individuel
         transport samt informations- og kommunikationsstrategier, -tjenester og -infrastrukturer.
         Værktøjer og modeller til støtte for formuleringen og gennemførelsen af transportpolitiske
         tiltag omfatter også transportplanlægning og fysisk planlægning, herunder forbindelse til
         vækst og beskæftigelse.
1
        Baseret på erfaringerne fra CIVITAS-initiativet.
 ---pagebreak--- L 400/194          DA                    Den Europæiske Unions Tidende                        30.12.2006
–         Forbedring af sikkerhed og sikring: Der skal udvikles teknologier og intelligente systemer
          til at beskytte de udsatte i trafikken, dvs. førere, passagerer, mandskab og besætning og
          "bløde" trafikanter. Der skal udvikles avancerede tekniske systemer og
          risikoanalysemetoder for udformningen og anvendelsen af køretøjer, skibe og
          infrastrukturer. Der lægges vægt på integrerede løsningsmodeller, der kombinerer
          menneskelige elementer, strukturel integritet, forebyggende, passiv og aktiv sikkerhed,
          herunder overvågningssystemer, redningsberedskab og krisestyring. Sikkerheden betragtes
          som et integreret element i det samlede transportsystem, der omfatter infrastrukturer, fragt
          (gods og containere), transportbrugere og transportvirksomheder, køretøjer og skibe samt
          politiske og lovgivningsmæssige foranstaltninger, herunder beslutningsstøtte og
          valideringsværktøjer; spørgsmålet om sikring tages op i de sammenhænge, hvor det udgør
          et iboende krav i relation til transportsystemet.
–         Styrkelse af konkurrenceevnen: Der satses på at forbedre transportindustriernes
          konkurrenceevne, sikre bæredygtige, effektive og prismæssigt overkommelige
          transporttjenester og generere nye færdigheder og jobmuligheder gennem forskning og
          udvikling. Teknologi til avancerede industriprocesser omfatter projektering, fremstilling,
          samling, konstruktion og vedligeholdelse og skal tage sigte på at nedbringe
          livscyklusomkostningerne og den tid, der medgår til udviklingsarbejdet. Der lægges vægt
          på innovative og forbedrede produkt- og systemkoncepter samt transporttjenester, som
          afføder større tilfredshed hos kunderne. Der skal udvikles en ny form for
          produktionstilrettelæggelse, der også omfatter styring af forsyningskæden og
          distributionssystemer.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        DA                   Den Europæiske Unions Tidende                           L 400/195
• Støtte til det europæiske globale navigationssatellitsystem (Galileo og EGNOS)
Det europæiske globale navigationssatellitsystem omfatter Galileo og EGNOS og er baseret på en
verdensomspændende lokaliserings- og tidsbestemmelsesinfrastruktur1.
–        Udnyttelse af det fulde potentiale: Det drejer sig om at fremme øget brug af tjenesterne fra
         åben og kommerciel adgang over sikring af menneskeliv til eftersøgnings- og
         redningstjenester samt offentligt regulerede tjenester. Der satses desuden på
         transportstyringsformål, herunder fragt og transport af farlige materialer, udnyttelse af
         biprodukttjenester samt demonstration af satellitnavigations fordele og effektivitet.
–        Udvikling af værktøjer og tilvejebringelse af det rette miljø: Det drejer sig om sikker
         anvendelse af tjenester, primært gennem certificering på de vigtigste områder, forberedelse
         og bekræftelse af tjenesternes nytteværdi i forbindelse med nye politikker og lovgivning,
         også i implementeringsfasen, spørgsmålet om offentligt regulerede tjenester i henhold til
         den vedtagne adgangspolitik, udvikling af den nødvendige digitale topologi, kartografi og
         geodætiske data og systemer til navigationsformål samt opfyldelse af behov og krav
         vedrørende sikkerhed og sikring.
–        Tilpasning af modtagerapparatur til de fastsatte krav og opgradering af kerneteknologier:
         Det drejer sig om at forbedre modtagernes ydeevne, integrere teknologier med lavt
         energiforbrug og miniaturiseringsteknologi, udvide dækningen til indendørs navigation,
         koble systemerne sammen med udstyr til radiofrekvensidentifikation, udnytte software-
         modtagerteknologi, kombinere systemerne med andre funktioner som f.eks.
         telekommunikation samt understøtte vigtig jordbaseret navigationsinfrastrukturteknologi
         for at sikre soliditeten og fleksibiliteten.
1
        Forskningsaktiviteterne skal styres af den europæiske GNSS-tilsynsmyndighed.
 ---pagebreak--- L 400/196         DA                   Den Europæiske Unions Tidende                           30.12.2006
–         Støtte til videreudvikling af infrastrukturen: Det drejer sig om at forberede
          andengenerationssystemet, tilpasse det til udviklingen i brugerbehovene og til
          markedsprognoserne, udnytte infrastrukturens internationale dimension til at komme ind på
          globale markeder samt udvikle verdensomspændende standarder.
Internationalt samarbejde
Internationalt samarbejde er et væsentligt element i FTU-aktiviteterne på dette felt, og det skal
støttes, hvor det er i både industriens og de politiske beslutningstageres interesse. Oplagte generelle
emner for specifikke aktioner vil blive taget i betragtning, hvor der foreligger en markedsmæssig
interesse (f.eks. global udvikling af handelen og sammenkædning af netværk og tjenester på
kontinentalt og interkontinentalt plan), hvor det er muligt at få adgang til og tilegne sig viden og
teknologi, der supplerer den eksisterende viden i Europa til gensidig fordel for de involverede
parter, og hvor Europa imødekommer globale behov (f.eks. i relation til klimaændringer) eller
bidrager til internationale standarder og globale systemer (f.eks. anvendt logistik og satellitbaseret
navigationsinfrastruktur).
Dækning af nye behov og uforudsete behov for politisk beslutningsstøtte
Initiativer vedrørende nye behov skal støtte forskning, der tager sigte på kritiske problemstillinger i
relation til fremtidige transportsystemer, f.eks. helt nye transport- og køretøjskoncepter,
automatisering, mobilitet og organisatoriske aspekter.
Uforudsete behov for politisk beslutningsstøtte, der kan kræve specifik transportrelateret forskning,
kan f.eks. omhandle brede samfundsmæssige emner som ændringer i befolkningssammensætning,
livsstil og samfundets forventninger og krav til transportsystemer samt nye risici eller problemer af
særligt stor betydning for det europæiske samfund.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        DA                  Den Europæiske Unions Tidende                          L 400/197
8.       Samfundsvidenskaber og humaniora
Mål
At nå frem til en dybtgående, fælles forståelse af de komplekse og indbyrdes forbundne
samfundsøkonomiske udfordringer, som Europa står over for, herunder vækst, beskæftigelse og
konkurrenceevne, social samhørighed, sociale, kulturelle og uddannelsesmæssige udfordringer i et
udvidet EU, bæredygtighed, miljøudfordringer, demografiske forandringer, migration og
integration, livskvalitet og global indbyrdes afhængighed, navnlig for at skabe et forbedret
videngrundlag for politikkerne på de pågældende områder.
Hovedlinjer
De vigtigste forskningsområder vedrører de aktuelle og fremtidige samfundsmæssige, økonomiske
og kulturelle udfordringer for Europa og resten af verden. Den foreslåede forskningsdagsorden
udgør et solidt grundlag for forskningsindsatsen på dette felt. Udviklingen af et
samfundsvidenskabeligt og humanistisk videngrundlag vil bidrage markant til at fremme en fælles
forståelse af disse udfordringer i hele Europa og til løsningen af mere omfattende internationale
problemer. De prioriterede forskningsemner vil gøre det nemmere at formulere, gennemføre og
evaluere mere effektive politikker, herunder regulerende foranstaltninger på mange områder af
relevans for Fællesskabet på både europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan, og der indgår
desuden et væsentligt internationalt perspektiv i hovedparten af forskningen.
 ---pagebreak--- L 400/198         DA                   Den Europæiske Unions Tidende                           30.12.2006
Ud over samfundsvidenskabelig og sociokulturel forskning og fremtidsforskning lægges der vægt
på forskning inden for humaniora, som skal belyse problemstillinger ud fra forskellige vinkler og
yde et væsentligt bidrag til forskellige emner under temaet, f.eks. de historiske, kulturelle og
filosofiske aspekter, herunder relevante problemstillinger vedrørende sprog, identitet og
værdinormer.
Forskningsindsatsen vil desuden kunne bygge på relevante nationale forskningsprogrammer, der
supplerer nedennævnte forskningsaktiviteter og udnytter ERA-NET-systemet og eventuelt
traktatens artikel 169. Der kan i forbindelse med visse emner også etableres "sociale platforme",
som kan drøfte fremtidige forskningsdagsordener og omfatte repræsentanter for forskningsverdenen
og relevante aktører fra det øvrige samfund.
Forskningsarbejdet skal gøres lettere ved hjælp af forskningsinfrastrukturer, der genererer nye
forskningsdata, bl.a. via spørgeundersøgelser (såvel kvantitative som kvalitative), stiller
eksisterende data til rådighed for international komparativ forskning og giver adgang til
kildemateriale og avancerede forskningsværktøjer og til resultaterne af eksisterende forskning på
mange felter. Nogle af disse aktioner gennemføres via afsnittet om forskningsinfrastrukturer i
særprogrammet "Kapacitet", andre via projekter under det foreliggende tema. Forskningen bliver
afhængig af adgang til og brug af officielle statistikker.
Der iværksættes specifikke formidlingsforanstaltninger med sigte dels på bestemte målgrupper, dels
på den brede offentlighed. De omfatter bl.a. workshopper og konferencer, hvor forskere får
lejlighed til at udveksle synspunkter med politiske beslutningstagere og andre relevante aktører,
samt udbredelse af forskningsresultater via forskellige medier.
Der sikres den fornødne samordning mellem samfundsvidenskabelig og humanistisk forskning og
fremtidsforskning under såvel særprogrammet "Samarbejde" som under andre særprogrammer.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        DA                  Den Europæiske Unions Tidende                             L 400/199
Aktiviteter
• Vækst, beskæftigelse og konkurrenceevne i et vidensamfund
Formålet er at udvikle og integrere forskning i emner af betydning for væksten, beskæftigelsen og
konkurrenceevnen for at tilvejebringe øget og mere integreret viden om disse emner med henblik på
fortsat udvikling af et vidensamfund. Det vil være til gavn for den politiske beslutningstagning og
understøtte bestræbelserne på at nå de opstillede mål. Forskningen skal integrere følgende aspekter
af emnet:
–        den ændrede rolle, viden spiller overalt i økonomien, herunder forskellige typer viden,
         kvalifikationer og kompetencer i global målestok, formel og uformel uddannelse og
         livslang læring samt immaterielle goder og investeringer
–        økonomiske strukturer, strukturforandringer, herunder geografiske aspekter som
         regionalisering og internationalisering, og spørgsmål i relation til produktivitet, herunder
         servicesektorens og finanssektorens rolle og betydningen af demografiske ændringer,
         efterspørgsel og mere langsigtede ændringsprocesser
–        spørgsmål af institutionel og politisk karakter, herunder makroøkonomisk politik,
         arbejdsmarkeder, sociale systemer og velfærdssystemer, nationale og regionale
         institutionelle kontekster og sammenhæng i og samordning af politiske tiltag.
