title: 2005/423/EF: Rådets afgørelse af 10. maj 2005 om indgåelse af en tillægsprotokol til aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Chile på den anden side for at tage hensyn til Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse af Den Europæiske Union

text:
               8.6.2005

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 144/42

      RÅDETS AFGØRELSE

   af 10. maj 2005
   om indgåelse af en tillægsprotokol til aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Chile på den anden side for at tage hensyn til Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse af Den Europæiske Union
   (2005/423/EF)
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 310, sammenholdt med artikel 300, stk. 2, første afsnit, og artikel 300, stk. 3, andet afsnit,
   under henvisning til tiltrædelsesakten af 2003, særlig artikel 6, stk. 2,
   under henvisning til forslag fra Kommissionen,
   under henvisning til samstemmende udtalelse fra Europa-Parlamentet, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Tillægsprotokollen til aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Chile på den anden side blev undertegnet på Fællesskabets og dets medlemsstaters vegne den 16. december 2004.

               (2)

               Tillægsprotokollen bør godkendes —

         TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
   Eneste artikel
   1.   Tillægsprotokollen til aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Chile på den anden side for at tage hensyn til Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse af Den Europæiske Union godkendes herved på Fællesskabets og dets medlemsstaters vegne.
   Teksten til tillægsprotokollen er knyttet til denne afgørelse (1).
   2.   Formanden for Rådet giver den notifikation, der er omhandlet i artikel 13 i protokollen.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 10. maj 2005.

            På Rådets vegne

         J. KRECKÉ

            Formand

      (1)  EUT L 38 af 10.2.2005, s. 3.


title: Rådets afgørelse af 24. september 2012 om udnævnelse af medlemmerne af bestyrelsen for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse

text:
               12.10.2012

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 308/6

         RÅDETS AFGØRELSE
   af 24. september 2012
   om udnævnelse af medlemmerne af bestyrelsen for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse
   2012/C 308/05
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 337/75 af 10. februar 1975 om oprettelse af et europæisk center for udvikling af erhvervsuddannelse, særlig artikel 4 (1),
   under henvisning til indstilling fra den Lettiske regering, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Rådet har ved afgørelse af 16. juli 2012 (2) udnævnt medlemmerne af bestyrelsen for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse for perioden fra den 18. september 2012 til den 17. september 2015.

               (2)

               En plads som medlem af centrets bestyrelse i kategorien regeringsrepræsentanter er blevet ledig, efter at Janis GAIGALS er trådt tilbage —

         VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
   Eneste artikel
   Til medlem af bestyrelsen for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse udnævnes hermed for den resterende del af mandatperioden, dvs. indtil den 17. september 2015:

      REGERINGSREPRÆSENTANT:

               Letland

               Nellija TITOVA

      Udfærdiget i Bruxelles, den 24. september 2012.

            På Rådets vegne

         S. ALETRARIS

            Formand

      (1)  EFT L 39 af 13.2.1975, s. 1.

      (2)  EUT C 228 af 31.7.2012, s. 3.


title: EFTA-Tilsynsmyndighedens afgørelse nr. 433/09/KOL af 30. oktober 2009 om treoghalvfjerdsindstyvende ændring af de proceduremæssige og materielle regler for statsstøtte

text:
               25.2.2010

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 48/27

         EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDENS AFGØRELSE
   Nr. 433/09/KOL
   af 30. oktober 2009
   om treoghalvfjerdsindstyvende ændring af de proceduremæssige og materielle regler for statsstøtte
   EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDEN HAR —
   UNDER HENVISNING TIL aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (1), særlig artikel 61-63, og protokol 26 til aftalen,
   UNDER HENVISNING TIL aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol (2), særlig artikel 24 og artikel 5, stk. 2, litra b),
   som tager i betragtning, at EFTA-Tilsynsmyndigheden i henhold til tilsyns- og domstolsaftalens artikel 24 skal iværksætte EØS-aftalens bestemmelser om statsstøtte,
   som tager i betragtning, at EFTA-Tilsynsmyndigheden i henhold til tilsyns- og domstolsaftalens artikel 5, stk. 2, litra b), skal udsende meddelelser eller retningslinjer om spørgsmål, der er omfattet af EØS-aftalen, hvis det udtrykkeligt er hjemlet i denne aftale eller i tilsyns- og domstolsaftalen, eller hvis EFTA-Tilsynsmyndigheden finder det nødvendigt,
   som erindrer om, at EFTA-Tilsynsmyndigheden den 19. januar 1994 vedtog proceduremæssige og materielle regler (3) for statsstøtte (4),
   som tager i betragtning, at kapitlet om statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (5) i EFTA-Tilsynsmyndighedens statsstøtteretningslinjer udløber den 30. november 2009 (6),
   som tager i betragtning, at kapitlet svarer til Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (7), der udløber den 9. oktober 2009 (8),
   som tager i betragtning, at Europa-Kommissionen den 9. juli 2009 vedtog en meddelelse om forlængelse af Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder indtil den 9. oktober 2012; meddelelsen blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende den 9. juli 2009,
   som tager i betragtning, at Kommissionens meddelelse om forlængelse af Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder også er relevant for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde,
   som tager i betragtning, at der skal sikres en ensartet anvendelse af EØS' statsstøtteregler i hele Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde,
   som tager i betragtning, at EFTA-Tilsynsmyndigheden i henhold til punkt II under overskriften »GENERELT« i slutningen af bilag XV til EØS-aftalen efter høring af Kommissionen skal vedtage retsakter, der svarer til dem, som Europa-Kommissionen har vedtaget,
   som tager i betragtning, at kapitlet om statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder udløber den 30. november 2009, og at det derfor er nødvendigt at forlænge dets gyldighedsperiode,
   som har hørt Europa-Kommissionen,
   som har hørt medlemsstaterne —
   VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
   Artikel 1
   Gyldighedsperioden for kapitlet om statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder i EFTA-Tilsynsmyndighedens statsstøtteretningslinjer forlænges indtil den 30. november 2012.
   Artikel 2
   Kun den engelske udgave er autentisk.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 30. oktober 2009.

            På EFTA-Tilsynsmyndighedens vegne

         Per SANDERUD

            Formand

         Kristján Andri STEFÁNSSON

            Medlem af kollegiet

      (1)  I det følgende benævnt »EØS-aftalen«.

      (2)  I det følgende benævnt »tilsyns- og domstolsaftalen«.

      (3)  I det følgende benævnt »statsstøtteretningslinjerne«.

      (4)  Oprindeligt offentliggjort i EFT L 231 af 3.9.1994, s. 1 og i EØS-tillæg nr. 32 af 3.9.1994, s. 1.

      (5)  EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 305/04/KOL, offentliggjort i EUT L 107 af 28.4.2005, s. 28, EØS-tillæg nr. 21 af 28.4.2005, s. 1.

      (6)  Afsnit 89 i beslutning nr. 305/04/KOL, se reference i fodnote 5.

      (7)  EUT C 244 af 1.10.2004, s. 2.

      (8)  Punkt 102 i det dokument, der henvises til i fodnote 7.


Avis juridique important

|

41998D0402

98/402/EKSF: Afgørelse truffet af repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 17. juni 1998 om visse foranstaltninger, der skal anvendes over for Kasakhstan, vedrørende handel med visse jern- og stålprodukter, der henhører under EKSF-traktaten

EF-Tidende nr. L 178 af 23/06/1998 s. 0036 - 0037

AFGØRELSE TRUFFET AF REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER, FORSAMLET I RÅDET den 17. juni 1998 om visse foranstaltninger, der skal anvendes over for Kasakhstan, vedrørende handel med visse jern- og stålprodukter, der henhører under EKSF-traktaten (98/402/EKSF) REPRÆSENTANTERNE FOR REGERINGERNE FOR DET EUROPÆISKE KUL- OG STÅLFÆLLESSKABS MEDLEMSSTATER, FORSAMLET I RÅDET, HAR -i forståelse med Kommissionen -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1 I perioden fra 1. juli til 31. december 1998 kræves der licens for at indføre de i bilag I nævnte stålprodukter henhørende under EKSF-traktaten og med oprindelse i Kasakhstan til samtlige medlemsstater. Licens udstedes kun inden for de i artikel 2 fastsatte grænser. Stålprodukter med oprindelse i Kasakhstan, som er omfattet af en eller flere gyldige importlicenser udstedt i henhold til afgørelse nr. 97/862/EKSF (1), og som allerede inden denne afgørelses ikrafttræden er afsendt til Fællesskabet, tillades indført inden for de grænser, der gjaldt for perioden fra 1. januar til 30. juni 1998.Artikel 2 De tilladte importmængder fastsættes for hver varekategori for hele Fællesskabet i overensstemmelse med de kontingenter, der er anført i bilag II.Gyldighedsperioden for en importlicens er fire måneder. Importlicenser, der ikke er anvendt eller kun delvis anvendt, kan fornyes for to måneder.Artikel 3 Medlemsstaterne udsteder licenserne og underretter straks Kommissionen herom. Kommissionen underretter med jævne mellemrum medlemsstaterne om de udnyttede mængder.Medlemsstaterne og Kommissionen konfererer indbyrdes for at sikre, at de omhandlede mængder ikke overskrides.Artikel 4 Såfremt Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab og Kasakhstan indgår en aftale om handel med visse jern- og stålprodukter, som træder i kraft inden for denne afgørelses gyldighedsperiode, vil bestemmelserne i denne aftale og de dertil hørende gennemførelsesbestemmelser træde i stedet for denne afgørelses bestemmelser fra den dag, hvor aftalen træder i kraft.Artikel 5 Denne afgørelse træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.Den anvendes fra den 1. juli 1998.Udfærdiget i Luxembourg, den 17. juni 1998.FormandM. MEACHER(1) EFT L 351 af 23. 12. 1997, s. 60.BILAG I SA. Fladvalsede produkter SA1. Bredbånd7208 10 007208 25 007208 26 007208 27 007208 36 007208 37 107208 37 907208 38 107208 38 907208 39 107208 39 907211 14 107211 19 207219 11 007219 12 107219 12 907219 13 107219 13 907219 14 107219 14 907225 20 207225 30 00SA2. Tykke plader7208 40 107208 51 107208 51 307208 51 507208 51 917208 51 997208 52 107208 52 917208 52 997208 53 107211 13 00SA3. Andre fladvalsede produkter7208 40 907208 53 907208 54 107208 54 907208 90 107209 15 007209 16 107209 16 907209 17 107209 17 907209 18 107209 18 917209 18 997209 25 007209 26 107209 26 907209 27 107209 27 907209 28 107209 28 907209 90 107210 11 107210 12 117210 12 197210 20 107210 30 107210 41 107210 49 107210 50 107210 61 107210 69 107210 70 317210 70 397210 90 317210 90 337210 90 387211 14 907211 19 907211 23 107211 23 517211 29 207211 90 117212 10 107212 10 917212 20 117212 30 117212 40 107212 40 917212 50 317212 50 517212 60 117212 60 917219 21 107219 21 907219 22 107219 22 907219 23 007219 24 007219 31 007219 32 107219 32 907219 33 107219 33 907219 34 107219 34 907219 35 107219 35 907225 40 80BILAG II KONTINGENTER >TABELPOSITION>


Vigtig juridisk meddelelse

|

E2000C0380

2000/380/: EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning Nr. 380/00/KOL den 18. december 2000 om loven om midlertidige godtgørelser i forbindelse med filmproduktion i Island (lov nr. 43/1999) (Island)

EF-Tidende nr. L 089 af 29/03/2001 s. 0037 - 0045

EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutningNr. 380/00/KOLden 18. december 2000om loven om midlertidige godtgørelser i forbindelse med filmproduktion i Island(lov nr. 43/1999)(Island)EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDEN HAR -under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde(1), særlig artikel 61 til 63,under henvisning til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol(2), særlig artikel 24 og artikel 1 i protokol 3 til denne aftale,under henvisning til de proceduremæssige og materielle regler for statsstøtte(3),under henvisning til Tilsynsmyndighedens beslutning af 4. juni 1999, hvorved Tilsynsmyndigheden indledte procedurer i overensstemmelse med artikel 1, stk. 2, i protokol 3 til aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen,efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i henhold til nævnte bestemmelser(4), ogud fra følgende betragtninger:I. SAGSFREMSTILLINGSagsforløbDe islandske myndigheder underrettede ved brev fra industri- og handelsministeriet af 10. marts 1999, modtaget og registreret af Tilsynsmyndigheden den 7. april 1999 (dok. nr. 99-2531-A), i henhold til artikel 1, stk. 3, i protokol 3 til aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen om en række støtteforanstaltninger til fordel for filmproduktion i Island. Som Tilsynsmyndigheden senere fik at vide, var regeringens lovforslag om disse støtteforanstaltninger blevet vedtaget af Islands parlament den 11. marts 1999 (lov nr. 43/1999 om midlertidig godtgørelse af omkostninger til film, der produceres i Island, i det følgende benævnt "loven"). Tilsynsmyndigheden vedtog ved beslutning af 4. juni 1999 (beslutning nr. 114/99/KOL) at indlede en formel undersøgelsesprocedure vedrørende de i loven omhandlede støtteforanstaltninger. I et brev af samme dato blev de islandske myndigheder underrettet om beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure og samtidig anmodet om at fremsætte deres bemærkninger inden for en frist på én måned fra modtagelsen af meddelelsen af nævnte beslutning. Efter at fristen var blevet forlænget adskillige gange, fremsatte myndighederne deres skriftlige bemærkninger ved brev af 15. oktober 1999, registreret af Tilsynsmyndigheden den 26. oktober 1999 (dok. nr. 99-7966-A).Beslutningerne om indledning af proceduren blev offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende C 223 af 5. august 1999, s. 9 (på EU-sprogene), og i EØS-supplement nr. 40 af 16. september 1999, s. 1 (på EFTA-sprogene). Interesserede parter havde muligheden for at fremsætte deres bemærkninger inden for en frist på en måned efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende/EØS-supplementet. Der blev ikke fremsat nogen bemærkninger til Tilsynsmyndigheden.I beslutningen om indledning af proceduren udtrykte Tilsynsmyndigheden tvivl om, hvorvidt de i loven omhandlede støtteforanstaltninger er forenelige med EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c). Denne tvivl byggede på den omstændighed, at godtgørelse af filmproduktionsomkostninger udgjorde driftsstøtte, som Tilsynsmyndigheden normalt ikke accepterer, og at loven ikke havde til formål at støtte aktiviteter af en specifik kulturel værdi. Tilsynsmyndighedens overvejelser blev yderligere uddybet i et brev af 9. september 1999 til de islandske myndigheder (dok. nr. 99-6620-D). Med henvisning til Europa-Kommissionens praksis, navnlig beslutningerne vedrørende Frankrig(5) og Irland(6), understregede Tilsynsmyndighedens konkurrence- og statsstøttedirektorat udtrykkeligt, at ordningen ikke indeholdt mekanismer, som sikrede, at de film, der kunne være berettiget til støtte, blev udvalgt efter kulturelle kriterier, og at ordningen i kraft af sit krav om, at filmproducenterne skulle afholde samtlige produktionsomkostninger i Island, medførte en begrænsning af udvekslingen af tjenesteydelser inden for EØS.De pågældende spørgsmål blev drøftet på bilaterale møder i Bruxelles den 30. juni 1999 og den 7. oktober 1999, på et samlet møde den 26. november 1999 i Reykjavik samt på et multilateralt møde den 21. marts 2000 i Bruxelles. På sidstnævnte møde blev konsekvenserne og virkningerne af anvendelsen af de kriterier, Europa-Kommissionen havde fastlagt for vurderingen af filmstøtteordninger i henhold til EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c), drøftet med EFTA-staterne.I et brev af 24. juli 2000 (dok. nr. 00-5245-D) gav Tilsynsmyndigheden udtryk for den opfattelse, at de i loven omhandlede støtteforanstaltninger i lyset af de kriterier, Europa-Kommissionen havde fastlagt for filmstøtteordninger i EF, og de skriftlige bemærkninger, de islandske myndigheder havde fremsat, ikke kunne være omfattet af en undtagelse i henhold til EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c), og derfor måtte anses for at være uforenelige med aftalen. På den baggrund anmodede Tilsynsmyndigheden de islandske myndigheder om at fremsætte deres bemærkninger inden for en frist på to måneder efter modtagelsen af nævnte brev. De islandske myndigheder oplyste i deres svar til Tilsynsmyndigheden pr. fax af 8. september 2000, registreret af Tilsynsmyndigheden den 14. september 2000 (dok. nr. 00-6356-A), at den islandske regering var i færd med at forberede et lovforslag, hvori der blev taget hensyn til de spørgsmål, Tilsynsmyndigheden havde rejst vedrørende lovens forenelighed med EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c). Den islandske regering bekræftede endvidere, at den afholdt sig fra at anvende lovens bestemmelser, således som Tilsynsmyndigheden havde krævet det i sin beslutning af 4. juni 1999. Den 11. oktober 2000 blev der holdt et møde mellem de islandske myndigheder og repræsentanter fra Tilsynsmyndighedens konkurrence- og statsstøttedirektorat, og ved den lejlighed blev de lovændringer, den islandske regering havde planlagt, drøftet nærmere. På mødet bekræftede de islandske myndigheder desuden, at der ikke var foretaget nogen udbetalinger med hjemmel i den pågældende lov. Det endelige lovforslag om ændring af lov nr. 43/1999 om midlertidige godtgørelser i forbindelse med filmproduktion i Island(7) blev forelagt Tilsynsmyndigheden ved brev fra finansministeriet af 28. november 2000, registreret af Tilsynsmyndigheden den 4. december 2000 (dok. nr. 00-8857-A).Beskrivelse af støtteforanstaltningerne i henhold til lovforslag om ændring af lov nr. 43/1999I henhold til artikel 1 i lovforslaget om ændring af lov nr. 43/1999 om midlertidige godtgørelser i forbindelse med filmproduktion i Island (i det følgende benævnt "ændringsforslag") er formålet med filmstøtte i henhold til ændringsforslaget at udvikle den indenlandske kultur og fremme Islands historie og natur ved midlertidigt at støtte film og fjernsynsprogrammer, der produceres i Island.I henhold til artikel 2 i ændringsforslaget ydes der godtgørelse for en del af produktionsomkostningerne i forbindelse med produktion af film og fjernsynsprogrammer i Island. Det fastsættes i denne artikel nærmere, at når over 80 % af de samlede produktionsomkostninger til en film eller et fjernsynsprogram er afholdt i Island, beregnes godtgørelserne på grundlag af de samlede produktionsomkostninger, der er afholdt i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde. Ved produktionsomkostninger forstås alle omkostninger, der er afholdt i Island, og som kan fradrages selskabsindkomsten i henhold til loven om indkomsts- og nettoformueskat. Betalinger i forbindelse med ansatte og kontrahenter må kun medtages under produktionsomkostningerne, såfremt det kan bevises, at disse er skattepligtige i Island.Ændringsforslagets artikel 3 og 4 vedrører ansøgningsproceduren og nedsættelsen af et udvalg, der er ansvarligt for vurderingen af ansøgninger om godtgørelse. Udvalget skal tage hensyn til, om vedkommende film eller fjernsynsprogram fremmer Islands kultur og eventuelt indeholder referencer til islandsk historie og natur. Ved vurderingen af en ansøgning om godtgørelse kan udvalget også anmode om en ekspertudtalelse vedrørende den pågældende produktions formodede kunstneriske værdi.Betingelserne for godtgørelse er fastlagt i artikel 4 i ændringsforslaget. De omfatter navnlig kravet om, at produktionen skal være hensigtsmæssig til at fremme islandsk kultur og Islands historie og natur, og der til produktionen skal etableres et særligt selskab i Island (et selskab anses også for at være etableret i Island, hvis det har hjemsted i en anden EØS-medlemsstat og har en filial eller et agentur i Island).Artikel 5 i ændringsforslaget fastlægger den støtteintensitet, der er tilladt under ordningen: Andelen af godtgjorte produktionsomkostninger skal udgøre 12 % af de i artikel 2 omhandlede produktionsomkostninger. Industriministeren træffer beslutning om godtgørelse på grundlag af henstillinger fra det udvalg, der er omhandlet i artikel 3 i ændringsforslaget. I ændringsforslagets artikel 7 fastsættes det, at hvis en ansøger har modtaget tilskud fra den islandske filmfond til produktion af samme film eller fjernsynsprogram, skal tilskuddet trækkes fra det beløb, som betragtes som indenlandsk produktionsomkostning. Et tilskud fra den islandske filmfond og en godtgørelse i henhold til artikel 5 må tilsammen ikke overstige 50 % af de samlede produktionsomkostninger til samme film eller fjernsynsprogram.I artikel 8 i ændringsforslaget fastsættes det, at industriministeren skal udstede gennemførelsesbestemmelser til denne lov. De skal bl.a. indeholde bestemmelser om procedurer for godtgørelser i henhold til denne lov, ministerens ret til at udsætte godtgørelser, der overstiger det beløb, der er afsat på regeringens budget, betingelserne for godtgørelser, ansøgninger, svar på ansøgninger og beslutninger om godtgørelser.I overensstemmelse med artikel 9 i ændringsforslaget træder ordningen straks i kraft og udløber den 31. december 2006. Ansøgninger om godtgørelse, som er godkendt forud for dette tidspunkt, vil fortsat være gyldige.II. VURDERINGStandstillforpligtelseI henhold til artikel 1, stk. 3, i protokol 3 til aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen skal EFTA-Tilsynsmyndigheden underrettes i god tid, således at den kan fremsætte sine bemærkninger, om enhver plan om at yde eller ændre støtte. Hvis den finder, at en sådan plan ikke er forenelig med EØS-aftalens funktion under hensyntagen til artikel 61 i EØS-aftalen, indleder den straks den i stk. 2 omhandlede procedure. Den pågældende stat må ikke lade de foreslåede foranstaltninger træde i kraft, før proceduren har mundet ud i en endelig beslutning.I beslutningen om indledning af proceduren fandt Tilsynsmyndigheden, at støtten af proceduremæssige årsager var ulovlig, idet loven var blevet meddelt sent og gennemført uden at afvente Tilsynsmyndighedens beslutning. Imidlertid har de islandske myndigheder under proceduren bekræftet, at der ikke er udbetalt nogen støtte med hjemmel i lov nr. 43/1999.Tilsynsmyndigheden kan derfor konkludere, at de islandske myndigheder har overholdt standstillforpligtelsen i henhold til artikel 1, stk. 3, i protokol 3 til aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen.Statsstøtte i den i EØS-aftalens artikel 61 fastlagte betydningI EØS-aftalens artikel 61 fastsættes det, at "Bortset fra de i denne aftale hjemlede undtagelser er støtte, som ydes af EF-medlemsstater, EFTA-stater eller ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som, fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelige med denne aftale i det omfang den påvirker samhandelen mellem de kontraherende parter".De støtteforanstaltninger, der er omhandlet i ændringsforslaget, finansieres over statsbudgettet. I ændringsforslaget tilstås filmproducenter en finansiel fordel, som de ikke ville have opnået under