 ---pagebreak--- L 400/200         DA                  Den Europæiske Unions Tidende                           30.12.2006
Forskningen vil fokusere på vigtige nye udfordringer og muligheder som følge af den voksende
globalisering, nye vækstøkonomier, udflytning af virksomheder og EU's udvidelse samt
samfundsøkonomisk stabilitet, teknologiens og den internationale teknologioverførsels rolle,
forskellige former for innovation og økonomisk fornyelse, outsourcing og insourcing, ungdom og
ungdomspolitik, økonomisk og social iværksætterkultur, den europæiske kulturarvs økonomiske
potentiale og den kreative sektor. På beskæftigelsesområdet skal forskningen dreje sig om
arbejdsløshed og underbeskæftigelse.
• Forening af økonomiske, sociale og miljømæssige mål i et europæisk perspektiv
Det drejer sig om at understøtte samfundets ønske om at kombinere økonomiske, sociale og
miljømæssige mål og dermed skabe et bedre grundlag for bæredygtig udvikling. Forskningen på
dette felt vedrører to indbyrdes forbundne spørgsmål:
–         I hvilket omfang er det lykkedes de samfundsøkonomiske modeller i og uden for Europa at
          forene deres mål, og på hvilke vilkår er det sket (herunder betydningen af dialog, sociale
          partnerskaber, sektortransformation og institutionelle ændringer og evnen til at modstå nye
          udfordringer)?
–         Hvordan er den økonomiske sammenhængskraft mellem regioner, hvordan er den
          bymæssige og regionale udvikling i et udvidet EU, hvordan virker den sociale
          sammenhængskraft (herunder social ulighed, social beskyttelse og sociale ydelser,
          beskatning, etniske relationer og migration, uddannelse og social udstødelse samt
          sundhed), og hvad betyder den for sociale problemer som fattigdom, boligforhold,
          kriminalitet og narkotikamisbrug?
 ---pagebreak--- 30.12.2006       DA                  Den Europæiske Unions Tidende                        L 400/201
–        Ved behandlingen af disse emner tages der hensyn til:
         –     kompromiser eller synergivirkninger mellem økonomiske, sociale og miljømæssige
               mål i global sammenhæng
         –     samspillet mellem miljø1, energi og samfund
         –     bæredygtighed på lang sigt
         –     spørgsmål af særlig betydning for udviklingslandene
         –     geografiske aspekter, herunder byplanlægning, byers, storbyers og andre byregioners
               rolle og forvaltningsspørgsmål i forbindelse hermed
         –     kulturelle spørgsmål samt de samfundsøkonomiske virkninger af europæisk politik
               og lovgivning.
Spørgsmålet om velfærdsstater som udviklingsressource samt beskæftigelse og boliger til migranter
og deres efterkommere vil ligeledes blive taget op.
1
        Globale miljøforandringer inddrages hovedsagelig under temaet "Miljø".
 ---pagebreak--- L 400/202         DA                    Den Europæiske Unions Tidende                          30.12.2006
• Vigtige tendenser i samfundet og deres følgevirkninger
Formålet er at forstå og vurdere årsagerne til og konsekvenserne af bestemte hovedtendenser i
samfundet af stor betydning for de europæiske borgere og deres livskvalitet og for den politiske
styring, så man kan tilbyde vigtig politisk beslutningsstøtte på mange områder. Den empiriske og
teoretiske forskning skal foreløbigt tage sigte på tre hovedtendenser:
–         demografiske ændringer, herunder stigende gennemsnitsalder i befolkningen, fertilitet og
          migration. De brede samfundsmæssige og økonomiske konsekvenser og spørgsmål vil
          blive behandlet, herunder det samfundsmæssige og økonomiske potentiale ved aktiv
          aldring, indvirkningen på pensionssystemerne, udfordringerne ved migration og integration
          og konsekvenserne for byudviklingen
–         ændringer i relation til livsstil, familiemønstre, arbejde, forbrug (herunder
          forbrugerbeskyttelse), sundhed og livskvalitet, herunder vilkårene for børn, unge og
          handicappede og forening af arbejde og familieliv
–         samspillet mellem forskellige kulturer i et internationalt perspektiv, herunder traditioner fra
          forskellige samfund, befolkningsdiversitet, herunder etniske grupper, multikulturelle
          spørgsmål, forskellige identiteter, sprog og religiøse praksisser samt mulige spørgsmål i
          den forbindelse, herunder diskrimination, racisme, fremmedhad og intolerance.
Også ligestilling mellem kønnene, uligheder og ændrede værdinormer tages op i forskningen, og
man skal se nærmere på ændringer i kriminalitetsmønstre, opfattelsen af kriminalitet og
virksomhedernes sociale ansvar.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        DA                  Den Europæiske Unions Tidende                           L 400/203
• Europa i verden
Formålet er at forstå, hvordan forbindelserne og de indbyrdes afhængighedsforhold mellem
forskellige regioner i verden, herunder regioner under opbygning eller udvikling, ændrer sig, og
hvilke følger det har for de pågældende regioner, særlig Europa, hvordan vi kan imødegå nye trusler
og risici i en global kontekst, og hvordan de hænger sammen med menneskerettigheder, frihed og
velfærd. Forskningen centreres om to indbyrdes forbundne emneområder:
–         handelsstrømme, finanser, investeringer, migration og deres virkninger, skæv udvikling,
          fattigdom og bæredygtighed samt økonomiske og politiske relationer og global
          governance, herunder internationale institutioner. Denne forskning skal beskæftige sig med
          samspillet mellem kulturer, herunder mediernes og religionernes indflydelse og markante
          ikke-europæiske løsningsmodeller
–         konflikter og deres årsager og løsning samt fremme af fred, forholdet mellem sikkerhed og
          destabiliserende faktorer som fattigdom, kriminalitet, miljøforringelser, ressourceknaphed,
          skæv udvikling, økonomisk ustabilitet og gæld, terrorisme og dens årsager og
          konsekvenser samt sikkerhedsrelaterede politikker og opfattelser af usikre forhold og
          civile-militære relationer.
Forskningen på begge områder skal desuden beskæftige sig med Europas rolle i verden, udvikling
af multilateralisme og udviklingen inden for folkeret samt demokrati og grundlæggende rettigheder,
herunder forskellige opfattelser af grundlæggende rettigheder, og Europa set udefra.
 ---pagebreak--- L 400/204         DA                    Den Europæiske Unions Tidende                            30.12.2006
• Borger i Den Europæiske Union
Set i sammenhæng med EU's fremtidige udvikling er formålet at få øget viden dels om, hvordan
man giver borgerne en følelse af, at EU er deres, og at de har demokratisk indflydelse, og hvordan
man får dem til at deltage aktivt i de demokratiske processer, og om effektiv og demokratisk
samfundsforvaltning på alle niveauer, herunder innovative samfundsforvaltningsprocesser, der kan
fremme borgernes deltagelse og samarbejdet mellem offentlige og private aktører, dels om Europas
mangfoldighed og fælles træk i relation til kultur, religion, institutioner, lov og ret, historie, sprog
og værdier. Forskningen skal beskæftige sig med følgende:
–         medindflydelse (også i relation til unge og minoritets- og kønsaspekter), repræsentation,
          ansvarlighed og legitimitet, den europæiske offentlige sfære, medier og demokrati,
          forskellige forvaltningsformer i EU, herunder økonomisk og juridisk samfundsforvaltning
          samt den offentlige og den private sektors rolle, politiske processer og muligheder for
          politikudformning, civilsamfundets rolle, borgerskab og borgerrettigheder, konsekvenser af
          udvidelser og dertil knyttede værdinormer hos befolkningen
–         Europas mangfoldighed og fælles træk, herunder historisk oprindelse og udvikling,
          forskelle i institutioner (normer, praksis, lovgivning), kulturarv, forskellige visioner og
          perspektiver for europæisk integration og udvidelser, herunder befolkningernes holdning,
          identiteter, herunder europæisk identitet, tilgange til multikulturelle samfund, sprogets,
          kunstens og religionernes betydning samt holdninger og værdier.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       DA                   Den Europæiske Unions Tidende                             L 400/205
• Samfundsøkonomiske og videnskabelige indikatorer
I forbindelse med brugen af indikatorer i den politiske proces er formålet at skabe bedre forståelse
af, hvordan de udnyttes ved formuleringen og gennemførelsen af politikker, og at foreslå mere
hensigtsmæssige indikatorer og metoder til at anvende dem. Forskningen skal fokusere på følgende:
–        brug af indikatorer til formulering af politiske mål og gennemførelse af politikker på
         forskellige områder fra makro- til mikroplan, eksisterende indikatorers egnethed og
         anvendelse, teknikker til at analysere dem, samt forslag til nye indikatorer og sæt af
         indikatorer
–        bedre understøttelse af konkret baserede politikker med indikatorer og metoder til deres
         anvendelse, indikatorer med henblik på politikker med flere formål og på samordning af
         politikker og regulering samt anvendelse af officielle statistikker til at understøtte
         indikatorer
–        brug af indikatorer og lignende metoder til evaluering af forskningsprogrammer, herunder
         konsekvensanalyser.