normale omstændigheder. Støtten styrker derfor modtagerens stilling i forhold til de konkurrerende virksomheder. Generelt set vil støtteforanstaltninger påvirke konkurrencen og samhandelen mellem de kontraherende parter, såfremt modtagervirksomheden udfører en økonomisk aktivitet, der indebærer handel mellem de kontraherende parter. Filmproduktioner kan optages forskellige steder i EØS. Desuden forhandles filmproduktionerne efterfølgende mellem de kontraherende parter og kan være indbyrdes konkurrerende i kampen om at tiltrække publikum. På den baggrund kan den produktionsstøtte, der i henhold til ændringsforslaget kan tilstås, ændre konkurrencen mellem forskellige filmproduktionssteder og have indflydelse på handelsvilkårene for film ved markedsføring. Derfor indeholder ændringsforslaget om midlertidig godtgørelse af produktionsomkostninger foranstaltninger, der udgør støtte i den i EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, fastlagte betydning.Støtteforanstaltningernes forenelighed med EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c)Tilsynsmyndigheden har undersøgt, om de i ændringsforslaget indeholdte støtteforanstaltninger kan godkendes ud fra kulturelle betragtninger. Det bør nævnes, at Tilsynsmyndigheden endnu ikke, som den har det for mange andre områder, har vedtaget fortolkende retningslinjer inden for støtte til film- og fjernsynsindustri. Derfor skal vurderingen af, hvorvidt støtten til filmproducenter er forenelig, baseres direkte på EØS-aftalens artikel 61, ud fra en fortolkning, hvori der navnlig tages hensyn til relevant praksis fra Europa-Kommissionens side.Europa-Kommissionen har i sin beslutningspraksis traditionelt indtaget en positiv holdning til støtte til fjernsynsprogrammer og filmproduktioner. Forskellige støtteordninger er blevet anset for at være forenelige med EF-traktaten, såfremt støtten var nødvendig for og stod i forhold til et fremstød for og/eller bevarelsen af den europæiske kultur og var i overensstemmelse med EF-traktatens overordnede principper som f.eks. ikke-forskelsbehandling og fri levering af tjenesteydelser(8).Europa-Kommissionen har i flere forskellige strategidokumenter erkendt, at produktion og distribution af film og programmer spiller en vigtig rolle for Europas kulturelle identitet. I sin seneste meddelelse om "principper og retningslinjer for Fællesskabets audiovisuelle politik i den digitale tidsalder"(9) erkender Europa-Kommissionen, at de grundlæggende mål for den audiovisuelle politik, i betragtning af denne industris særlige betydning, er "at fremme produktion og distribution af europæiske produktioner gennem oprettelse af sikre og stabile lovgivningsmæssige rammer for fri udveksling af audiovisuelle tjenester på den ene side og passende støttemekanismer på den anden side"(10).Med Maastricht-traktaten blev der tilføjet en kulturel undtagelse til EF-traktatens statsstøtteregler. Under denne kulturelle undtagelse i EF-traktatens artikel 92, stk. 3, litra d) (nu artikel 87, stk. 3, litra d)(11)), fastsættes det, at Kommissionen kan betragte "støtte til fremme af kulturen og bevarelse af kulturarven, når den ikke ændrer samhandels- og konkurrencevilkårene i Fællesskabet i et omfang, der strider mod de fælles interesser" som forenelig med fællesmarkedet. Denne undtagelse er ikke medtaget i EØS-aftalen. Ikke desto mindre finder Tilsynsmyndigheden, at filmstøtteforanstaltninger kan godkendes af kulturelle årsager på grundlag af EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c), i det omfang, Europa-Kommissionens beslutninger på grundlag af EF-traktatens artikel 92, stk. 3, litra d) (nu artikel 87, stk. 3, litra d) ikke afviger fra tidligere praksis, som var baseret på EF-traktatens artikel 92, stk. 3, litra c) (nu artikel 87, stk. 3, litra c)). I den sammenhæng ønsker Tilsynsmyndigheden at henvise til Europa-Kommissionens beslutning om støtte til filmproduktion i Irland, hvor Kommissionen fremhæver, at det bør understreges, at da artikel 151, stk. 1, og artikel 87, stk. 3, litra d), i 1992 blev indført i kraft af traktaten om Den Europæiske Union, afspejlede dette ikke nødvendigvis en ændring i Kommissionens politik over for kultursektoren, idet Kommissionen tidligere havde taget hensyn til de betragtninger, der er omhandlet i nævnte artikler, ved vurderingen af, hvorvidt støtte til kulturelle aktiviteter var forenelig med fællesmarkedet(12).Tilsynsmyndigheden er klar over, at Europa-Kommissionen i en række nylige beslutninger vedrørende filmstøtte har udelukket anvendelsen af EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c) (svarende til EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c)), og baseret sin godkendelse på artikel 87, stk. 3, litra d). Ifølge Europa-Kommissionen fandt artikel 87, stk. 3, litra c), ikke anvendelse, fordi de pågældende filmstøtteforanstaltninger udgjorde driftsstøtte, som normalt ikke er tilladt i henhold til denne bestemmelse. Desuden vil det grundlæggende mål for filmstøtteforanstaltninger ikke være at udvikle en erhvervsgren, men snarere at skabe et kulturelt produkt (film). Efter Tilsynsnymyndighedens opfattelse forhindrer Europa-Kommissionens indfaldsvinkel ikke, at EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c), anvendes som retsgrundlag for godkendelse af filmstøtteforanstaltninger i EFTA-staterne, forudsat at der tages tilstrækkeligt hensyn til de kriterier, Europa-Kommissionen benytter i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra d).På den baggrund har Tilsynsmyndigheden undersøgt, hvorvidt ændringsforslaget kan godkendes efter EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c). I henhold til EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c), er "støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner" forenelig med EØS-aftalens funktion, "når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider imod den fælles interesse".I overensstemmelse med Europa-Kommissionens praksis inden for statsstøtte til filmindustrien(13) kan driftsstøtte til filmindustrien anses for at være forenelig, såfremt følgende kriterier er opfyldt:- Det kulturelle indhold i film, der modtager støtte, skal på en eller anden måde sikres.- Støtteintensiteten må ikke overstige 50 % af produktionsomkostningerne.- Producenten skal have mulighed for at bruge mindst 20 % af filmbudgettet i andre EØS-stater uden dermed at miste støtten til denne del af produktionsomkostningerne.- Støtten skal opfylde de generelle principper for statsstøtteforanstaltningers forenelighed (nødvendighed, forholdsmæssighed og gennemskuelighed) samt de grundlæggende principper i EØS-aftalen.Tilsynsmyndigheden mener, at disse kriterier kan skabe balance mellem målet om kulturel produktion og udvikling af audiovisuelle industrier på den ene side og konkurrencehensynene på den anden side. Kriterierne indebærer en tilpasning af de generelle betingelser, der er underliggende for EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c), nemlig støttens nødvendighed og forholdsmæssighed, til de særlige omstændigheder og krav, der gælder inden for filmproduktion.Det kulturelle indhold i film, der modtager støtte, skal sikresTilsynsmyndigheden ønsker at understrege, at dette kriterium ikke tager sigte på at indskrænke EFTA-staternes kompetence med hensyn til kulturelle anliggender og heller ikke har til formål at fastlægge, hvilken slags filmproduktioner der inden for rammerne af den nationale filmstøtteordning bør anses for at være af kulturel værdi. For at ordningen af kulturelle årsager ikke skal være omfattet af det generelle forbud mod driftsstøtte, mener Tilsynsmyndigheden dog i lyset af Europa-Kommissionens praksis, hvorunder det kræves, at støtten primært skal have til formål at fremme produktion af film som et kulturelt produkt snarere end at fremme filmindustrien som sådan, at det klart må fremgå, at ordningen har til formål at fremme produktion af film snarere end at udvikle den til filmproduktionen knyttede industri. Desuden skal støtteordningen udformes sådan, at dens bestemmelser sikrer, at kulturen fremmes. Det betyder, at de nationale organer, der er ansvarlige for tildeling af filmstøtte, skal vurdere anvendelsen af støtte ud fra kunstneriske/kulturelle betragtninger. Endvidere skal kravene vedrørende det kulturelle indhold udelukke støtte til ikke-kulturelle produktioner som f.eks. reklamefilm.Under den formelle undersøgelsesprocedure udtrykte Tilsynsmyndigheden bekymring over flere forskellige bestemmelser i loven af 11. marts 1999. Efter Tilsynsmyndighedens opfattelse var formålet med disse bestemmelser primært at støtte filmindustrien i Island ved at tiltrække udenlandsk kapital, uden at der blev lagt tilstrækkelig vægt på udvælgelsen af støtteberettigede film på grundlag af kulturelle kriterier. I ændringsforslaget er det nu udtrykkeligt fastlagt, at støtteforanstaltningerne forfølger kulturelle mål som f.eks. at udvikle den indenlandske kultur og fremme Islands historie og natur. Desuden vurderes ansøgninger om godtgørelse af filmproduktionsomkostninger af et udvalg på grundlag af kulturelle kriterier. Tilsynsmyndigheden er tilfreds med, at det med disse bestemmelser sikres, at vurderingen af støtteberettigede filmprojekter finder sted på grundlag af kvalitetsmæssige og kunstneriske kriterier.Støtteintensiteten må ikke overstige 50 % af produktionsomkostningerneFor at skabe balance mellem målene om at fremme filmproduktionen og opretholde loyale konkurrencevilkår er det hensigtsmæssigt at begrænse statsstøtten til individuelle produktioner. Det er nødvendigt, at der iagttages et maksimumsloft for støtte til filmproduktion for at stimulere almindelige kommercielle initiativer inden for markedsøkonomiske rammer og undgå, at de kontraherende parter konkurrerer om at over- eller underbyde hinanden. Desuden er tærsklen på 50 % af produktionsbudgettet også i overensstemmelse med de tærskler, der er fastlagt af andre supranationale filmstøttemekanismer, f.eks. støtte gennem EF-programmet Media II (1996-2000)(14) og Europarådets Eurimages-program. I betragtning af, at alle de filmstøtteordninger, Europa-Kommissionen har godkendt, siden 1998 uden undtagelse har skullet iagttage loftet på 50 %(15), og for at sikre ensartede spilleregler for filmproducenter i EØS mener Tilsynsmyndigheden, at det er vigtigt at begrænse den tilladte støtteintensitet til 50 % af produktionsbudgettet.Den støtteintensitet, der er fastlagt i artikel 5 i ændringsforslaget, som foreskriver en maksimal støtte på 12 % af produktionsomkostningerne, opfylder kravet om et støtteloft på 50 %. Desuden sikrer kumulationsreglerne i artikel 7 i ændringsforslaget, at når det samme filmprojekt modtager støtte fra den islandske filmfond, skal det pågældende beløb trækkes fra det beløb, som i henhold til ændringsforslaget betragtes som indenlandsk produktionsomkostning. Den støtte, der i alt ydes til én og samme film, må under ingen omstændigheder overstige 50 % af det samlede produktionsbudget.Producenten skal have mulighed for at bruge mindst 20 % af filmbudgettet i andre EØS-stater og stadig kunne opnå fuld støtteSelvom støtteforanstaltninger primært bør tage sigte på at fremme produktionen af en film som et kulturelt produkt, erkender Tilsynsmyndigheden, at filmproducenterne ikke kan udtrykke deres kreativitet uden tilstrækkeligt veludviklede menneskelige og tekniske rammer. For i fornødent omfang at fremme en vedvarende tilstedeværelse eller tilmed udvikling af de menneskelige og tekniske rammer, der kræves til kulturel produktion i de pågældende EFTA-stater, har disse derfor lov til at yde støtte til filmindustrien ud over den støtte, der ydes til produktionen af en bestemt film, forudsat at de forpligter filmproducenterne til at bruge en del af deres produktionsbudget i det land, der yder støtten. Denne mulighed har dog visse begrænsninger. F.eks. vil det være sådan, at visse rent tekniske tjenester, som ikke udgør en del af de fornødne kulturelle rammer, ikke skal være omfattet af en sådan forpligtelse. På den baggrund har Europa-Kommissionen udarbejdet 80/20 %-reglen, som giver EF-medlemsstaterne lov til at "territorialisere" op til 80 % af det samlede produktionsbudget i deres land. Dette krav indebærer, at når der afholdes under 80 % af de samlede produktionsomkostninger i det land, som yder støtten, vil kun de produktionsomkostninger, der er afholdt i vedkommende land, blive taget i betragtning med henblik på støtte. Hvis andelen er 80 % eller derover, skal samtlige omkostninger, der er afholdt inden for EØS, tages i betragtning med henblik på støtte.Selv i de tilfælde, hvor en filmstøtteordning ikke udtrykkeligt pålægger filmproducenterne en forpligtelse til at afholde samtlige produktionsomkostninger eller en del heraf i det land, der yder støtten, vil andre bestemmelser, navnlig bestemmelser vedrørende støtteberegningen, kunne have samme virkning. Hvad angår loven af 11. marts 1999, mener Tilsynsmyndigheden, at visse bestemmelser heri (navnlig lovens artikel 2) kan tilskynde en filmproducent til at afholde en større del af produktionsomkostningerne i Island, end vedkommende ellers ville have planlagt. I den sammenhæng kræves det efter 80/20 %-reglen, at godtgørelsesbeløbet beregnes på grundlag af de samlede produktionsomkostninger, uanset hvor disse er afholdt, hvis producenten afholder mindst 80 % af de samlede produktionsomkostninger i det pågældende land. Hvis filmproducenter derimod afholder under 80 % af produktionsomkostningerne i Island, må de interesser, som de øvrige kontraherende parter i EØS-aftalen har, anses for at være tilstrækkeligt tilgodeset. I sådanne tilfælde kan godtgørelsesbeløbet beregnes på grundlag af de omkostninger, der er afholdt i Island.Ifølge bestemmelserne i ændringsforslaget (jf. artikel 2) ydes der godtgørelse for en del af de produktionsomkostninger, der afholdes under produktion af film og fjernsynsprogrammer i Island. Det understreges dog, at når over 80 % af de samlede produktionsomkostninger til en film eller et fjernsynsprogram afholdes i Island, beregnes godtgørelsen på grundlag af de produktionsomkostninger, der i alt er afholdt inden for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde. Det betyder, at en filmproducent frit kan afholde op til 20 % af produktionsomkostningerne uden for Island, uden at miste retten til støtte for dette beløb. På den anden side vil støtten til en producent, som afholder mindre end 80 % af omkostningerne i Island, blive beregnet på grundlag af de omkostninger, der er afholdt i Island. Denne territorialisering af støtten er i overensstemmelse med de kriterier, Europa-Kommissionen har fastlagt i sin praksis i forbindelse med filmstøtteordninger i EF. Den skaber endvidere balance mellem det berettigede ønske om at støtte filmindustrien i Island og de hensyn, der skal tages vedrørende fri udveksling af tjenesteydelser inden for EØS. Tilsynsmyndigheden kan derfor konkludere, at de bestemmelser, der er tilføjet i ændringsforslaget, fuldt ud opfylder ovennævnte kriterier.Støtten skal opfylde de generelle principper for statsstøtteforanstaltningers forenelighed (nødvendighed, forholdsmæssighed og gennemskuelighed)Hvad angår støttens nødvendighed, forholder det sig ubestrideligt således, at filmproduktionen i Europa har brug for betydelig statsstøtte, for at det kan sikres, at Europas egen kultur og kreative kapacitet får mulighed for at komme til udtryk. Det er nødvendigt med denne støtte for at sikre den europæiske tilstedeværelse på et marked, der er domineret af audiovisuelle produkter fra lande uden for EØS. De enkelte EFTA-staters fremme af den audiovisuelle produktion gør det muligt at styrke den kulturelle mangfoldighed, som ellers ikke ville have været mulig(16). Uden statsstøtte ville filmproducenterne på grund af de begrænsede markeder og det begrænsede publikum for europæiske film, især på de sprog, der ikke er almindeligt udbredte i Europa, formodentlig ikke være i stand til at dække deres produktionsomkostninger gennem indtægter fra distributionen af film i biografer, fjernsyn og video. Det er almindeligt erkendt, at markedskræfterne alene ikke sikrer det ønskede produktionsniveau. På den baggrund kan den islandske filmstøtteordning anses for at være nødvendig.De tidligere bekymringer vedrørende støttens forholdsmæssighed er blevet fjernet med ændringsforslaget. Heri vokser støtteintensiteten ikke længere i takt med filmbudgettets størrelse. Desuden har man i ændringsforslaget fjernet kravet om et minimumsbudget på 80 mio. ISK, for at filmproduktioner kan komme i betragtning under støtteordningen. Filmstøtteordningen kan i kraft af disse ændringer anses for at være forholdsmæssig i forhold til målene, som er at styrke islandsk kultur uanset filmproduktionsbudget. Endelig bemærker Tilsynsmyndigheden, at støtteordningen tidsmæssigt er begrænset til fem år (indtil december 2006).Støtten skal opfylde de grundlæggende principper i EØS-aftalenI loven af 11. marts 1999 var godtgørelserne betinget af, at filmproducenten var fast etableret i Island. Tilsynsmyndigheden anså dette krav for at udgøre en indskrænkning af den frie udveksling af tjenesteydelser, som ikke kunne berettiges af kulturelle hensyn. I henhold til ændringsforslagets artikel 4, litra c), skal filmproducenter ikke længere være etableret i Island for at kunne være berettiget til støtte under ordningen. For selskaber, som har hjemsted i EØS, er det tilstrækkeligt at have en filial eller et agentur i Island. Desuden er det territorialrelaterede krav for fastlæggelse af godtgørelsesbeløbet blevet begrænset til det omfang, der kræves i henhold til 80/20 %-reglen. Tilsynsmyndigheden kan derfor konkludere, at bestemmelserne i ændringsforslaget er i overensstemmelse med de grundlæggende friheder i EØS-aftalen.KonklusionerFilmstøtteforanstaltningerne i lovforslaget om ændring af loven om midlertidige godtgørelser i forbindelse med filmproduktion i Island kan anses for at være i overensstemmelse med EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c). Tilsynsmyndigheden kan derfor afslutte proceduren mod den oprindelige lov nr. 43/1999, som blev indledt i henhold til artikel 1, stk. 2, i protokol 3 til aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen. Tilsynsmyndigheden ønsker dog at understrege, at denne konklusion bygger på forslag til lov om ændring af lov nr. 43/1999, som blev meddelt Tilsynsmyndigheden ved det islandske finansministeriums brev af 28. november 2000, registreret af Tilsynsmyndigheden den 4. december 2000 (dok. nr. 00-8857-A). Ændringer til dette lovforslag, som kan berøre vurderingen af støtteforanstaltninger inden for rammerne af EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c), er ikke omfattet af denne beslutning. Sådanne ændringer skal meddeles Tilsynsmyndigheden og kan ikke træde i kraft, før Tilsynsmyndigheden har godkendt dem.For at Tilsynsmyndigheden løbende kan følge anvendelsen af ordningen, anmodes de islandske myndigheder i henhold til kapitel 32 i Tilsynsmyndighedens retningslinjer om statsstøtte om at fremlægge summariske årsrapporter vedrørende gennemførelsen af denne ordning i den form, der er vist i bilag IV til Tilsynsmyndighedens retningslinjer om statsstøtte. De islandske myndigheder mindes om, at det i kapitel 32, punkt 5, i Tilsynsmyndighedens retningslinjer om statsstøtte er fastsat, at den første rapport for hver enkelt ordning skal fremsendes til EFTA-Tilsynsmyndigheden senest seks måneder efter udgangen af det budgetår, hvori den pågældende ordning blev godkendt af EFTA.Endelig er det i kapitel 32, punkt 6, i Tilsynsmyndighedens retningslinjer om statsstøtte fastsat, at en manglende overholdelse af forpligtelsen til at fremlægge rapporterne inden for den fastlagte frist kan medføre at EFTA-Tilsynsmyndigheden må indlede procedurer i henhold til artikel 1, stk. 2, i protokol 3 til aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen for så vidt angår den pågældende støtteordning -VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:1. De støtteforanstaltninger, der er omhandlet i lovforslag om ændring af lov nr. 43/1999 om midlertidige godtgørelser i forbindelse med filmproduktion i Island, er forenelige med EØS-aftalen.2. Den formelle undersøgelsesprocedure mod den oprindelige lov nr. 43/1999 om midlertidig godtgørelse af omkostningerne til film, der produceres i Island, der blev vedtaget af Islands parlament den 11. marts 1999, afsluttes.3. De islandske myndigheder anmodes om at fremlægge summariske årsrapporter vedrørende gennemførelsen af ordningen i overensstemmelse med kapitel 32 i Tilsynsmyndighedens retningslinjer om statsstøtte.Udfærdiget i Bruxelles, den 18. december 2000.På EFTA-Tilsynsmyndighedens vegneKnut AlmestadFormandHannes HafsteinMedlem af Kollegiet(1) I det følgende benævnt "EØS-aftalen".(2) I det følgende benævnt "aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen".(3) Retningslinjer for anvendelsen og fortolkningen af artikel 61 og 62 i EØS-aftalen og artikel 1 i protokol nr. 3 til aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen, vedtaget og udstedt af EFTA-Tilsynsmyndigheden den 19. januar 1994, offentliggjort i EFT L 231 af 1994, EØS-supplement nr. 32 af 3.9.1994, senest ændret ved Tilsynsmyndighedens afgørelse nr. 78/00/KOL af 12. april 2000, endnu ikke offentliggjort, i det følgende benævnt "retningslinjerne om statsstøtte".(4) Beslutningen om indledning af proceduren blev offentliggjort i EFT C 223 af 5.8.1999, s. 9 (på EU-sprogene), og i EØS-supplement nr. 40 af 16.9.1999, s. 1 (på EFTA-sprogene).(5) Statsstøttesag 3/98 - Frankrig(6) Statsstøttesag NN 49/97 og N 357/99 - Irland: beslutningen findes også på Internettet: http://europa.eu.int/comm/secretariat general/sgb/state_aids/industrie/nn049-97.pdf.(7) Tilsynsmyndigheden noterer sig, at titlen på lovforslaget om ændring af lov nr. 43/1999 er en anelse anderledes end titlen på den oprindelige lov nr. 43/1999. Det er dog åbenlyst, at der er tale om samme lov.(8) Se den første rapport om hensyntagen til kulturelle aspekter i forbindelse med Det Europæiske Fællesskabs virksomhed, KOM(96) 160 endelig udg. af 17.4.1996, offentliggjort på Internettet: http://europa.eu.int/comm/dg10/culture/cult-asp/en/index.html; se også Kommissionens beslutning 89/441/EØF af 21. december 1988 om den af den græske regering ydede støtte til filmindustrien til produktion af græske film (EFT L 208 af 20.7.1989, s. 38).(9) KOM(99) 657 af 14.12.1999.(10) Audiovisuel politik (anført ovenfor), s. 8/9.(11) Citat i overensstemmelse med "Orientering om fremgangsmåden for angivelse af traktatbestemmelser i Domstolens og Rettens tekster" (se http://curia.eu.int/da/jurisp/remnot.htm).(12) Statsstøttesag NN 49/97 og N 357/99 - Irland; beslutningen findes også på Internettet: http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/industrie/nn049-97.pdf.(13) Statsstøttesag N 3/98 - Frankrig; Statsstøttesag N 486/97 - Nederlandene: Statsstøttesag N 4/98 - Tyskland: Statsstøttesag NN 49/97 og N 357/99 - Irland; Statsstøttesag N 748/99 - Sverige.(14) Jf. artikel 3 i Rådets afgørelse 95/563/EF af 10. juli 1995 om iværksættelse af et program til fremme af udvikling og distribution af europæiske audiovisuelle produktioner (EFT L 321 af 30.12.1995).(15) Statsstøttesag N 3/98 - Frankrig; Statsstøttesag N 486/97 - Nederlandene; Statsstøttesag N 4/98 - Tyskland; Statsstøttesag NN - 49/97 og N 357/99 - Irland: Statsstøttesag N 748/99 - Sverige.(16) Dette er senest bekræftet i rapporten fra Gruppen på Højt Plan vedrørende Audiovisuel Politik http://europa.eu.int/comm/dg10/avpolicy/key_doc/hlg._en.html.