 ---pagebreak--- L 400/206          DA                  Den Europæiske Unions Tidende                         30.12.2006
• Fremtidsstudier
Formålet er at kunne tilbyde politiske beslutningstagere og andre på nationalt, regionalt og EU-plan
prognoser og scenarier, så de på et tidligt tidspunkt kan afdække langsigtede udfordringer og
områder af fælles interesse og dermed bliver bedre i stand til at formulere hensigtsmæssige
politikker. Der er tale om fire typer aktiviteter:
–         generelle samfundsvidenskabelige fremtidsstudier og prognoser om et begrænset antal
          centrale udfordringer og muligheder for Fællesskabet, f.eks. fremtidsudsigter og
          konsekvenser i relation til aldrende befolkninger, migration, globalisering af fremskaffelse
          og formidling af viden, ændringer i kriminalitet samt alvorlige risikomomenter
–         mere målrettede tematiske undersøgelser af den fremtidige udvikling inden for og på tværs
          af nye og vigtige forskningsområder og videnskabelige discipliner
–         fremtidsstudier af forskningssystemer og -politikker i Europa og andre steder og af
          udsigterne for de vigtigste involverede aktører
–         viden- og erfaringsudveksling og samarbejde mellem nationale og/eller regionale
          initiativer vedrørende fremtidsstudier, samarbejde mellem sådanne initiativer i EU og
          tredjelande og internationale initiativer.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       DA                 Den Europæiske Unions Tidende                           L 400/207
Internationalt samarbejde
Der skal på baggrund af forskningens markante internationale dimension udvikles internationalt
samarbejde på alle områder under dette tema. Der iværksættes specifikke internationale
samarbejdsaktioner på multilateralt eller bilateralt grundlag omkring en række emner, der er udvalgt
under hensyn til såvel partnerlandenes som Europas behov.
Dækning af nye behov og uforudsete behov for politisk beslutningsstøtte
Forskningen i nye behov skal sætte forskerne i stand til at afdække og behandle spørgsmål og
emner, som ikke er omhandlet ovenfor. Den skal tilskynde til innovativ tænkning omkring de
problemer, som gør sig gældende i Europa, og som hidtil ikke har været bredt debatteret, eller andre
relevante kombinationer af emner, perspektiver og discipliner. Der skal desuden udføres forskning
for at dække uforudsete behov for politisk beslutningsstøtte i tæt samråd med de berørte kredse.
9.       Rummet
Mål
At støtte et europæisk rumprogram, som fokuserer på applikationer som GMES til gavn for
borgerne og for den europæiske rumindustris konkurrenceevne. Det vil bidrage til udvikling af en
europæisk rumpolitik og fungere som et supplement til indsatsen fra medlemsstaterne og andre
vigtige aktører, herunder Den Europæiske Rumorganisation (ESA).
 ---pagebreak--- L 400/208        DA                    Den Europæiske Unions Tidende                           30.12.2006
Hovedlinjer
På dette område vil Fællesskabet medvirke til at definere fælles mål på grundlag af brugerkrav og
politiske målsætninger, til at samordne indsatsen, til at undgå dobbeltarbejde, til at fremme
interoperabilitet og til at forbedre omkostningseffektiviteten. Det vil også bidrage til arbejdet med at
fastlægge standarder. Den europæiske rumpolitik1 tjener de offentlige myndigheders og de politiske
beslutningstageres formål og kan samtidig styrke den europæiske industris konkurrenceevne. Denne
politik gennemføres via et europæisk rumprogram, og syvende rammeprogram understøtter eller
supplerer forsknings- og udviklingsindsatsen i Europa fra andre aktører på forskningsområdet –
offentlige såvel som private.
Dette tema skal understøtte Fællesskabets politiske målsætninger, f.eks. inden for landbrug,
skovbrug, fiskeri, miljø, telekommunikation, sikkerhed, udvikling, sundhed, humanitær bistand,
transport, videnskab og uddannelse og samtidig sikre, at Europa inddrages i regionalt og
internationalt samarbejde. Det forventes også, at rumbaserede værktøjer kan bidrage til
retshåndhævelsen på nogle af disse områder.
Med særlig fokus på brugen af eksisterende kapaciteter i Europa tager aktiviteterne på dette
prioriterede forskningsområde primært sigte på udnyttelse af rumaktiver til implementering af
applikationer, herunder navnlig GMES (global miljø- og sikkerhedsovervågning), der sammen med
Galileo udgør den europæiske rumpolitiks flagskib, udforskning af rummet samt støtteteknologi,
der understøtter EU's strategiske rolle.
1
        Europæisk rumpolitik – foreløbige elementer – KOM(2005) 208.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       DA                  Den Europæiske Unions Tidende                           L 400/209
Applikationsorienterede aktiviteter forventes at supplere aktioner under andre temaer i
særprogrammet "Samarbejde" (navnlig aktioner under temaet "Miljø" i forbindelse med
jordobservation og GEOSS og aktioner under temaet "Informations- og
kommunikationsteknologi"). Der tilstræbes desuden tematiske synergivirkninger med beslægtede
aktiviteter under andre særprogrammer. Endelig forventes aktiviteterne suppleret med aktioner
under rammeprogrammet for innovation og konkurrenceevne og programmet for almen og
erhvervsfaglig uddannelse.
Forsknings- og teknologioverførselsaktiviteter under dette tema kan være af særlig interesse for
SMV'er, der arbejder med udvikling af innovativ teknologi, og som er nødsaget til at gøre sig mere
fortrolige med de nye muligheder i rumteknologien (spin-in-effekt), eller som udvikler
anvendelsesmuligheder for deres egen rumteknologi på andre markeder (spin-off-effekt).
Forvaltningen af visse dele af rumaktiviteterne kan eventuelt overlades til eksisterende eksterne
enheder som f.eks. ESA1 og andre enheder eller organer på europæisk eller nationalt plan. For
GMES' vedkommende kan forskningsaktiviteterne gennemføres via et fælles teknologiinitiativ
(jf. bilag III).
1
         I henhold til rammeaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Europæiske
         Rumorganisation (EUT L 261 af 6.8.2004, s. 64).
 ---pagebreak--- L 400/210          DA                  Den Europæiske Unions Tidende                          30.12.2006
Aktiviteter
• Rumbaserede applikationer i det europæiske samfunds tjeneste
–         Den globale miljø- og sikkerhedsovervågning GMES:
Formålet er at udvikle hensigtsmæssige satellitbaserede overvågnings- og varslingssystemer, bl.a. af
hensyn til borgernes sikkerhed, som enestående og globalt tilgængelige datakilder og at konsolidere
og stimulere videreudviklingen af deres operationelle anvendelsesformål. Programmet skal også
understøtte udviklingen af operationelle GMES-tjenester, som sætter beslutningstagerne bedre i
stand til at foregribe eller afbøde krisesituationer og problemer i forbindelse med miljøforvaltning
og sikkerhedsstyring og håndtering af naturkatastrofer, først og fremmest med hurtige tjenester for
beredskab, landovervågning og havovervågning. Forskningsaktiviteterne skal primært bidrage til at
maksimere brugen af GMES-data indsamlet fra rumbaserede kilder og integrere dem med data fra
andre observationssystemer i komplekse produkter, der kan levere information og skræddersyede
tjenester til slutbrugere ved hjælp af effektiv dataintegration og informationsstyring. Der vil om
nødvendigt også blive inddraget andre satellitteknologier (f.eks. kommunikation og navigation) i
udviklingen af GMES-tjenester. Forskningsaktiviteterne skal desuden bidrage til at forbedre
overvågningsteknikker og dertil knyttede instrumentteknologier, om nødvendigt udvikle nye
rumbaserede systemer eller gøre eksisterende systemer mere interoperable og gøre det muligt at
anvende dem i (præ)operationelle tjenester, der dækker specifikke behov. Forskningen bør især
støtte udviklingen af bæredygtige rumbaserede og in situ- (herunder jordbaserede og luftbårne)
systemer til landovervågning, havovervågning og krisestyring med hyppige
højtopløsningsbilledoptagelser af områder af stor betydning, herunder følsomme og bymæssige
områder og områder i hurtig udvikling, samt til forebyggelse og styring af risici og alle former for
krisesituationer, samtidig med at konvergensen med ikke-rumbaserede systemer fremmes.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       DA                    Den Europæiske Unions Tidende                         L 400/211
• På miljøområdet er der bl.a. behov for at tilvejebringe selvstændig viden om situationen med
   hensyn til bæredygtig anvendelse af vedvarende ressourcer (f.eks. vegetation og skove),
   vådområder, ørkendannelse, overfladeforhold, bl.a. sne og is, og arealanvendelse,
   fødevareforsyning, landbrugsmiljø og fiskeri, kulstofdræn og kulstoflagre, atmosfæriske
   processer og kemi samt havenes tilstand. Der skal desuden tages hensyn til EU's sjette
   miljøhandlingsplan for overvågning af klimaændringer og luft-, jord- og vandkvalitet.
• På sikkerhedsområdet vedrører behovene erhvervelse af, adgang til og udveksling af data og
   informationer, som er nødvendige i forbindelse med katastrofehjælp og -styring. Indsatsen skal
   tage sigte på støtte til forebyggelse/imødegåelse, overvågning, risikostyring og vurdering af
   naturbetingede og teknologiske risikomomenter samt humanitær bistand med henblik på korrekt
   behovsvurdering, nødplaner i forbindelse med naturkatastrofer (f.eks. skovbrande,
   oversvømmelser og jordskælv) og humanitære kriser (flygtninge, internt fordrevne osv.). Der bør
   desuden overvejes forskning til støtte for gennemførelsen af fællesskabspolitikker som f.eks.
   oprettelsen af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed samt inden for
   grænseovervågning.
 ---pagebreak--- L 400/212         DA                  Den Europæiske Unions Tidende                            30.12.2006
–         Sikkerhedsaspekter (som supplement til sikkerhedsforskning og GMES-aktiviteterne)
I SPASEC-rapporten1 understreges det, at rumtjenester har så stor betydning for velfærden i det
europæiske samfund, at beskyttelse af kritisk infrastruktur i rumsektoren bør prioriteres meget højt.
Det kan kræve tjenester og kapacitet til overvågning af både rumbaserede aktiver og infrastruktur på
jorden. Rumovervågningssystemet vil f.eks. kunne give informationer om satellitters vigtigste
karakteristika (f.eks. kredsløbsparametre, aktivitetsstatus), de vigtigste karakteristika ved potentielt
truende affald i rummet (f.eks. bane, fysiske parametre) og relevante informationer om
vejrforholdene i rummet og objekter i nærheden af jordkloden. Der kan blive tale om
forundersøgelser og finansiering af demonstrationsprojekter.
–         Satellitkommunikation
Formålet er at støtte innovative satellitkommunikationsapplikationer og -tjenester, som er sømløst
integreret i globale elektroniske kommunikationsnet, til borgere og virksomheder i forskellige
applikationssektorer, der omfatter civilbeskyttelse, sikkerhed, e-forvaltning, telemedicin,
teleuddannelse, eftersøgnings- og redningsaktioner, turisme og fritidsaktiviteter, transport, herunder
flådestyring og individuel navigation, landbrug, skovbrug og meteorologi. Forskningen skal
fokusere på udvikling af nye applikationer og demonstrationsopsendelser samt præoperationelle
systemer, hvor satellitkommunikation effektivt imødekommer disse behov for så vidt angår
downstream-tjenester under GMES.