               22.9.2017

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 316/274

         P8_TA(2015)0297
   Ændring af navnet på en interparlamentarisk delegation
   Europa-Parlamentets afgørelse af 9. september 2015 om ændring af navnet på en interparlamentarisk delegation (2015/2842(RSO))
   (2017/C 316/33)

      Europa-Parlamentet,

               —

               der henviser til Formandskonferencens forslag,

               —

               der henviser til sin afgørelse af 12. marts 2014 om antallet af interparlamentariske delegationer, delegationer til blandede parlamentariske udvalg og delegationer til parlamentariske samarbejdsudvalg og til multilaterale parlamentariske forsamlinger (1),

               —

               der henviser til forretningsordenens artikel 212,

               1.

               beslutter, at navnet på dets delegation for Forbindelserne med Det Palæstinensiske Lovgivende Råd ændres til »Delegationen for Forbindelserne med Palæstina«;

               2.

               pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og Kommissionen til orientering.

      (1)  Vedtagne tekster af denne dato, P7_TA(2014)0217.


Avis juridique important

|

31984D0541

84/541/EKSF, EØF: Rådets afgørelse af 23. oktober 1984 om et bidrag til Det europæiske Kul- og Stålfællesskab over De europæiske Fællesskabers almindelige budget

EF-Tidende nr. L 291 af 08/11/1984 s. 0038 - 0039

*****  RAADETS  AFGOERELSE  af 23. oktober 1984  om et bidrag til Det europaeiske Kul- og Staalfaellesskab over De europaeiske Faellesskabers almindelige budget  (84/541/EKSF, EOEF)  RAADET FOR DE EUROPAEISKE  FAELLESSKABER HAR -  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab, saerlig artikel 235,  under henvisning til forslag fra Kommissionen,  under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (1), og  ud fra foelgende betragtninger:  Som foelge af de vanskeligheder, som jern- og staalindustrien i Faellesskabet for tiden er stillet overfor, har der inden for rammerne af traktaten om oprettelse af Det europaeiske Kul- og Staalfaellesskab maattet vedtages et program for strukturomlaegning i denne sektor;  programmet omfatter en raekke foranstaltninger med det formaal at rationalisere produktionsapparatet og bringe sektorens produktivitet op paa et niveau, der er konkurrencedygtigt paa verdensmarkedet i overensstemmelse med de »Generelle maal for staal for 1985« i henhold til EKSF-traktatens artikel 46;  denne raekke af foranstaltninger til strukturomlaegning kraever sociale ledsageforanstaltninger med henblik paa at afboede virkningerne heraf paa beskaeftigelsen; det har i saa henseende vist sig noedvendigt fuldt ud at anvende de i artikel 56, stk. 2, i EKSF-traktaten omhandlede former for hjaelp til genindpasning af arbejdstagere i den paagaeldende sektor;  de programmer, hvortil Kommissionen gav tilsagn om stoette inden for rammerne af »De sociale aspekter ved anvendelse af de forskellige former for hjaelp til genindpasning, er ved udgangen af 1982 udloebet i samtlige medlemsstater;  det er absolut noedvendigt at viderefoere og supplere disse foranstaltninger efter dette tidspunkt i betragtning af de yderligere betydelige tab af arbejdspladser, der vil indtraeffe i omlaegningsperioden, aldersfordelingen blandt de beroerte arbejdstagere og den oegede arbejdsloeshed i jern- og staalindustriens minedistrikter;  under de nuvaerende omstaendigheder er de finansielle midler, som EKSF-traktaten hjemler, ikke tilstraekkelige til at sikre finansieringen af disse foranstaltninger;  hvis disse vanskeligheder ikke afhjaelpes, vil den foreliggende situation, navnlig som foelge af dens sekundaere virkninger, i hoej grad kunne forvaerre den almindelige beskaeftigelsessituation i Faellesskabet og virke hindrende for en harmonisk udvikling af den oekonomiske virksomhed, hvilket kan beroere virkeliggoerelsen af et af Faellesskabets vaesentligste maal;  Kommissionen har i forbindelse med de »Generelle maal for staal for 1985« fremsat en anmodning om et midlertidigt, ekstraordinaert bidrag over De europaeiske Faellesskabers almindelige budget, saaledes at den faar mulighed for at gennemfoere de planlagte sociale ledsageforanstaltninger -  TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE:  Eneste artikel  Der tildeles Det europaeiske Kul- og Staalfaellesskab et bidrag over De europaeiske Faellesskabers almindelige budget for regnskabsaaret 1984 med henblik paa at sikre Faellesskabets finansiering af midlertidige saerydelser til de arbejdstagere ved Faellesskabets jern- og staalvirksomheder, hvis arbejdsplads direkte eller indirekte nedlaegges eller er truet af nedlaeggelse som foelge af en strukturomlaegningsplan, der er vedtaget af virksomheden, virksomhedsgruppen eller de offentlige myndigheder i overensstemmelse med de generelle maal for staal.  Det beloeb, der skoennes noedvendigt til dette bidrag, udgoer 62,5 mio ECU.  Udfaerdiget i Luxembourg, den 23. oktober 1984.  Paa Raadets vegne  P. BARRY  Formand  (1) EFT nr. C 307 af 14. 11. 1983, s. 138.


Avis juridique important

|

31998D0626

98/626/EF: Rådets afgørelse af 5. oktober 1998 om indgåelse af en protokol om tilpasning af handelsaspekterne i Europaaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Rumænien på den anden side for at tage hensyn til Republikken Finlands, Kongeriget Sveriges og Republikken Østrigs tiltrædelse af Den Europæiske Union og resultaterne af landbrugsforhandlingerne under Uruguay-runden, også forbedringerne af den eksisterende præferenceordning

EF-Tidende nr. L 301 af 11/11/1998 s. 0001 - 0002

RÅDETS AFGØRELSE af 5. oktober 1998 om indgåelse af en protokol om tilpasning af handelsaspekterne i Europaaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Rumænien på den anden side for at tage hensyn til Republikken Finlands, Kongeriget Sveriges og Republikken Østrigs tiltrædelse af Den Europæiske Union og resultaterne af landbrugsforhandlingerne under Uruguay-runden, også forbedringerne af den eksisterende præferenceordning (98/626/EF)RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 113 sammenholdt med artikel 228, stk. 2, første punktum,under henvisning til forslag fra Kommissionen, ogud fra følgende betragtninger:Protokollen om tilpasning af handelsaspekterne i Europaaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Rumænien på den anden side bør godkendes for at tage hensyn til Republikken Finlands, Kongeriget Sveriges og Republikken Østrigs tiltrædelse af Den Europæiske Union og resultaterne af landbrugsforhandlingerne under Uruguay-runden, også forbedringerne af den eksisterende præferenceordning;Kommissionen bør bemyndiges til at træffe gennemførelsesforanstaltninger til protokollen, særlig i forbindelse med landbrugsbasisprodukter og forarbejdede landbrugsprodukter;ved forordning (EF) nr. 1595/97 (1) og (EF) nr. 656/98 (2) har Fællesskabet fremskyndet anvendelsen af de foranstaltninger, der er fastsat i protokollen, for så vidt angår landbrugsbasisprodukter og forarbejdede landbrugsprodukter; det er derfor nødvendigt at vedtage bestemmelser, der kan sikre en harmonisk overgang mellem de præferenceordninger, der anvendes i henhold til de pågældende forordninger, og præferenceordningerne i protokollen;tillægsprotokollen til Europaaftalen om handel med tekstilvarer mellem Fællesskabet og Rumænien er senest ændret ved afgørelse 96/224/EF (3) -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSER:Artikel 1Protokollen om tilpasning af handelsaspekterne i Europaaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Rumænien på den anden side for at tage hensyn til Republikken Finlands, Kongeriget Sveriges og Republikken Østrigs tiltrædelse af Den Europæiske Union og resultaterne af landbrugsforhandlingerne under Uruguay-runden, også forbedringerne af den eksisterende præferenceordning, godkendes herved på Fællesskabets vegne.Teksten til protokollen er knyttet til denne afgørelse.Artikel 21. Kommissionen vedtager nærmere bestemmelser for anvendelsen af denne afgørelse efter proceduren i artikel 23 i forordning (EØF) nr. 1766/92 (4) eller, efter omstændighederne, i de relevante bestemmelser i andre forordninger om fælles markedsordninger, i forordning (EF) nr. 3448/93 (5) eller i forordning (EF) nr. 3066/95 (6).2. Fra tidspunktet for denne afgørelses ikrafttrædelse anses de forordninger, som Kommissionen har udstedt på grundlag af artikel 8 i forordning (EF) nr. 3066/95 og af forordning (EF) nr. 656/98 med henblik på iværksættelsen af indrømmelser, der er omfattet af protokollen, for at være udstedt på grundlag af stk. 1 i nærværende artikel.Artikel 3Formanden for Rådet foranstalter på Fællesskabets vegne den notifikation, der er omhandlet i artikel 6 i protokollen.Udfærdiget i Luxembourg, den 5. oktober 1998.På Rådets vegneW. SCHÜSSELFormand(1) EFT L 216 af 8.8.1997, s. 1.(2) EFT L 90 af 25.3.1998, s 1.(3) EFT L 81 af 30.3.1996, s. 264.(4) EFT L 181 af 1.7.1992, s. 21. Forordningen er senest ændret ved forordning (EF) nr. 923/96 (EFT L 126 af 24.5.1996, s. 37).(5) EFT L 318 af 20.12.1993, s. 18.(6) EFT L 328 af 30.12.1995, s. 31. Forordningen er senest ændret ved forordning (EF) nr. 1595/97.


title: Rådets afgørelse (EU) 2016/1363 af 24. juni 2016 om undertegnelse på Unionens vegne og om midlertidig anvendelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Marshalløerne om visumfritagelse for kortvarige ophold

text:
               11.8.2016

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 216/1

         RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2016/1363
   af 24. juni 2016
   om undertegnelse på Unionens vegne og om midlertidig anvendelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Marshalløerne om visumfritagelse for kortvarige ophold
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 77, stk. 2, litra a), sammenholdt med artikel 218, stk. 5,
   under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 509/2014 (1) blev henvisningen til Republikken Marshalløerne overført fra bilag I til bilag II til Rådets forordning (EF) nr. 539/2001 (2).