1
        Rapport fra ekspertpanelet vedrørende rumfart og sikkerhed (marts 2005).
 ---pagebreak--- 30.12.2006       DA                   Den Europæiske Unions Tidende                         L 400/213
• Udforskning af rummet
–        Formålet er at yde FoU-støtte, at maksimere den videnskabelige værditilvækst gennem
         synergier med initiativer fra ESA eller andre enheder og organer på europæisk eller
         nationalt plan inden for udforskning af rummet med dertil hørende overførsel af teknologi
         og at lette videnskabelige kredses adgang til resultater/data fra opsendelser med
         forskningsformål under det europæiske rumprogram. Forskningsaktiviteterne skal navnlig
         udføres som understøttende aktioner, forundersøgelser og præoperationelle projekter. Flere
         andre dimensioner skal overvejes: internationale samarbejdsmuligheder, betydningen af
         konstant agtpågivenhed på dette felt samt formidling af forskningsresultaterne.
–        Der overvejes også understøttende aktioner og forundersøgelser for at opnå en bedre
         koordinering af indsatsen med henblik på udvikling af teleskoper og detektorer til brug i
         rummet og dataanalyse inden for rumvidenskab. Aktionerne i denne forbindelse vil
         supplere de relevante nationale og internationale programmer (især under ESA) og tage
         sigte på at undersøge de internationale samarbejdsmuligheder.
• FTU til styrkelse af rumfartsgrundlaget
–        Rumfartsteknologi
         Det overordnede formål er at forbedre den europæiske rumteknologisektors
         konkurrenceevne, omkostningseffektivitet og uafhængige adgang generelt.
 ---pagebreak--- L 400/214         DA                   Den Europæiske Unions Tidende                          30.12.2006
          Mere specifikt kan dette formål opfyldes gennem rumforskning og udviklingsaktiviteter
          med henblik på langsigtede behov, herunder rumtransport f.eks. på følgende områder:
          vurdering af langsigtede behov, systemstudier, der tager hensyn til slutbrugernes behov, og
          forskning i teknologi med henblik på næste generation af rumtransport- og
          fremdriftssystemer.
–         Rumvidenskab
          Formålet er at bidrage til udviklingen af avanceret teknologi til brug inden for
          rumvidenskaben. Rumvidenskaben giver ikke blot indsigt i universets struktur, øget viden
          om jordkloden og solsystemet og en ny tilgang til discipliner som biomedicin og biologi og
          fysik, men er også en vigtig drivkraft for nye teknologiske landvindinger med mange andre
          anvendelsesmuligheder til gavn for samfundet. Syvende rammeprogram skal supplere de
          igangværende videnskabelige programmer på de områder, hvor vi mangler viden, og
          understøtte videnskabelige aktiviteter, bl.a. om bord på den internationale rumstation (ISS).
          Der forventes desuden støtteaktiviteter med sigte på at skabe lettere adgang til
          videnskabelige data, bl.a. dem der er indsamlet på tidligere missioner.
Internationalt samarbejde
Udnyttelse og udforskning af rummet er per definition globale forehavender. Et effektivt
internationalt rumfartssamarbejde kan være med til at højne EU's politiske status på verdensplan,
forbedre dets økonomiske konkurrenceevne og styrke dets videnskabelige renommé. Samarbejde i
rumfartssektoren vil samtidig støtte Fællesskabets udenrigspolitiske målsætninger (f.eks. støtte til
udviklingslande og nabolande).
 ---pagebreak--- 30.12.2006       DA                    Den Europæiske Unions Tidende                           L 400/215
Der vil i denne forbindelse blive sat fokus på at udvikle en overordnet strategi for det internationale
rumfartssamarbejde og en effektiv samordningsmekanisme, der omfatter alle relevante europæiske
aktører.
Rummet bør betragtes som en oplagt sektor for udvikling af internationale aktiviteter, særlig i
samarbejde med de vigtigste og de nye rummagter som f.eks. Rusland, USA, Kina, Indien, Canada,
Japan, Ukraine og andre lande, der gennemfører rumforskningsaktiviteter.
Der skal satses på at fremme rumbaserede løsninger til støtte for bæredygtig udvikling og
risikoforebyggelse i forbindelse med naturkatastrofer og humanitære kriser, især i Afrika. Det er i
tråd med GMES' globale tilgang til overvågningen af miljøet1 og sikkerheden.
For at skabe øgede muligheder for effektivt samarbejde og sikre, at den bedste internationale
ekspertise på rumforskningsområdet integreres i det europæiske rumprogram, iværksættes der bi-
eller multilaterale projekter, internationale og globale initiativer og samarbejde med
vækstøkonomier og udviklingslande. Aktiviteterne vil omfatte vurdering og overvågning af
internationale forpligtelser.
Dækning af nye behov og uforudsete behov for politisk beslutningsstøtte
Forskning i nye behov baner vejen for innovative teknologiske løsninger på rumforskningsområdet
og tilpasnings- og anvendelsesmuligheder på andre områder (f.eks. ressourceforvaltning, biologiske
processer og nye materialer). Forskning med henblik på uforudsete behov for politisk
beslutningsstøtte kan vedrøre emner som f.eks. rumbaserede løsninger til støtte for udviklingslande
samt nye rumobservations- og kommunikationsværktøjer og -metoder, som kan bidrage til
gennemførelsen af relevante EU-politikker og til øget social integration.
1
        F.eks. Kyoto-protokollen, FN's konvention om bekæmpelse af ørkendannelse, FN's
        konvention om biologisk mangfoldighed, konklusionerne fra verdenstopmødet i 2002 om
        bæredygtig udvikling og konklusionerne fra G8-topmødet i 2005.
 ---pagebreak--- L 400/216          DA                  Den Europæiske Unions Tidende                         30.12.2006
10.       Sikkerhed
Mål
At udvikle teknologi og viden for at opbygge de nødvendige kapaciteter til at sikre borgerne mod
trusler fra f.eks. terrorisme, naturkatastrofer og kriminalitet under overholdelse af de
grundlæggende menneskerettigheder, herunder privatlivets fred, at sikre optimal og samordnet
anvendelse af eksisterende og ny teknologi til gavn for Europas civile sikkerhed og at stimulere
samarbejdet mellem udbydere og brugere med henblik på løsninger inden for civil sikkerhed
gennem forbedring af den europæiske sikkerhedsindustris konkurrenceevne og gennem
opgaveorienterede forskningsresultater med henblik på at mindske sikkerhedsmangler.
Hovedlinjer
Sikkerhed i Europa er en forudsætning for velstand og frihed. Forskningstemaet vedrørende
sikkerhed fokuserer udelukkende på civile anvendelsesformål og understøtter gennemførelsen af de
fællesskabspolitikker og -initiativer, der vedrører sikkerheden, såsom oprettelsen af et område med
frihed, sikkerhed og retfærdighed, transport, sundhed (herunder EU-programmet for
sundhedssikkerhed1), beskyttelse af civilbefolkningen (bl.a. ved naturkatastrofer og
industriulykker), energi, miljø og eksterne politikker. Forskningen under dette tema vil således også
bidrage til øget vækst og beskæftigelse og til at forbedre den europæiske sikkerhedsindustris
konkurrenceevne. Den vil gøre det nemmere for de forskellige nationale og internationale aktører at
samarbejde og samordne deres indsats, så man undgår unødvendigt dobbeltarbejde og kan udnytte
alle eventuelle synergivirkninger. Den vil sigte mod at afhjælpe kapacitetsmangler og vil betyde en
klar værditilvækst for sikkerhedsbehovene i Europa. Respekt for privatlivets fred og de borgerlige
rettigheder skal være en grundlæggende rettesnor for al forskning under dette tema. Den vil ikke
beskæftige sig med teknologi til dødbringende og/eller ødelæggende våben.
1
         Med henblik på bedre beredskab og mere effektiv indsats i tilfælde af bevidst udslip af
         biologiske og/eller kemiske agenser.
 ---pagebreak--- 30.12.2006         DA                  Den Europæiske Unions Tidende                              L 400/217
De særlige krav om fortrolighed skal håndhæves, men åbenheden om forskningsresultater må ikke
begrænses unødigt. Endvidere skal der fortages en afgrænsning af, på hvilke områder den
nuværende åbenhed om forskningsresultaterne kan opretholdes.
Disse ikke-forsvarsrelaterede aktiviteter på fællesskabsplan vil fokusere på sikkerhedsmæssige
opgaver på fire civilområder, som er udvalgt for at imødegå specifikke udfordringer af stor politisk
betydning, hvor EU kan gøre indsatsen væsentligt mere effektiv over for trusler og potentielle
sikkerhedsbrister, samt tre tværgående emner. Hvert af de fire opgaveområder dækker seks faser af
forskellig varighed og vægt. Disse seks faser er følgende: identificering (relateret til en
begivenhed), forebyggelse (relateret til en trussel), beskyttelse (relateret til et mål), beredskab
(relateret til en operation), imødegåelse (relateret til en krise) og genopretning (relateret til
virkninger); de beskriver indsatsen i de respektive faser. De første fire faser refererer til
bestræbelser på at undgå en ulykke eller katastrofe og afbøde dens eventuelle negative virkninger,
mens de sidste to refererer til indsatsen i selve ulykkessituationen og afhjælpning af de mere
langsigtede konsekvenser.
I hver fase af de enkelte opgaveområder er der brug for bestemte former for kapaciteter, som de
ansvarlige for borgernes sikkerhed skal have til rådighed for at kunne imødegå trusler og ulykker
effektivt. De indikerer, hvordan indsatsen skal organiseres, og vil i flere tilfælde være relevante for
mere end én fase og/eller ét opgaveområde. Opbygningen af disse kapaciteter er baseret på en
kombination af viden, teknologi og organisatoriske foranstaltninger. Under dette tema undersøges
det også, hvordan der kan sikres en effektiv forbindelse mellem den øgede viden og teknologi, en
bedre anvendelse af fælles ikt-systemer inden for forskellige operationer og de processer, der
udvikles, og de forskellige slutbrugeres faktiske anvendelse heraf, så de europæiske
sikkerhedskapaciteter forbedres.
 ---pagebreak--- L 400/218         DA                    Den Europæiske Unions Tidende                         30.12.2006
Forskningen vil især fokusere på at afhjælpe kapacitetsmangler ved at udvikle teknologier og
kvalifikationer, der er nødvendige i forbindelse med et bestemt opgaveområde, og som udvælges
med en "top-down"-metode, der baseres på dialog med slutbrugerne, i overensstemmelse med mål
og prioriteter. Da de offentlige myndigheder, den private sektor og EU-borgerne er
sikkerhedsforskningens slutbrugere, inddrages de fuldt ud i udvælgelsen af, hvilke
sikkerhedsforskningskrav der skal tages op. Der anvendes en metode til "systemanalyse" til at
analysere manglerne i den civile sikkerhed og deres FoU-krav inden for de enkelte opgaveområder.
Aktiviteterne vil omfatte en analyse af sikkerhedskravene i forbindelse med civile
forretningsaktiviteter. Udvælgelsen af forskningskravene bør være et permanent og vigtigt element i
forskningen under dette tema-
Denne metode, der tager sit udgangspunkt i kapacitetsmangler, suppleres med en "bottom-up"-
metode, der vurderer rækkevidden af og undersøger teknologierne for at finde ud af, hvordan de kan
bruges til at øge sikkerheden i Europa. Et vigtigt aspekt er at trække på ekspertisen på udbudssiden
(f.eks. industri, universiteter, forskningscentre), så der kan gøres fremskridt med innovative
sikkerhedsløsninger.
Forskningen skal være multidisciplinær og opgaveorienteret og kan spænde fra udvikling af
teknologi og metoder til integrering, demonstration og validering af teknologi og systemer. Der bør
sigtes mod teknologier med flere forskellige formål for at maksimere anvendelsesmulighederne og
fremme "krydsbefrugtning", og der opfordres til at udnytte eksisterende og ny teknologi i den civile
sikkerhedssektor. Forskningen under temaet vedrørende sikkerhed sigter mod at finde mellem- og
langsigtede effektive løsninger, der er tilstrækkeligt smidige og innovative til at kunne klare
relevante trusler. Den skal også supplere og integrere den teknologiske forskning og mere
systemorienterede forskning af relevans for civil sikkerhed, der udføres under andre temaer.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       DA                   Den Europæiske Unions Tidende                        L 400/219
Sikkerhedsforskning kræver særlige gennemførelsesbestemmelser for at tage hensyn til dens særlige
karakter, og formålet er at beskytte følsomme sikkerhedsoplysninger og at fremlægge tilstrækkelige
oplysninger om resultaterne for medlemsstaterne og slutbrugerne.
Forskningen skal udelukkende fokusere på civile anvendelsesformål. I erkendelse af, at visse
teknologier vil være relevante for både civile og militære formål, skal der fastlægges
hensigtsmæssige rammer for en samordning med Det Europæiske Forsvarsagenturs (EDA)
aktiviteter. Af hensyn til den gensidige information og for at undgå unødvendig dobbeltfinansiering
vil sikkerhedsforskningen desuden blive samordnet med andre aktiviteter på nationalt og europæisk
plan.
Der opfordres stærkt til at inddrage SMV'er i aktiviteterne, og det samme gælder myndigheder og
organisationer med ansvar for borgernes sikkerhed. Den mere langsigtede forskningsdagsorden,
som er udarbejdet af Det Europæiske Rådgivende Udvalg for Sikkerhedsforskning (ESRAB)1,
danner grundlag for fastlæggelsen af forskningens indhold og struktur under dette tema.
1
        Oprettet under den treårige forberedende aktion vedrørende sikkerhedsforskning
        (PASR 2004-2006).
 ---pagebreak--- L 400/220        DA                    Den Europæiske Unions Tidende                           30.12.2006
Aktiviteter
Aktiviteterne drejer sig om følgende opgaveområder:
• Borgernes sikkerhed: aktiviteterne drejer sig om trusselsaspekter af potentielle begivenheder af
   tværnational betydning, såsom gerningsmændene og deres udstyr og ressourcer eller
   angrebsmekanismer. Dette opgaveområde forudsætter en række kapaciteter, hvoraf mange
   primært vedrører faserne "identificering", "forebyggelse", "beredskab" og "imødegåelse".
   Formålet er både at undgå en begivenhed og at afbøde dens eventuelle konsekvenser. For at
   tilvejebringe de nødvendige kapaciteter til at kunne yde civilbeskyttelse, herunder biosikkerhed
   og beskyttelse mod risici, som er forbundet med kriminalitet og terrorangreb, er vægten lagt på
   følgende emner: selve truslen (f.eks. kemisk, biologisk, radiologisk eller nuklear), viden om
   truslen (f.eks. efterretningsvirksomhed i form af indsamling, udnyttelse og videreformidling af
   informationer samt alarmering), afsløring af truslen (f.eks. farlige stoffer, sprængstoffer,
   biologiske eller kemiske stoffer, enkeltpersoner eller grupper, mistænkelig adfærd),
   identificering og autentificering (af f.eks. personer, type og mængde stoffer), forebyggelse (f.eks.
   kontrol med adgang og bevægelser, kontrol med økonomiske midler, kontrol med finansielle
   strukturer), beredskab (f.eks. risikovurdering, beskyttelse mod kemiske, biologiske, radiologiske
   eller nukleare stoffer, kontrol med bevidste udslip af biologiske og kemiske agenser, vurdering af
   omfanget af strategiske reserver såsom menneskelige ressourcer, kvalifikationer, udstyr og
   hjælpematerialer, beredskab over for begivenheder i større målestok osv.), uskadeliggørelse
   (f.eks. af missiler, kommunikation, køretøjer, ikke-ødelæggende systemer) og begrænsning af
   virkningerne af terrorangreb og kriminalitet, retshåndhævelse og databehandling.
 ---pagebreak--- 30.12.2006         DA                  Den Europæiske Unions Tidende                           L 400/221
• Infrastruktur- og forsyningssikkerhed: aktiviteterne drejer sig om mål for begivenheder eller
   katastrofer af tværnationalt omfang, og som eksempel på sådanne infrastrukturer kan nævnes
   faciliteter til større arrangementer, bygninger og steder af politisk betydning (f.eks.
   parlamentsbygninger) eller symbolværdi (f.eks. bestemte monumenter) og forsyningsfaciliteter
   for energi (herunder olie, el og gas), vand, transport (i luften, til søs og på land), kommunikation
   (herunder radio og tv), finansielle strukturer, offentlige forvaltninger, sundhedsvæsen m.m. Dette
   opgaveområde forudsætter en række kapaciteter, hvoraf mange primært vedrører faserne
   "beskyttelse" og "beredskab". Formålet er både at undgå en begivenhed og at afbøde dens
   eventuelle konsekvenser. For at tilvejebringe de nødvendige kapaciteter er vægten lagt på
   følgende emner: analyse, modellering og vurdering af sårbarheden af fysisk infrastruktur og dens
   drift, sikring af nuværende og fremtidige offentlige og private kritiske netforbundne
   infrastrukturer, fysiske, logiske og funktionelle aspekter af systemer og tjenester, kontrol- og
   alarmeringssystemer med henblik på hurtig reaktion i tilfælde af en begivenhed samt beskyttelse
   mod kaskadevirkninger og fastlæggelse og formulering af kriterier for tilvejebringelse af nye
   sikre infrastrukturer og forsyningsfaciliteter.
 ---pagebreak--- L 400/222         DA                  Den Europæiske Unions Tidende                           30.12.2006
• Intelligent overvågning og grænsesikkerhed: aktiviteterne drejer sig om spørgsmål med
   relevans for samtlige niveauer i EU's grænsesikkerhedsstrategi, fra
   visumansøgningsprocedurerne i ambassader og konsulater (1. niveau), samarbejde på tværs af
   grænserne (2. niveau), foranstaltninger ved grænseovergangsstederne ved landgrænser, i havne
   og lufthavne samt mellem grænseovergangsstederne ved grønne og blå grænser (3. niveau) og
   endelig aktiviteter inden for EU's ydre grænser (4. niveau), såsom udveksling af informationer,
   kompenserende foranstaltninger, Schengen-informationssystemet (SIS) og samarbejde
   vedrørende retsvæsen og politi, toldvæsen og grænsekontrol. Dette opgaveområde forudsætter en
   række kapaciteter, hvoraf mange primært vedrører faserne "identificering", "forebyggelse" og
   "beskyttelse". Formålet er både at undgå en begivenhed og at afbøde dens eventuelle
   konsekvenser.
   For at tilvejebringe de nødvendige kapaciteter er vægten lagt på følgende emner: effektivisering
   af alle sikkerhedsrelevante systemer, udstyr, værktøjer og processer, der er i brug ved
   grænseovergangssteder (f.eks. identitetskontrol af personer, diskret detektering af personer og
   varer, sporing af stoffer, stikprøver, fysisk genkendelse, herunder datasøgning og -analyse m.m.),
   forbedring af sikkerheden ved Europas land- og søgrænser (f.eks. ved hjælp af diskret
   detektering af køretøjer og fartøjer, undervandsdetektering af fartøjer, sporing af køretøjer og
   fartøjer, fysisk genkendelse, herunder datasøgning og -analyse, overvågning, fjernoperationer
   m.m.), sikkerhed til søs samt vurdering og forvaltning af (illegale) migrationsstrømme. Der vil
   blive fastlagt en passende ramme for samordningen med Det Europæiske Agentur for
   Forvaltning af det Operative Samarbejde ved EU-medlemsstaternes Ydre Grænser.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       DA                    Den Europæiske Unions Tidende                               L 400/223
• Retablering af sikkerhed i krisesituationer: aktiviteterne fokuserer på teknologi, som giver
   overblik over og støtter forskellige krisestyringssituationer bl.a. i relation til civilbeskyttelse
   (herunder naturkatastrofer og industriulykker), humanitær bistand og redningsoperationer. Dette
   opgaveområde forudsætter en række kapaciteter, hvoraf mange primært vedrører faserne
   "beredskab", "imødegåelse" og "genopretning". Formålet er at afbøde virkningerne af en
   begivenhed. For at tilvejebringe de nødvendige kapaciteter er vægten lagt på følgende emner:
   generelt organisatorisk og operationelt beredskab over for sikkerhedstruende begivenheder
   (f.eks. samordning mellem forskellige organisationer og nødkommunikation, vurdering af
   strategiske reserver, opgørelser over strategiske reserver m.m.), krisestyring (f.eks. integrerede
   alarmerings- og styringsmidler, vurdering af begivenheden og de vigtigste behov, integration af
   heterogene aktører og ressourcer, evakuering og isolering, neutralisering og begrænsning af
   virkningerne af terrorangreb og -kriminalitet m.m.), intervention i fjendtlige omgivelser,
   humanitær nødhjælp samt styring af konsekvenser og kaskadevirkninger af sikkerhedstruende
   begivenheder (f.eks. sikring af et funktionsdygtigt offentligt sundhedsvæsen, videreførelse af
   forretningsaktiviteter, tillidsskabende foranstaltninger, genetablering af samfundsfunktioner efter
   forstyrrelser eller ødelæggelser m.m.).