               (2)

               Denne henvisning til Republikken Marshalløerne ledsages af en fodnote, hvoraf det fremgår, at fritagelsen for visumpligten finder anvendelse fra datoen for ikrafttrædelsen af en aftale om visumfritagelse, der skal indgås med Den Europæiske Union.

               (3)

               Rådet vedtog den 9. oktober 2014 en afgørelse om bemyndigelse af Kommissionen til at indlede forhandlinger med Republikken Marshalløerne om indgåelse af en aftale mellem Den Europæiske Union og Republikken Marshalløerne om visumfritagelse for kortvarige ophold (»aftalen«).

               (4)

               Forhandlingerne om en aftale blev indledt den 17. december 2014 og blev afsluttet ved paraferingen af aftalen ved brevveksling den 11. december 2015 af Republikken Marshalløerne og den 13. januar 2016 af Unionen.

               (5)

               Aftalen bør undertegnes og de erklæringer, der er knyttet til aftalen, bør godkendes på Unionens vegne. Aftalen bør finde midlertidig anvendelse fra dagen efter datoen for dens undertegnelse, indtil afslutningen af de nødvendige procedurer for dens indgåelse.

               (6)

               Denne afgørelse udgør en udvikling af de bestemmelser i Schengenreglerne, som Det Forenede Kongerige ikke deltager i, jf. Rådets afgørelse 2000/365/EF (3); Det Forenede Kongerige deltager derfor ikke i vedtagelsen af denne afgørelse, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Det Forenede Kongerige.

               (7)

               Denne afgørelse udgør en udvikling af de bestemmelser i Schengenreglerne, som Irland ikke deltager i, jf. Rådets afgørelse 2002/192/EF (4); Irland deltager derfor ikke i vedtagelsen af denne afgørelse, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Irland —

         VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
   Artikel 1
   Der gives herved bemyndigelse til undertegnelse på Unionens vegne af aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Marshalløerne om visumfritagelse for kortvarige ophold med forbehold af indgåelse af aftalen.
   Teksten til aftalen er knyttet til denne afgørelse.
   Artikel 2
   De erklæringer, der er knyttet til denne afgørelse, godkendes på Unionens vegne.
   Artikel 3
   Formanden for Rådet bemyndiges herved til at udpege den eller de personer, der er beføjet til at undertegne aftalen på Unionens vegne.
   Artikel 4
   Aftalen finder midlertidig anvendelse fra dagen efter datoen for dens undertegnelse (5), indtil afslutningen af de nødvendige procedurer for dens indgåelse.
   Artikel 5
   Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

      Udfærdiget i Luxembourg, den 24. juni 2016.

            På Rådets vegne

         A.G. KOENDERS

            Formand

      (1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 509/2014 af 15. maj 2014 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 539/2001 om fastlæggelse af listen over de tredjelande, hvis statsborgere skal være i besiddelse af visum ved passage af de ydre grænser, og listen over de tredjelande, hvis statsborgere er fritaget for dette krav (EUT L 149 af 20.5.2014, s. 67).

      (2)  Rådets forordning (EF) nr. 539/2001 af 15. marts 2001 om fastlæggelse af listen over de tredjelande, hvis statsborgere skal være i besiddelse af visum ved passage af de ydre grænser, og listen over de tredjelande, hvis statsborgere er fritaget for dette krav (EFT L 81 af 21.3.2001, s. 1).

      (3)  Rådets afgørelse 2000/365/EF af 29. maj 2000 om anmodningen fra Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland om at deltage i visse bestemmelser i Schengenreglerne (EFT L 131 af 1.6.2000, s. 43).

      (4)  Rådets afgørelse 2002/192/EF af 28. februar 2002 om anmodningen fra Irland om at deltage i visse bestemmelser i Schengenreglerne (EFT L 64 af 7.3.2002, s. 20).

      (5)  Datoen for aftalens undertegnelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende på foranledning af Generalsekretariatet for Rådet.


Avis juridique important

|

31993D0361

93/361/EØF: Rådets afgørelse af 17. maj 1993 om Fællesskabets tiltrædelse af protokollen til konventionen af 1979 om grænseoverskridende forurening over store afstande, angående begrænsning af emissionen af kvælstofoxider og disses transport på tværs af grænserne

EF-Tidende nr. L 149 af 21/06/1993 s. 0014 - 0015 den finske specialudgave: kapitel 11 bind 22 s. 0050  den svenske specialudgave: kapitel 11 bind 22 s. 0050

RAADETS AFGOERELSE af 17. maj 1993 om Faellesskabets tiltraedelse af protokollen til konventionen af 1979 om graenseoverskridende forurening over store afstande, angaaende begraensning af emissionen af kvaelstofoxider og disses transport paa tvaers af graenserne (93/361/EOEF)RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, saerlig artikel 130 S,under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2),under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg, (3) ogud fra foelgende betragtninger:I henhold til Traktatens artikel 130 R, stk. 5, skal Faellesskabet og dets medlemsstater samarbejde aktivt om internationale miljoebeskyttelsesforanstaltninger; da luftforurening er graenseoverskridende, er det i Faellesskabets interesse at deltage i internationale foranstaltninger til bekaempelse af denne forurening;Faellesskabet er part i konventionen om graenseoverskridende luftforurening over store afstande (Genève-konventionen, 1979) (4) under De Forenede Nationers OEkonomiske Kommission for Europa og i en af protokollerne hertil om finansiering af EMEP (5) (samarbejdsprogram for overvaagning og vurdering af transport af luftforurenende stoffer over store afstande i Europa);i Traktatens artikel 130 R, stk. 2, hedder det, at Faellesskabets foranstaltninger bygger paa principperne om forebyggende indgreb og om udbedring af miljoeskader fortrinsvis ved kilden; disse principper er, med hensyn til luftforurening, blevet konkretiseret i en raekke faellesskabsretsforskrifter om begraensning af emissionen af kvaelstofoxider fra de vigtigste kilder (motorkoeretoejer og store fyringsanlaeg);princippet om udbedring af miljoeskader ved kilden er ét af maalene med konventionens NOx-protokol, som blandt andet fastsaetter et overordnet maal for stabilisering af de samlede emissioner af kvaelstofoxider, og som foreskriver anvendelse af emissionsnormer og indfoerelse af forureningsbekaempelsesforanstaltninger, samtidig med at forpligtelserne skal kunne skaerpes paa grundlag af yderligere forhandlinger;anvendelse af den bedste disponible teknologi, som ikke medfoerer uforholdsmaessigt store omkostninger, er en af protokollens grundlaeggende forpligtelser og har siden 1984 vaeret et princip i Faellesskabets lovgivning om bekaempelse af luftforurening fra industrien; dette princip har siden 1989 vaeret udgangspunkt for bekaempelse af emissioner fra motorkoeretoejer;da emissionen af kvaelstofoxider foraarsager miljoeskader, og da luftforurening over store afstande er graenseoverskridende, er der behov for en faelles indsats paa internationalt plan, hvorfor Faellesskabet boer tiltraede protokollen om begraensning af emissionen af kvaelstofoxider og disses transport paa tvaers af graenserne;en stabilisering af den samlede emission af kvaelstofoxider er et vigtigt indledende skridt, og det er noedvendigt, at det nuvaerende emissionsniveau nedbringes vaesentligt, ikke blot for kvaelstofoxider, men for alle forurenende kvaelstofforbindelser i Faellesskabet som helhed -TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE:Artikel 1 Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab tiltraeder protokollen til konventionen af 1979 om graenseoverskridende luftforurening over store afstande, angaaende begraensning af emissionen af kvaelstofoxider og disses transport paa tvaers af graenserne.Teksten til protokollen er knyttet til denne afgoerelse.Artikel 2 Raadets formand foranstalter den deponering af tiltraedelsesakten, der er omhandlet i protokollens artikel 14.Udfaerdiget i Bruxelles, den 17. maj 1993.Paa Raadets vegne J. HILDEN Formand(1) EFT nr. C 230 af 4. 9. 1991, s. 61.(2) EFT nr. C 150 af 15. 6. 1992, s. 226.(3) EFT nr. C 40 af 17. 2. 1992, s. 11.(4) EFT nr. L 171 af 27. 6. 1981, s. 11.(5) EFT nr. L 181 af 4. 7. 1986, s. 1.


Avis juridique important

|

31999D0259

1999/259/EF: Rådets afgørelse af 30. marts 1999 om indgåelse af en protokol om forlængelse af den periode, i hvilken der kan disponeres over de disponible midler i fjerde finansprotokol om finansielt og fagligt samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Malta

EF-Tidende nr. L 100 af 15/04/1999 s. 0031 - 0031

RÅDETS AFGØRELSEaf 30. marts 1999om indgåelse af en protokol om forlængelse af den periode, i hvilken der kan disponeres over de disponible midler i fjerde finansprotokol om finansielt og fagligt samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Malta(1999/259/EF)RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 238 sammenholdt med artikel 228, stk. 2, andet punktum, og artikel 228, stk. 3, andet afsnit,under henvisning til forslag fra Kommissionen,under henvisning til samstemmende udtalelse fra Europa-Parlamentet(1), ogud fra følgende betragtninger:Den periode, i hvilken der kan disponeres over de disponible midler i fjerde finansprotokol om finansielt og fagligt samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Malta(2), der blev undertegnet den 30. oktober 1995, udløb den 31. oktober 1998; der blev ikke disponeret over samtlige midler inden dette tidspunkt;behovet for finansielt og fagligt samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og Malta er uændret;protokollen om forlængelse indtil den 31. december 1999 af den periode, i hvilken der kan disponeres over midlerne i fjerde protokol, bør godkendes -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1Protokollen om forlængelse af den periode, i hvilken der kan disponeres over midlerne i fjerde protokol om finansielt og fagligt samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Malta, godkendes herved.Teksten til protokollen er knyttet til denne afgørelse.Artikel 2Formanden for Rådet foranstalter den notifikation, der er omhandlet i artikel 3 i protokollen.Artikel 3Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.Udfærdiget i Bruxelles, den 30. marts 1999.På Rådets vegneK.-H. FUNKEFormand(1) Samstemmende udtalelse af 10. marts 1999 (endnu ikke offentliggjort i EFT).(2) EFT L 278 af 21.11.1995, s. 15.


title: Rådets afgørelse (EU) 2017/1535 af 4. september 2017 om vedtagelse af Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 4 for regnskabsåret 2017

text:
               9.9.2017

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 233/6

         RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2017/1535
   af 4. september 2017
   om vedtagelse af Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 4 for regnskabsåret 2017
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 314, sammenholdt med traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 106A
   under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (1), særlig artikel 41, og
   ud fra følgende betragtninger:

               —

               Unionens budget for regnskabsåret 2017 blev endeligt vedtaget den 1. december 2016 (2).

               —

               Kommissionen forelagde den 27. juni 2017 et forslag med et forslag til ændringsbudget nr. 4 til det almindelige budget for regnskabsåret 2017 —

         VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
   Eneste artikel
   Rådets holdning til forslaget til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 4 for regnskabsåret 2017 blev vedtaget den 4. september 2017.
   Den fuldstændige tekst kan læses eller hentes på Rådets websted: http://www.consilium.europa.eu/.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 4. september 2017.