 ---pagebreak--- L 400/224          DA                  Den Europæiske Unions Tidende                            30.12.2006
Ovennævnte områder understøttes af følgende mere tværgående aktiviteter:
• Sikkerhedssystemers integration, sammenkobling og interoperabilitet: aktiviteterne
   vedrørende efterretningsvirksomhed, informationsindsamling og civil sikkerhed skal muliggøre
   og/eller bidrage til effektiviteten af den teknologi, der skal til for at sikre den nødvendige
   kapacitet på de ovennævnte områder, hvorfor der fokuseres på en række tværgående emner:
   bedre interoperabilitet og indbyrdes kommunikation mellem systemer, udstyr, tjenester og
   processer, herunder informationsinfrastrukturer til retshåndhævelse, brandslukning, civilforsvar
   og lægeindsats, samtidig med at der sørges for driftssikkerhed, beskyttelse af fortrolige
   informationer og sikring af deres integritet, mulighed for at spore alle transaktioner og
   databehandling m.m. Også emner som standardisering og uddannelse vil blive taget op (herunder
   i relation til kulturel, menneskelig og organisatorisk interoperabilitet).
 ---pagebreak--- 30.12.2006       DA                    Den Europæiske Unions Tidende                            L 400/225
• Sikkerhed og samfund: aktiviteterne er af tværgående karakter og skal gennemføres ved et
   samspil mellem naturvidenskabelige, teknologiske og andre fagområder, navnlig politologi,
   samfundsvidenskab og humaniora. Der fokuseres på målrettede kulturelle,
   samfundsvidenskabelige og systemiske risikoanalyser, scenarieudvikling og andre
   forskningsaktiviteter vedrørende emner som f.eks. sikkerhed som et foranderligt begreb
   (omfattende analyser af sikkerhedsrelaterede behov for at kunne opstille de vigtigste funktionelle
   krav over for en omskiftelig sikkerhedssituation), indbyrdes afhængighed, sårbarhed over for
   katastrofer og nye trusler (f.eks. fra terrorisme og organiseret kriminalitet), borgernes holdning
   og adfærd i krisesituationer (f.eks. opfattelsen af terrorisme og kriminalitet, masseadfærd,
   offentlighedens forståelse af borgerlige rettigheder og socio-kulturelle former for beskyttelse og
   accept af sikkerhedsmæssige kontrolforanstaltninger), den enkelte borgers beredthed i tilfælde af
   terrorangreb, spørgsmål vedrørende kommunikationen mellem myndigheder og befolkning i
   krisesituationer, øget opmærksomhed i befolkningen omkring trusler, vejledning til borgerne om
   de interne sikkerhedsrådgivnings- og hjælpesystemer i medlemsstaterne og på EU-plan,
   adfærdsmæssige, psykologiske og andre relevante undersøgelser af terrorister, etiske spørgsmål
   vedrørende beskyttelse af persondata samt beskyttelse og sikring af informationer. Der skal
   desuden arbejdes med at udvikle statistiske indikatorer for kriminalitet, så det bliver muligt at
   vurdere ændringer i kriminalitetsmønstre o. lign.
• Koordinering og strukturering af sikkerhedsforskning: dette område danner grundlag for en
   koordinering og strukturering af national, europæisk og international sikkerhedsforskning,
   udvikling af synergivirkninger mellem forskning til civile, sikkerhedsmæssige og militære
   formål og afpasning af udbud og efterspørgsel i relation til sikkerhedsforskning. Aktiviteterne
   skal desuden fokusere på at forbedre relevante lovgivningsrammer og procedurer.
 ---pagebreak--- L 400/226          DA                   Den Europæiske Unions Tidende                          30.12.2006
Internationalt samarbejde
Internationalt samarbejde om sikkerhedsforskning gennemføres i overensstemmelse med de interne
og eksterne aspekter af fællesskabspolitikkerne. Som følge af dette områdes særlige følsomhed vil
der blive taget stilling til et eventuelt internationalt samarbejde med de involverede lande i hvert
enkelt tilfælde. Der vil eventuelt i arbejdsprogrammet blive fastsat særlige krav og kriterier i
relation til internationalt samarbejde.
Specifikke aktioner vedrørende internationalt samarbejde kan overvejes på områder af gensidig
interesse, f.eks. forskning i sikkerhedsaktiviteter af global relevans, f.eks. håndtering af meget
omfattende katastrofer.
Dækning af nye behov og uforudsete behov for politisk beslutningsstøtte
Temaet vedrørende sikkerhedsforskning er udformet meget fleksibelt. Aktiviteterne skal tage højde
for endnu ukendte fremtidige sikkerhedstrusler, herunder katastrofer, og dertil knyttede behov, der
kan opstå. Denne fleksibilitet er i overensstemmelse med de ovenfor beskrevne
forskningsaktiviteters opgaveorienterede karakter.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      DA                   Den Europæiske Unions Tidende                           L 400/227
                                              BILAG II
                           VEJLEDENDE FORDELING AF BELØBET
Den vejledende fordeling mellem temaerne er følgende (mio. EUR):
Sundhed                                                                                6 100
Fødevarer, landbrug og fiskeri, bioteknologi                                           1 935
Informations- og kommunikationsteknologi                                               9 050
Nanovidenskab, nanoteknologi, materialer og ny produktionsteknologi                    3 475
Energi                                                                                2 350
Miljø (herunder klimaændringer)                                                        1 890
Transport (herunder luftfartsteknik)                                                   4 160
Samfundsvidenskaber og humaniora                                                         623
Rummet                                                                                1 430
Sikkerhed                                                                              1 400
I ALT1 1 2 3                                                                         32 413
1
        Herunder fælles teknologiinitiativer (inkl. finansieringsplan mv.) og den del af
        samordningsindsatsen og det internationale samarbejde, der skal finansieres under temaerne.
 ---pagebreak--- L 400/228        DA                   Den Europæiske Unions Tidende                            30.12.2006
1
        Målet er, at mindst 15% af den finansiering, der er til rådighed under programmet, skal gå til
        SMV'er.
2
        Herunder et bidrag på op til 800 mio. EUR til Den Europæiske Investeringsbank med
        henblik på finansieringsfaciliteten for risikodeling, jf. bilag III. Temaerne bidrager
        forholdsmæssigt, undtagen temaet "Samfundsvidenskaber og humaniora", som ikke yder
        noget bidrag til RSFF.
        Der indgås forpligtelser for omkring 400 mio. EUR i årlige trancher for perioden 2007-
        2010.
3
        Hvoraf mindst 210 mio. EUR og højst 250 mio. EUR til COST, med forbehold af
        midtvejsevalueringen. Denne finansielle støtte ydes i form af et tilskud, som udbetales på
        grundlag af en aftale om tilskud mellem Kommissionen og en retlig enhed, som COST har
        udpeget som ansvarlig for gennemførelsen, og som er meddelt Kommissionen af
        Generalsekretariatet for Rådet og angivet i arbejdsprogrammet.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        DA                 Den Europæiske Unions Tidende                              L 400/229
                                               BILAG III
                                 Finansieringsfacilitet for risikodeling
I henhold til bilag II yder Fællesskabet et bidrag (samordnings- og støtteaktion) til Den Europæiske
Investeringsbank (EIB), som bliver risikodelingspartner for finansieringsfaciliteten for risikodeling
(RSFF). RSFF, som samfinansieres af Fællesskabet og EIB, skal fremme den private sektors
investeringer i forskning, teknologisk udvikling og demonstration (FTU) samt innovation i hele
Europa.
Fællesskabets bidrag vil øge bankens kapacitet i relation til risikostyring og således give mulighed
for i) mere omfattende långivning og garantistillelse fra EIB's side op til et vist risikoniveau og ii)
finansiering af mere risikobehæftede europæiske FTU-aktioner, der ikke ville være mulige uden en
sådan fællesskabsstøtte, og således bidrage til at afhjælpe mangler på markedet. Det tager sigte på:
• at tilføre værdi på områder, hvor markedet ikke kan tilvejebringe den nødvendige finansiering,
   og
• at skabe en katalysatorvirkning med hensyn til at mobilisere private investeringer.
Der vil blive disponeret over Fællesskabets bidrag til RSFF i overensstemmelse med
bestemmelserne i bilag II.
EIB yder lån med midler fra internationale kapitalmarkeder og yder garantier til sine
finansieringspartnere i overensstemmelse med bankens normale regler, regulativer og procedurer.
 ---pagebreak--- L 400/230         DA                   Den Europæiske Unions Tidende                            30.12.2006
Den anvender bidraget efter "først til mølle"-princippet til henlæggelser og kapitaltilførsler i banken
selv til dækning af en del af de risici, der er forbundet med bankens transaktioner til støtte for
europæiske FTU-aktioner.
EIB vil på grundlag af sin finansielle evaluering vurdere niveauet for finansielle risici og fastlægge
størrelsen af henlæggelserne og kapitaltilførslerne.
Risikovurderingen og gradueringen samt de deraf følgende beslutninger om henlæggelser og
kapitaltilførsler vil følge bankens standardprocedurer i overensstemmelse med den strukturerede
finansieringsfacilitet, som er godkendt og overvåget af aktionærerne og ajourføres med jævne
mellemrum. De ændres ikke på grund af fællesskabsbidraget.
Risikoen for fællesskabsbudgettet er begrænset til de beløb, der udbetales, eller der disponeres over
til udbetaling. Dette indebærer ingen forpligtelser eller ansvar for fællesskabsbudgettet, da EIB
påtager sig den eventuelle resterende risiko.
Fællesskabets bidrag udbetales hvert år på grundlag af en flerårig plan og under hensyn til
udviklingen i efterspørgslen. Det årlige beløb fastsættes i arbejdsprogrammet på grundlag af den
beretning og de overslag, EIB forelægger.
Den flerårige plan finansieres af hvert af de bidragende temaer og tilpasses eventuelt i
overensstemmelse med princippet om forholdsmæssige bidrag.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        DA                   Den Europæiske Unions Tidende                             L 400/231
Det vil af den aftale, der skal indgås med EIB efter tætte konsultationer med medlemsstaterne,
fremgå, på hvilke vilkår og betingelser fællesskabsmidlerne kan anvendes til henlæggelser og
kapitaltilførsler. Det omfatter bl.a. følgende vilkår og betingelser:
• FTU-aktioner i Fællesskabet, der kan komme i betragtning: "fælles teknologiinitiativer",
   samarbejdsprojekter, ekspertisenet og forskning til fordel for SMV'erne, der finansieres af
   Fællesskabet, er automatisk berettigede til at blive omfattet af finansieringsfaciliteten, forudsat at
   deres målsætninger falder ind under anvendelsesområdet for de bidragende temaer i dette
   særprogram. Retlige enheder, der er etableret i andre tredjelande end associerede lande, er også
   berettigede, hvis de deltager i syvende rammeprograms indirekte aktioner og deres omkostninger
   er berettiget til fællesskabsfinansiering.
   Andre europæiske aktioner (f.eks. EUREKA) kan komme i betragtning, hvis de vedrører
   forskning, teknologisk udvikling eller demonstrationsaktiviteter inden for anvendelsesområdet
   for de bidragende temaer, der er i overensstemmelse med europæiske forskningsprincipper og
   -kriterier, og låntagerne eller garantimodtagerne er retlige enheder, der er etableret i
   medlemsstaterne eller associerede lande.
   RSFF vil blive tilbudt i alle medlemsstater og associerede lande for at sikre, at alle retlige
   enheder uanset størrelse (herunder SMV'er) og forskningsorganisationer, herunder universiteter)
   i alle medlemsstater kan nyde godt af denne facilitet til finansiering af deres aktiviteter i
   forbindelse med aktioner, der kan komme i betragtning.
   Innovationsaktiviteter af kommerciel art er kun omfattet af RSFF ved brug af EIB's eget bidrag.
 ---pagebreak--- L 400/232         DA                   Den Europæiske Unions Tidende                          30.12.2006
   I overensstemmelse med den i henhold til traktatens artikel 167 vedtagne forordning [om regler
   for deltagelse] vil aftalen også fastlægge procedurer, der gør det muligt for Fællesskabet i
   behørigt begrundede tilfælde at gøre indvendinger imod EIB's anvendelse af Fællesskabets
   bidrag.
   Regler for, hvor stor en del af den finansielle risiko, der skal dækkes af fællesskabsbidraget, og
   hvor stor den finansielle risiko skal være, før EIB kan anvende fællesskabsbidraget, samt deling
   af de tilsvarende indtægter.
   Størrelsen af Fællesskabets bidrag til hver enkelt transaktion afhænger af den vurdering af den
   finansielle risiko, der foretages af EIB. Størrelsen af de samlede henlæggelser og kapitaltilførsler
   for de fleste RSFF-transaktioner forventes at falde inden for 15-25% af den nominelle værdi af
   disse transaktioner. Størrelsen af de samlede henlæggelser og kapitaltilførsler for Fællesskabets
   bidrag må under ingen omstændigheder overstige 50% af den nominelle låne- eller garantiværdi.
   Der vil være risikodeling under hver transaktion.
   De nærmere vilkår for Fællesskabets tilsyn med EIB's udlåns- og garantitransaktioner i relation
   til Fællesskabets bidrag, herunder transaktioner gennem EIB's finansieringspartnere.
EIB må kun anvende Fællesskabets bidrag til transaktioner, der er godkendt mellem datoen for dette
særprograms ikrafttræden og den 31. december 2013.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       DA                    Den Europæiske Unions Tidende                        L 400/233
De renter og indtægter, som Fællesskabets bidrag giver anledning til i denne periode, indberettes
hvert år af EIB til Kommissionen, som underretter Europa-Parlamentet og Rådet. I
overensstemmelse med artikel 18, stk. 2, i finansforordningen betragtes de som formålsbestemte
indtægter til RSFF og opføres på budgettet.
Kommissionen kan, når den vedtager arbejdsprogrammet, beslutte med henblik på eventuelle andre
indirekte aktioner under de bidragende temaer i dette særprogram at omfordele eventuelle beløb,
som RSFF ikke har brugt og som derfor er inddrevet fra EIB, efter den midtvejsevaluering, der er
nævnt i bilag II til rammeprogrammet. Midtvejsevalueringen vil omfatte en ekstern vurdering af
virkningen af RSFF.
Kommissionen vil nøje overvåge den faktiske brug af Fællesskabets bidrag, herunder efterfølgende
vurderinger af de vellykkede karakteristika ved aktionen, og regelmæssigt aflægge rapport til
programudvalget. Kommissionen vil desuden medtage de vigtigste resultater i denne forbindelse i
den årsrapport om forskning og teknologisk udvikling, som den sender til Europa-Parlamentet og
Rådet i henhold til traktatens artikel 173.
 ---pagebreak--- L 400/234         DA                    Den Europæiske Unions Tidende                            30.12.2006
                                                 BILAG IV
    Fælles teknologiinitiativer og samordning af andre forskningsprogrammer end Fællesskabets
Fælles teknologiinitiativer1
Der redegøres i det følgende for, hvilke forskningsområder der er omfattet af en vejledende liste
over fælles teknologiinitiativer, baseret på kriterierne i bilag I. Disse fælles teknologiinitiativer
vedrører mange forskellige udfordringer. De dertil hørende strukturer må derfor udformes
individuelt, så der kan tages højde for de særlige karakteristika ved det pågældende
forskningsområde. Der vil i hvert enkelt tilfælde skulle findes en specifik struktur til at forestå
gennemførelsen af den vedtagne forskningsdagsorden for det fælles teknologiinitiativ, samle de
nødvendige offentlige og private investeringer og samordne indsatsen på EU-plan. Fællesskabet kan
yde et tilskud til gennemførelsen af forskningsdagsordenen på grundlag af særskilte forslag. Der
kan på grundlag af de i bilag I anførte kriterier udvælges yderligere fælles teknologiinitiativer, som
kan forelægges undervejs i syvende rammeprograms gennemførelsesperiode.
• Initiativ vedrørende innovative lægemidler
Det fælles teknologiinitiativ vedrørende innovative lægemidler har til formål at forbedre den
europæiske farmaceutiske sektors konkurrenceevne gennem en samordnet tilgang til afhjælpning af
de forskningsmæssige flaskehalse i lægemiddeludviklingsprocessen, afkortning af udviklingstiden
for lægemidler og den tid, der medgår til klinisk afprøvning af nye lægemidler. Det vil give
hurtigere adgang til lægemidler med mere specifikke anvendelsesformål og hurtigere udbytte af
forskningsinvesteringer og dermed tilskynde til øgede private investeringer i yderligere forskning.
1
        Listen over foreslåede fælles teknologiinitiativer er kun vejledende og kan tilpasses i lyset af
        den fremtidige udvikling. Der træffes individuel afgørelse om hvert enkelt fælles
        teknologiinitiativ (jf. bilag I, kapitlet "Videnskabelige og teknologiske mål samt hovedlinjer
        for temaerne og aktiviteterne").
 ---pagebreak--- 30.12.2006       DA                    Den Europæiske Unions Tidende                          L 400/235
Prækompetitiv forskning, således som den er defineret i den strategiske forskningsdagsorden for
innovative lægemidler, skal omfatte udvikling af værktøjer og metoder til mere præcis forudsigelse
af lægemidlers egnethed, sikkerhed og virkninger samt intelligente infrastrukturer til integrering af
data og forvaltning af viden gennem tættere samarbejde mellem industrien, akademiske kredse og
kliniske centre i alle nødvendige faser. Forskningen skal desuden tage sigte på uddannelsesmæssige
mangler for at sikre, at Europa har de nødvendige kompetencer til at kunne omsætte
forskningsresultater til fordele for patienterne. Der skal etableres et tæt samarbejde mellem Det
Europæiske Fællesskab og industrien og andre relevante parter som f.eks. regulerings- og
kontrolorganer, patientorganisationer, forskere, klinikere m.fl., og der skal mobiliseres såvel
offentlige som private finansielle midler. Den strategiske forskningsdagsorden gennemføres via
initiativet vedrørende innovative lægemidler (IMI), og der oprettes en egnet offentlig-privat
partnerskabsstruktur specielt til dette formål.
• Nanoelektronikteknologier 2020
Nanoelektronikken er af stor strategisk betydning for europæisk konkurrenceevne, fordi dens
produkter er væsentlige forudsætninger for innovation i andre sektorer (multimedier,
telekommunikation, transport, sundhed, miljø, industriel forarbejdning m.m.). Det kræver dog, at
FoU og innovationsindsatsen struktureres bedre, optimeres og integreres i en større proces, der
involverer alle de aktører, der er nødvendige for at opnå effektive resultater på dette felt.
Initiativet vedrører forskning med henblik på at dække behovene for siliciumbaseret teknologi på
fire teknologiområder: i) miniaturisering af logik- og hukommelseselementer for at opnå større
ydeevne og lavere omkostninger, ii) udvikling af merværdifunktioner, herunder aflæsnings-,
aktiverings- og pakningsfunktioner, og integrering af disse funktioner i logikelementer og
hukommelser i komplekse systemer på chip eller pakkebaserede løsninger, iii) udstyr og materialer
og iv) automatisk design og projektering.
 ---pagebreak--- L 400/236        DA                    Den Europæiske Unions Tidende                          30.12.2006
• Indlejrede computersystemer
Indlejrede computersystemer, dvs. den usynlige elektronik og software, der forlener produkter og
processer med intelligens, er af strategisk betydning for konkurrenceevnen i vigtige europæiske
industrisektorer som f.eks. bilindustrien, flyindustrien, forbrugerelektronik, telekommunikation,
sundhedssystemer og fremstillingssektoren. Den stadigt tættere indbyrdes sammenhæng mellem
disse former for udstyr skaber desuden potentiale for helt nye markeder og samfundsnyttige
anvendelsesformål, hvor det er vigtigt for Europa at sikre sig en stærk position.
Det fælles teknologiinitiativ vedrørende indlejrede computersystemer skal samle
forskningsindsatsen og gøre den mere fokuseret ved at fungere som løftestang for private og
offentlige investeringer, der således deles om den høje risiko, men samtidige fastholder de høje
ambitioner. Initiativet tager sigte på design, udvikling og udnyttelse af generelt anvendelige,
interoperable og omkostningseffektive, men samtidig kraftige og sikre elektroniske systemer og
softwaresystemer. Forskningen skal munde ud i nogle referencedesign, der kan danne grundlag for
standardarkitekturløsninger til et givet antal applikationer, specialbrugerudviklet software, som
giver mulighed for sømløs sammenkobling og interoperabilitet, integrerede design-
softwareværktøjer og metoder til hurtig udvikling og fremstilling af prototyper samt nye modeller
for interaktion mellem computere og den virkelige verden.