            På Rådets vegne

         M. MAASIKAS

            Formand

      (1)  EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1.

      (2)  EUT L 51 af 28.2.2017, s. 1.


title: Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 2239/2004/EF af 17. november 2004 om ændring af Rådets afgørelse 1999/784/EF om Fællesskabets deltagelse i Det Europæiske Observationsorgan for det Audiovisuelle Område

text:
               31.12.2004

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 390/1

      EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE Nr. 2239/2004/EF
   af 17. november 2004
   om ændring af Rådets afgørelse 1999/784/EF om Fællesskabets deltagelse i Det Europæiske Observationsorgan for det Audiovisuelle Område
   EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 157, stk. 3,
   under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),
   under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),
   efter høring af Regionsudvalget,
   efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Ved afgørelse 1999/784/EF (4) besluttede Rådet, at Fællesskabet skulle være medlem af Det Europæiske Observationsorgan for det Audiovisuelle Område (herefter »Observationsorganet«) for at støtte dettes indsats. Observationsorganet bidrager til at styrke konkurrenceevnen for Fællesskabets audiovisuelle industri ved at forbedre formidlingen af information til industrien, navnlig til de små og mellemstore virksomheder, og fremme et bedre overblik over markedet.

               (2)

               Multimedia og de nye teknologier vil spille en stadig større rolle i den audiovisuelle sektor. Observationsorganet vil fortsat kunne spille en væsentlig rolle, hvis dets kapacitet til at følge med i denne nye udvikling snarest styrkes.

               (3)

               Selv om den fri bevægelighed for personer, de fri varebevægelser og den fri bevægelighed for tjenesteydelser er fastslået i traktaten, hindrer manglen på information om de mange forskelle i de nationale bestemmelser på områderne skatte- og arbejdsret den frie bevægelighed for audiovisuelle varer og tjenesteydelser. Observationsorganet vil kunne yde et positivt bidrag ved at indsamle og stille ekspertise og systematisk information på områderne skatte- og arbejdsret samt lovgivningen om ophavsret og forbrugerbeskyttelse til rådighed.

               (4)

               I forlængelse af Europa-Parlamentets beslutning af 4. september 2003 om »fjernsyn uden grænser«, hvori det blev henstillet, at der blev udarbejdet en årlig benchmarkingrapport om handicappedes adgang til digitalt tv, bør Observationsorganet anmodes om hvert år at indsamle oplysninger om, hvor mange tv-tjenester der tilvejebringes med henblik på at hjælpe handicappede, f.eks. tekstning, lydbeskrivelser og tegnsprog, i alle EU's medlemsstater og i alle Europarådets medlemsstater.

               (5)

               Fællesskabets deltagelse i Observationsorganet har vist sig at være en effektiv støtte til dettes aktiviteter.

               (6)

               Det er hensigtsmæssigt at forlænge deltagelsen i den periode, der er nødvendig, for at Observationsorganet kan vedtage retningslinjer for sin fremtidige aktivitet fra 2006 og fremover.

               (7)

               Afgørelse 1999/784/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

         TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
   Eneste artikel
   Artikel 5 i afgørelse 1999/784/EF affattes således:

      »Artikel 5
      Denne afgørelse anvendes indtil den sidste dag i den sidste måned i det syvende år efter dens vedtagelse.«

      Udfærdiget i Strasbourg, den 17. november 2004.

            På Europa-Parlamentets vegne

         J. BORRELL FONTELLES

            Formand

            På Rådets vegne

         A. NICOLAÏ

            Formand

      (1)  EUT C 98 af 23.4.2004, s. 34.

      (2)  EUT C 241 af 28.9.2004, s. 15.

      (3)  Europa-Parlamentets udtalelse af 21.4.2004 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af 25.10.2004.

      (4)  EFT L 307 af 2.12.1999, s. 61.


title: 2014/399/EU: Rådets afgørelse af 24. juni 2014 om fastlæggelse af den holdning, der skal indtages på vegne af Den Europæiske Union i Verdenshandelsorganisationens Almindelige Råd vedrørende Den Islamiske Republik Afghanistans tiltrædelse af Verdenshandelsorganisationen

text:
               27.6.2014

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 188/66

         RÅDETS AFGØRELSE
   af 24. juni 2014
   om fastlæggelse af den holdning, der skal indtages på vegne af Den Europæiske Union i Verdenshandelsorganisationens Almindelige Råd vedrørende Den Islamiske Republik Afghanistans tiltrædelse af Verdenshandelsorganisationen

      (2014/399/EU)

   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 91, artikel 100, stk. 2, og artikel 207, stk. 4, første afsnit, sammenholdt med artikel 218, stk. 9,
   under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Den 21. november 2004 ansøgte Den Islamiske Republik Afghanistans regering om tiltrædelse af Marrakeshoverenskomsten om oprettelse af Verdenshandelsorganisationen (WTO) i henhold til artikel XII i denne overenskomst.

               (2)

               En arbejdsgruppe vedrørende Den Islamiske Republik Afghanistans tiltrædelse blev nedsat den 13. december 2004 med den opgave at nå til enighed om tiltrædelsesvilkår, der er acceptable for Den Islamiske Republik Afghanistan og alle WTO-medlemmer.

               (3)

               Kommissionen har på Unionens vegne ført forhandlinger om en omfattende række tilsagn fra Den Islamiske Republik Afghanistans side om markedsadgang, som opfylder Unionens ønsker.

               (4)

               Disse tilsagn indgår nu i protokollen om Den Islamiske Republik Afghanistans tiltrædelse af WTO (»tiltrædelsesprotokollen«).

               (5)

               Tiltrædelsen af WTO ventes at yde et positivt og varigt bidrag til processen med økonomisk reform og bæredygtig udvikling i Den Islamiske Republik Afghanistan.

               (6)

               Tiltrædelsesprotokollen bør derfor godkendes.

               (7)

               Artikel XII i overenskomsten om oprettelse af WTO fastsætter, at tiltrædelsesvilkårene aftales mellem det tiltrædende medlem og WTO, og at WTO's Ministerkonference godkender tiltrædelsesvilkårene på WTO's vegne. Artikel IV.2 i overenskomsten om oprettelse af WTO fastsætter, at ministerkonferencens hverv i perioderne mellem samlingerne skal varetages af Det Almindelige Råd.

               (8)

               Det er derfor nødvendigt at fastlægge den holdning, der skal indtages på vegne af Unionen i WTO's Almindelige Råd vedrørende Den Islamiske Republik Afghanistans tiltrædelse af WTO —

         VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
   Artikel 1
   Den holdning, der skal indtages på vegne af Den Europæiske Union i Det Almindelige Råd under Verdenshandelsorganisationen vedrørende Den Islamiske Republik Afghanistans tiltrædelse af WTO, er at godkende tiltrædelsen.
   Artikel 2
   Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

      Udfærdiget i Luxembourg, 24. juni 2014.

            På Rådets vegne

         E. VENIZELOS

            Formand


Avis juridique important

|

31993D0721

93/721/EF: Rådets afgørelse af 23. november 1993 om indgåelse af aftalen i form af brevveksling mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Bulgarien om gensidig fastsættelse af toldkontingenter for visse vine

EF-Tidende nr. L 337 af 31/12/1993 s. 0001 - 0002 den finske specialudgave: kapitel 3 bind 54 s. 0205  den svenske specialudgave: kapitel 3 bind 54 s. 0205

RAADETS AFGOERELSE af 23. november 1993 om indgaaelse af  aftalen i form af brevveksling mellem Det Europaeiske Faellesskab og Republikken Bulgarien om  gensidig fastsaettelse af toldkontingenter for visse vine (93/721/EF) RAADET FOR DEN  EUROPAEISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab, saerlig artikel 113, under henvisning til forslag fra Kommissionen, og ud fra foelgende betragtninger: Den aftale, der er forhandlet mellem Det Europaeiske Faellesskab og Republikken Bulgarien om gensidig  fastsaettelse af toldkontingenter for visse vine, skaber mulighed for, at samhandelen med vin kan  fremmes, jf. Europaaftalen om oprettelse af en associering og interimsaftalen om handel og  handelsanliggender, der er indgaaet mellem Faellesskabet og dette land; aftalen boer derfor  godkendes; for at lette ivaerksaettelsen af visse bestemmelser i aftalen boer Kommissionen kunne indgaa de  noedvendige gennemfoerelsesretsakter efter proceduren i artikel 83 i Raadets forordning (EOEF) nr.  822/87 af 16. marts 1987 om den faelles markedsordning for vin (1); da aftalens bestemmelser er direkte knyttet til foranstaltningerne under den faelles handels- og  landbrugspolitik, skal aftalen indgaas paa EF-plan - TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE: Artikel 1 Aftalen i form af brevveksling mellem Det Europaeiske Faellesskab og  Republikken Bulgarien om gensidig fastsaettelse af toldkontingenter for visse vine godkendes herved  paa Faellesskabets vegne. Teksten til aftalen er knyttet til denne afgoerelse. Artikel 2 Formanden for Raadet bemyndiges til at udpege den person, der er befoejet til at  undertegne aftalen med bindende virkning for Faellesskabet. Artikel 3 Kommissionen bemyndiges til efter proceduren i artikel 83 i forordning (EOEF) nr. 822/87  at indgaa gennemfoerelsesretsakter vedroerende nr. 6, andet led, og nr. 8 i aftalen. Artikel 4 Denne afgoerelse offentliggoeres i De Europaeiske Faellesskabers Tidende. Udfaerdiget i Bruxelles, den 23. november 1993. Paa Raadets vegne M. SMET Formand (1) EFT nr. L 84 af 27. 3. 1987, s. 1. Forordningen er senest aendret ved  forordning (EOEF) nr. 1566/93 (EFT nr. L 154 af 25. 6. 1993, s. 39).


title: Rådets afgørelse af 17. marts 2008 om udnævnelse af medlemmer og af efterfølgere for medlemmer af bestyrelsen for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse

text:
               26.3.2008

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 75/10

      RÅDETS AFGØRELSE

   af 17. marts 2008
   om udnævnelse af medlemmer og af efterfølgere for medlemmer af bestyrelsen for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse
   (2008/C 75/04)
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 337/75 af 10. februar 1975 om oprettelse af et europæisk center for udvikling af erhvervsuddannelse, særlig artikel 4 (1), og
   under henvisning til de kandidatlister, som er indgivet til Rådet af Kommissionen for så vidt angår repræsentanterne for arbejdstagernes og arbejdsgivernes faglige organisationer, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Rådet har ved afgørelse af 18. september 2006 (2) udnævnt medlemmerne af bestyrelsen for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse for tidsrummet fra den 18. september 2006 til den 17. september 2009.

               (2)

               Tre pladser som medlem af centrets bestyrelse i kategorien arbejdstagerrepræsentanter er blevet ledige, efter at Mar Rodrigues Torres, Jeff Maes og Jean-Claude Quentin er trådt tilbage.

               (3)

               Tre pladser som medlem af centrets bestyrelse i kategorien arbejdsgiverrepræsentanter er blevet ledige, efter at George Pantelides, Samo Hribar-Milic og Anthony Thompson er trådt tilbage.

         TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
   Eneste artikel
   Til medlemmer af bestyrelsen for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse udnævnes hermed for den resterende del af mandatperioden, dvs. indtil den 17. september 2009:
   I.   ARBEJDSTAGERREPRÆSENTANTER

               Spanien

               Luz Blanca COSIO ALMEIRA
               UGT Spanien

               Belgien

               Mieke DE RAEDEMAECKER
               FGTB

               Frankrig

               Stéphane LARDY
               Force Ouvrière

         II.   ARBEJDSGIVERREPRÆSENTANTER

               Cypern

               Michael PILIKOS
               Cyprus Employers and Industrialists Federation

               Slovenien

               Anze HIRSL
               Employers' Association of Slovenia — ZDS

               Det Forenede Kongerige

               Richard WAINER
               Confederation of British Industry — CBI

      Udfærdiget i Bruxelles, den 17. marts 2008.

            På Rådets vegne

         I. JARC

            Formand

      (1)  EFT L 39 af 13.2.1975, s. 1. Forordning senest ændret ved forordning (EF) nr. 2051/2004 (EUT L 355 af 1.12.2004, s. 1).

      (2)  EUT C 240 af 5.10.2006, s. 1.


Avis juridique important

|

32004D0194

2004/194/EF: Rådets afgørelse af 10. februar 2004 om ændring af afgørelse 2001/264/EF om vedtagelse af Rådets sikkerhedsforskrifter

EU-Tidende nr. L 063 af 28/02/2004 s. 0048 - 0052

Rådets afgørelseaf 10. februar 2004om ændring af afgørelse 2001/264/EF om vedtagelse af Rådets sikkerhedsforskrifter(2004/194/EF)RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 207, stk. 3,under henvisning til Rådets afgørelse 2000/682/EF, Euratom af 22. juli 2002 om vedtagelse af Rådets forretningsorden(1), særlig artikel 24, ogud fra følgende betragtninger:(1) Tillæg 1 og 2 til Rådets sikkerhedsforskrifter, der er knyttet til afgørelse 2001/264/EF(2), indeholder henholdsvis en fortegnelse over de nationale sikkerhedsmyndigheder (NSA) og en sammenlignende oversigt over nationale klassifikationsgrader.(2) Den 16. april 2003 undertegnede Den Tjekkiske Republik, Republikken Estland, Republikken Cypern, Republikken Letland, Republikken Litauen, Republikken Ungarn, Republikken Malta, Republikken Polen, Republikken Slovenien og Den Slovakiske Republik traktaten om deres tiltrædelse af Den Europæiske Union(3).(3) I henhold til artikel 2, stk. 2, i afgørelse 2001/264/EF skal disse stater træffe passende foranstaltninger til at sikre, at Rådets sikkerhedsforskrifter overholdes i forbindelse med behandling af EU-klassificerede oplysninger.(4) For at tage hensyn til disse stater i ovennævnte tillæg er det derfor nødvendigt at ændre afgørelse 2001/264/EF rent teknisk.(5) Det hedder i tillæg 2 til afgørelse 2001/264/EF, at sammenhængen med NATO's klassifikationsgrader vil blive fastlagt i forbindelse med forhandlingen om sikkerhedsaftalen mellem Den Europæiske Union og NATO.(6) Der blev den 14. marts 2003 undertegnet en aftale mellem Den Europæiske Union og NATO om informationssikkerhed(4).(7) Det er derfor også nødvendigt at skabe sammenhæng med NATO's klassifikationsgrader i tillæg 2 til ovennævnte afgørelse -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1Der foretages følgende ændringer i afgørelse 2001/264/EF:a) Tillæg 1 erstattes af dokumentet i bilag 1 til nærværende afgørelseb) Tillæg 2 erstattes af dokumentet i bilag 2 til nærværende afgørelse.Artikel 21. Denne afgørelse træder i kraft på dagen for offentliggørelsen.2. Den finder kun anvendelse under forudsætning af og på datoen for ikrafttrædelsen af tiltrædelsestraktaten af 2003, undertegnet den 16. april 2003 i Athen.Udfærdiget i Bruxelles, den 10. februar 2004.På Rådets vegneC. McCreevyFormand(1) EFT L 230 af 28.8.2002, s. 7.(2) EFT L 101 af 11.4.2001, s. 1.(3) EUT L 236 af 23.9.2003, s. 17.(4) EUT L 80 af 27.3.2003, s. 36.BILAG IBELGIENService public fédéral des affaires étrangères, du commerce extérieur et de la coopération au développementAutorité nationale de sécurité (ANS)Direction du protocole et de la sécuritéService de la sécurité P &  S 6Rue des Petits Carmes 15 B - 1000 Bruxelles Federale Overheidsdienst Buitenlandse Zaken, Buitenlandse Handel en OntwikkelingssamenwerkingNationale Veiligheidsoverheid (NVO)Directie Protocol en Veiligheid P& S 6 Karmelietenstraat 15 B - 1000 Brussel Téléphone du secrétariat: (32-2) 519 05 74 Téléphone de la présidence: (32-2) 501 82 20; (32-2) 501 87 10 Télécopieur: (32-2) 519 05 96TJEKKIETNational Security Authority Na Popelce 2/16 CZ - 150 06 Praha 56 Telefon: (420) 257 28 33 35 Fax: (420) 257 28 31 10DANMARKPolitiets Efterretningstjeneste Klausdalsbrovej 1 DK - 2860 Søborg Telefon (45) 33 14 88 88 Fax (45) 33 43 01 90TYSKLANDBundesministerium des Innern Referat IS 2 Alt-Moabit 101 D D - 11014 Berlin Telefon: 49-18 88-681-15 26 Fax: 49-18 88-681-558 06ESTLANDMinistry of Defence, Republic of Estonia, Department of Security Sakala 1 EE - 15094 Tallinn Telefon: (372) 717 00 30 Fax: (372) 717 00 01GRÆKENLANDΓενικό Επιτελείο Εθνικής Άμυνας (ΓΕΕΘΑ)Υπηρεσία Στρατιωτικών Πληροφοριών (ΥΣΠ - Β Κλάδος)Τμήμα Ασφαλείας και Αντιπληροφοριών ΣΤΓ 1020 - Χολαργός (Αθήνα) Ελλάδα Τηλέφωνα: (30) 210 657 20 09 (ώρες γραφείου), (30) 210 657 20 10 (ώρες γραφείου) Φαξ: (30) 210 642 64 32, (30) 210 657 21 81 Hellenic National Defence General Staff (HNDGS)Military Intelligence Service (MIS-Bi Branch)Security Counterintelligence Section GR-STG 1020 Holargos - Athens Telephone: (30) 210 657 20 09, (30) 210 657 20 10 Fax: (30) 210 642 64 32, (30) 210 657 21 81SPANIENAutoridad Nacional de Seguridad Oficina Nacional de Seguridad Avenida Padre Huidobro s/nCarretera Nacional Radial VI, km 8,5E - 28023 Madrid Teléfono: (34-91) 372 57 07, (34-91) 372 50 27 Fax: (34-91) 372 58 08FRANKRIGSecrétariat général de la défense nationale Service de sécurité et de défense (SGDN/SSD) 51 boulevard de la Tour-Maubourg F - 75700 Paris 07 SP Téléphone: (33-1) 71 75 81 77 Télécopieur: (33-1) 71 75 82 00IRLANDNational Security Authority Department of Foreign Affairs 80 St. Stephens Green Dublin 2 Ireland Telephone: (353-1) 478 08 22 Fax: (353-1) 478 14 84ITALIENPresidenza del Consiglio dei MinistriAutorità Nazionale per la SicurezzaUfficio Centrale per la Sicurezza Via della Pineta Sacchetti, 216 I - 00168 Roma Tel.: (39) 066 27 47 75 Fax: (39) 066 14 33 97CYPERNΥπουργείο Άμυνας Στρατιωτικό επιτελείο του υπουργούΕθνική Αρχή Ασφάλειας (ΕΑΑ)Υπουργείο Άμυνας Λεωφόρος Εμμανουήλ Ροΐδη 4 1432 Λευκωσία, Κύπρος Τηλέφωνα: (357) 22 80 75 69, (357) 22 80 75 19, (357) 22 80 77 64 Φαξ: (357) 22 30 23 51 Ministry of Defence Minister's Military StaffNational Security Authority (NSA)4 Emanuel Roidi street CY - 1432 Nicosia Telephone: (357) 22 80 75 69; (357) 22 80 75 19; (357) 22 80 77 64 Fax: (357) 22 30 23 51LETLANDConstitution Protection Bureau of the Republic of Latvia Miera Iela 85/A LV - 1001 Riga Telefon: (371) 702 54 18 Fax: (371) 702 54 06LITAUENNational Security Authority of the Republic of Lithuania Gedimino 40/2 LT - 2600 Vilnius Telefon: (370-5) 266 32 05 Fax: (370-5) 266 32 00LUXEMBOURGAutorité nationale de sécuritéMinistère d'ÉtatBoîte Postale 23 79 L - 1023 Luxembourg Téléphone: (352) 478 22 10 (central), (352) 478 22 35 (ligne directe) Télécopieur: (352) 478 22 43; (352) 478 22 71UNGARNNational Security Authority Republic of Hungary Pf. 2 HU - 1352 Budapest Telefon: (361) 346 96 52 Fax: (361) 346 96 58MALTAMinistry of Justice and Home Affairs P.O. Box 146 MT - Valletta Telefon: (356) 21 24 98 44 Fax: (356) 21 23 53 00NEDERLANDENEMinisterie van Binnenlandse Zaken Postbus 20010 2500 EA Den Haag Nederland Tel.: (31-70) 320 44 00 Fax: (31-70) 320 07 33 Ministerie van Defensie Militaire Inlichtingendienst (MID) Postbus 20701 2500 ES Den Haag Nederland Tel.: (31-70) 318 70 60 Fax: (31-70) 318 79 51ØSTRIGInformationssicherheitskommission Bundeskanzleramt Ballhausplatz 2 A - 1014 Wien Telefon: 431-531 15 23 96 Fax: 431-531 15 25 08POLENMilitary Information Services National Security Authority - Military Sphere PL - 00-909 Warszawa 60 Telefon: (48-22) 684 61 19 Fax: (48-22) 684 61 72 Internal Security Agency Department for the Protection of Classified Information 2A Rakowiecka St. PL - 00-993 Warszawa Telefon: (48-22) 585 73 60 Fax: (48-22) 585 85 09PORTUGALPresidência do Conselho de Ministros Autoridade Nacional de Segurança Avenida Ilha da Madeira P - 1400-204 Lisboa Tel.: (351-21) 301 17 10 Fax: (351-21) 303 17 11SLOVENIENOffice of the Government of the Republic of SloveniaFor the Protection of Classified Information - NSASlovenska cesta 5 SVN - 1000 Ljubljana Telefon: (386-1) 426 91 20 Fax: (386-1) 426 91 91SLOVAKIETNational Security Authority Budatínska 30 SK - 851 05 Bratislava Telefon: (421-2) 68 69 95 09 Fax: (421-2) 63 82 40 05FINLANDUlkoasiainministeriö/Utrikesministeriet Alivaltiosihteeri (Hallinto)/Understatssekreteraren (Administration) Laivastokatu/Maringatan 22 PL/PB 176 FI - 00161 Helsinki/Helsingfors P. (358-9) 16 05 53 38 F. (358-9) 16 05 53 03SVERIGEUtrikesdepartementet SSSB S - 103 39 Stockholm Telefon (46-8) 405 54 44 Fax (46-8) 723 11 76DET FORENEDE KONGERIGENational Security Authority The Secretary for T3P/1 PO Box 56 56 London EC1A 1AH United Kingdom Telephone: (44) 20 72 70 87 51 Fax: (44) 20 76 30 14 28BILAG IISammenlignende oversigt over klassifikationsgrader>TABELPOSITION>