• Initiativet vedrørende brint- og brændselsceller
Brint- og brændselsceller er en energiteknologi, der kan medføre et paradigmeskift i produktionen
og brugen af energi i Europa, fordi den rummer et enormt udviklingspotentiale i retning af en
langsigtet, uafhængig og bæredygtig energiforsyning og kan give Europa et afgørende
konkurrencemæssigt forspring. Omstillingen til en brintenergibaseret økonomi forudsætter
omfattende forskning og store investeringer i oprettelse af nye industrier, nye
forsyningskædestrukturer, ny infrastruktur og menneskelige ressourcer.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       DA                   Den Europæiske Unions Tidende                            L 400/237
Det fælles teknologiinitiativ skal definere og gennemføre et målrettet europæisk program for
industriforskning og teknologisk udvikling og demonstration med henblik på en solid brint- og
brændselscelleteknologi, der er så veludviklet, at den er klar til det kommercielle marked.
Hovedemnerne på forskningsdagsordenen for dette fælles teknologiinitiativ vil være udvikling af
brændselsceller til brug i alle relevante sektorer og sammenhænge, bæredygtig brintforsyning,
herunder fremstilling, distribution, lagring og levering, integreret demonstration i stor målestok af
moden og avanceret teknologi i en konkret operationel kontekst samt forberedende aktiviteter med
sigte på markedsperspektiverne. Initiativet gennemføres på grundlag af en fornuftig EU-
teknologikøreplan og en forretningsplan, der løbende tilpasses og udvikles og rummer detaljerede
strategier for omstillingen, langsigtede mål og pejlemærker for gennemførelsen.
• Luftfartsteknik og lufttransport
Europa er nødt til at være på forkant med udviklingen på vigtige teknologiområder, hvis det
fremover skal have en bæredygtig, innovativ og konkurrencedygtig luftfartsteknik- og
lufttransportindustri. Udviklingen af grønne teknologier er væsentlig for at sikre hele
lufttransportsektorens konkurrenceevne. Innovative teknologier er af altafgørende betydning for at
opretholde konkurrenceevnen på områder med et stigende konkurrencepres og genvinde
konkurrenceevnen på områder, hvor Europa har potentiale til at etablere en betydelig markedsandel,
som f.eks. regional transport. Der er tale om FTU-intensive industrier, og den europæiske
luftfartsteknik- og lufttransportindustris nuværende konkurrencedygtighed på verdensmarkederne er
opbygget ved hjælp af ganske omfattende private forskningsinvesteringer (typisk 13-15% af
omsætningen) over adskillige tiår. I betragtning af de særlige forhold, der gør sig gældende for
sektoren, vil ny udvikling og opdagelser i mange tilfælde afhænge af et effektivt samarbejde
mellem den offentlige og den private sektor.
 ---pagebreak--- L 400/238        DA                   Den Europæiske Unions Tidende                           30.12.2006
Visse elementer i ACARE's strategiske forskningsdagsorden forudsætter en sådan effekt og
kontinuitet i indsatsen, der kun kan opnås ved et fælles teknologiinitiativ med fokus på et
sammenhængende og målrettet program for forskning i avanceret og integreret teknologi og
validering og demonstration i stor målestok.
Inden for luftfartsteknik og lufttransport skal der forskes i forskellige emner som f.eks. miljøvenlige
og omkostningseffektive lufttransportsystemer ("grønne lufttransportsystemer") og lufttrafikstyring
i forbindelse med politikken for oprettelse af det fælles europæiske luftrum og SESAR-initiativet.
• Global miljø- og sikkerhedsovervågning (GMES)
Europa har brug for selvstændig kapacitet baseret på en europæisk standard for global overvågning.
Det vil være en betydelig hjælp for Europa og dets industrier på dette felt, hvor konkurrenterne
arbejder ihærdigt med at udvikle standarder for globale overvågningssystemer.
GMES skal leve op til det politiske mandat, der er beskrevet i Rådets resolution af 13.
november 2001 om igangsættelse af den indledende periode inden for global miljø- og
sikkerhedsovervågning (GMES)1 efter topmødet i Göteborg i juni 2001, handlingsplanen for GMES
fra februar 20042 og denne handlingsplans integrering i "vækstinitiativet" og "quick-start"-
programmet.
1
        EUT C 350 af 11.12.2001, s. 4.
2
        Global miljø- og sikkerhedsovervågning (GMES): Opbygning af en GMES-kapacitet frem
        til 2008 - (handlingsplan 2004-2008) – KOM(2004) 65 endelig (af 3.2.2004).
 ---pagebreak--- 30.12.2006        DA                   Den Europæiske Unions Tidende                         L 400/239
GMES' fremtid afhænger af ganske betydelige langsigtede investeringer fra både brugere og
leverandører af infrastruktur (såvel offentlige som private). Det forudsætter, at GMES kan fastholde
et klart og konsekvent image, som let kan identificeres af brugere, offentlige myndigheder og
industrien. Det vil - uafhængigt af GMES' specifikke applikationer - kræve et sæt accepterede
standarder, valideringsmekanismer og politikker, og det politiske ansvar for disse bør ligge ét enkelt
sted.
Der kan til dette formål f.eks. etableres en GMES-styringsstruktur i form af et fælles
teknologiinitiativ, som kunne samle alle relevante aktører og deres ressourcer, især
brugerorganisationer på både nationalt og europæisk plan.
Et fælles GMES-teknologiinitiativ skal sikre en tæt samordning af GMES-relaterede aktiviteter,
herunder følgende funktioner:
–         konsolidering af brugerkrav for hvert af GMES' applikationsområder
–         tilsyn med og støtte til udviklingen af operationelle GMES-tjenester med dertil hørende
          kapaciteter og infrastrukturer
–         validering af sådanne tjenester, hvor det måtte være relevant
–         udvikling af mekanismer til sikring af adgang til data på lang sigt ("datakøb").
 ---pagebreak--- L 400/240         DA                    Den Europæiske Unions Tidende                         30.12.2006
Et fælles GMES-teknologiinitiativ ville også være et effektivt middel til at fremme aktiv deltagelse
fra den private sektors side, eftersom det ville fungere som samordnings- og finansieringsstruktur
for industrien (herunder SMV'er) og andre potentielle kontrahenter, der måtte ønske at bidrage til
implementeringen af GMES gennem de relevante konkurrencebaserede processer.
GMES vil gøre Europa førende på området for styring og udnyttelse af større infrastrukturer,
herunder strategisk kapacitet i rummet. Det kan også danne grundlag for såvel offentlige som
private enheders effektive udnyttelse af begrænsede naturressourcer. Dermed vil det bidrage til at
forbedre produktiviteten i mange sektorer, som har behov for sammenhængende og opdateret
information om disponible aktiver.
Samordning af andre forskningsprogrammer end Fællesskabets1
Nedenfor findes en vejledende liste over initiativer vedrørende fælles gennemførelse af nationale
forskningsprogrammer, som der kan træffes en særskilt afgørelse om på grundlag af traktatens
artikel 169. Der kan undervejs under gennemførelsen af syvende rammeprogram blive tale om
yderligere initiativer.
I forbindelse med hver enkelt afgørelse, hvis og når en sådan træffes, vil der blive etableret en
særlig gennemførelsesstruktur tillige med den organisatoriske struktur og de styrende organer, der
er nødvendige for aktionens gennemførelse. Fællesskabet kan i overensstemmelse med bilag II yde
finansiel støtte til initiativerne og kan deltage aktivt i gennemførelsen med de for aktionen mest
hensigtsmæssige midler.
1
        Listen er kun vejledende og de foreslåede initiativer er genstand for særskilte afgørelser på
        grundlag af artikel 169 (jf. bilag I, kapitlet "Videnskabelige og teknologiske mål samt
        hovedlinjer for temaerne og aktiviteterne").
 ---pagebreak--- 30.12.2006         DA                 Den Europæiske Unions Tidende                           L 400/241
• Artikel 169-initiativ vedrørende Østersøforskning
Initiativet går ud på at lancere og gennemføre et fælles FoU-program, hvori flere nationale
forskningsprogrammer indgår, på området for havforskning og bæredygtighed i Østersøen.
Initiativet skal i tråd med en række internationale, europæiske og regionale konventioner om
Østersøen bidrage til etablering af en platform for sammenfatning og videreformidling af
forskningsresultater på området og tilvejebringe den nødvendige FoU til at støtte en bæredygtig
udvikling i Østersøen.
• Artikel 169-initiativ vedrørende "længst muligt i eget hjem"
Et fælles FoU-program med sigtet "længst muligt i eget hjem" skal forsøge at samle nationale
forskningsaktiviteter for at afdække, hvordan ikt kan forbedre livskvaliteten for ældre og bidrage til,
at de kan klare sig længere i eget hjem og egne omgivelser. Det omfatter f.eks. hjælp til at udføre
daglige gøremål og etablere sociale kontakter, overvågning af deres helbredstilstand og
aktivitetsniveau og større tryghed og sikkerhed for de ældre. Der fokuseres på integrering af udstyr,
systemer og tjenester i omkostningseffektive, driftssikre og tillidvækkende løsninger. Initiativet
sigter mod et europæisk samarbejde i meget stor målestok med den fornødne kritiske masse og
langsigtet engagement.
• Artikel 169-initiativ vedrørende metrologi
Formålet er at lancere og gennemføre et sammenhængende fælles FoU-program for metrologi,
hvori skal indgå en række nationale programmer. Det skal sætte Europa i stand til at imødekomme
de voksende behov for avanceret metrologi som et værktøj for innovation og videnskabelig
forskning og forskningspolitik. Initiativet skal navnlig understøtte målsætningerne for de nationale
målesystemer i Europa via nettet af nationale måletekniske institutter.
 ---pagebreak--- L 400/242         DA                  Den Europæiske Unions Tidende                         30.12.2006
                                               BILAG V
    Oplysninger, der skal fremlægges af Kommissionen i overensstemmelse med artikel 8, stk. 5
1.        Oplysninger om de enkelte projekter, som muliggør overvågning af det enkelte forslags
          komplette forløb, og som navnlig omfatter:
          –     fremlagte forslag
          –     evalueringsresultater for det enkelte forslag
          –     tilskudsaftaler
          –     gennemførte projekter.
2.        Oplysninger om resultaterne af den enkelte indkaldelse af forslag og gennemførelse af
          projekterne, der navnlig omfatter:
          –     resultaterne af den enkelte indkaldelse af forslag
          –     udfaldet af forhandlingerne om tilskudsaftaler
          –     gennemførelse af projekterne, herunder betalingsoplysninger og resultatet af
                projekterne.
3.        Oplysninger om gennemførelsen af programmet, herunder relevante oplysninger om
          ramme-programmet, særprogrammet og hvert enkelt tema.
Disse oplysninger (især om forslag, evalueringen af dem og tilskudsaftaler) bør gives i et ensartet
struktureret format, der kan læses og behandles elektronisk, og som kan findes frem ved hjælp af et
it-baseret informations- og indberetningssystem, der umiddelbart gør dataanalyse mulig.