title: 85/558/EØF: Rådets afgørelse af 10. december 1985 om vedtagelse af arbejdsprogrammet for 1986 for det europæiske strategiske forsknings- og udviklingsprogram vedrørende informationsteknologi (ESPRIT)

text:
31 . 12 . 85                                      De Europæiske Fællesskabers Tidende                                     Nr. L 365 / 1
                                                                       II
                                             (Retsakter hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk)
                                                                RÅDET
                                                          RÅDETS AFGØRELSE
                                                             af 10. december 1985
              om vedtagelse af arbejdsprogrammet for 1986 for det europæiske strategiske forsknings- og
                                   udviklingsprogram vedrørende informationsteknologi (ESPRIT)
                                                                ( 85/ 558/ EØF)
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE                                                     TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE :
FÆLLESSKABER HAR —
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det                                                   Artikel 1
europæiske økonomiske Fællesskab,
                                                                            Arbejdsprogrammet for ESPRIT, således som det frem
under henvisning til Rådets afgørelse 84/ 130/ EØF af                       går af bilaget, vedtages for 1986 .
28 . februar 1984 om et europæisk forsknings- og udvik
lingsprogram       inden         for        informationsteknologi
( ESPRIT) ('), særlig artikel 3 , stk . 2,                                                            Artikel 2
under henvisning til det af Kommissionen fremlagte                          Det tilstræbes , at 25 % af Fællesskabets samlede bidrag
udkast til arbejdsprogram , og                                              til nye projekter tildeles nye projekter, som ikke over
                                                                            skrider den grænse, der er omtalt i artikel 6, stk. 2,
ud fra følgende betragtninger :                                             tredje led, i afgørelse 84/ 130/ EØF.
Det i artikel 4 i afgørelse 84/ 130/ EØF nævnte udvalg                                                Artikel 3
er blevet hørt ;
de identificerede projekter falder klart inden for de
                                                                            Denne afgørelse har virkning fra den 1 . januar 1986.
områder, som er anført i bilaget til nævnte afgørelse ;
                                                                            Udfærdiget i Bruxelles, den 10. december 1985 .
de faktiske behov i forbindelse med Fællesskabets
bidrag til nye projekter, som ikke overskrider den                                                           På Rådets vegne
grænse, der er omtalt i artikel 6, stk. 2, tredje led, i
nævnte afgørelse, er blevet omhyggeligt analyseret med                                                          F. BODEN
det resultat, at der er opnået en vis fleksibilitet —                                                            Formand
(')   EFTnr. L 67 af 9 . 3 . 1984, s . 54 .
 ---pagebreak--- Nr. L 365 / 2                      De Europæiske Fællesskabers Tidende                                31 . 12 . 85
                                                      BILAG
                                ESPRIT-ARBEJDSPROGRAM FOR 1986
                                          INDHOLDSFORTEGNELSE
              0. INDLEDNING                                                                         3
              1. DELPROGRAM 1 :  AVANCERET MIKROELEKTRONIK                                          8
                 F&U-område      1.1 . MOS-teknologi under 1 um                                     9
                                 1.2 . Bipolær teknologi under 1 um                                10
                                 1.3 . Datamatstøttet konstruktion (CAD)                           12
                                 1.4 . Integrerede kredsløb af compound halvledere                 15
                                 1.5 . Optoelektronik                                              17
                                 1.6 . Avanceret displayteknologi                                  19
                                 1.7 . Generelle forskningsemner                                   19
              2. DELPROGRAM 2 :  PROGRAMMELTEKNOLOGI                                               23
                 F&U-område      2.1 . Teorier, metoder og værktøjer                               23
                                 2.2 . Forvaltningsmæssige og industrielle aspekter                28
                                 2.3 . Fælles miljø                                                29
                                 2.4. Evaluerings - og demonstrationsprojekter                     31
              3. DELPROGRAM 3 :  AVANCERET INFORMATIONSBEHANDLING ( AIB)                           32
                 F&U-område      3.1 . Videnteknik                                                 32
                                 3.2 . Eksterne grænseflader                                       35
                                 3.3 . Lagring af information og viden                             38
                                 3.4 . Datamatarkitekturer                                         39
                                 3.5 . Konstruktions - og systemaspekter                           41
                                 3.6 . Fokuseringsprojekter                                        42
              4. DELPROGRAM 4 :  KONTORSYSTEMER                                                    42
                 F&U-område      4.1 . Læren om kontorsystemer og ergonomi                         44
                                 4.2 . Avancerede terminalarbejdspladser og menneske/maskine
                                       grænseflader                                                46
                                 4.3 . Kommunikationssystemer                                      51
                                 4.4. Avancerede multimedielagrings- og genfindingssystemer        53
                                 4.5 . Integrerede kontorinformationssystemer                      55
              5. DELPROGRAM 5 :  DATAMATINTEGRERET FABRIKATION                                     56
                 F&U-område      5.1 . Integreret systemarkitektur                                 56
                                 5.2 . Datamatstøttet konstruktion og produktudvikling ( CAD /CAE) 57
                                 5.3 . Datamatstøttet fabrikation (CAM)                            59
                                 5.4. Fleksible fabrikationssystemer                               60
                                 5.5 . Delsystemer og komponenter                                  62
                                 5.6 . CIM-systemanvendelser                                       63
 ---pagebreak--- 31 . 12 . 85                                   De Europæiske Fællesskabers Tidende                                     Nr. L 365 /3
                                                            INDLEDNING
                  Dette kapitel er en integrerende del af 1986-arbejdsprogrammet for ESPRIT og er nødvendigt
                                             for den rette fortolkning af dette program
0.1 . BAGGRUND                                                                    og teknologiske udviklingsprogrammer uden
                                                                                for Fællesskabet .
      Det europæiske økonomiske Fællesskab har sat
      det europæiske strategiske program for forskning
      og udvikling vedrørende informationsteknologi
                                                                       0.3 . DISPOSITION
      ( ESPRIT) i gang . Sigtet med ESPRIT-programmet
      er at fremme prækonkurrencemæssig fælles forsk
      ning og udvikling inden for informationsteknologi                      Efter indledningskapitlet følger 5 hovedkapitler,
      gennem samarbejdsprojekter i Det europæiske                            der hver svarer til et af ESPRIT's tekniske delpro
      Fællesskab, som delvis finansieres af Fællesska                       grammer.
      bet . Der er inden for ESPRIT etableret et forvalt
      ningsprogram , det årlige arbejdsprogram , således
      at der bedre kan gøres rede for ESPRIT-program                        Opdelingen af ESPRIT-F&U i 5 delprogrammer er
      met og det bedre kan kontrolleres . Hvert år ajour                    stort set forårsaget af, at Fællesskabet skal kunne
      fører Kommissionen i samråd med ESPRIT's for
                                                                             administrere opgaven . I praksis er de tekniske del
      valtningsudvalg dette dokument , hvorefter det                         programmer knyttet sammen , og i arbejdsprogram
      forelægges Rådet til godkendelse .                                     met er de væsentlige afhængighedsforhold anført.
      Dette er det tredje arbejdsprogram , og det omfatter                   Hvert delprogram er opdelt i et antal F&U-områ
      perioden 1986-1990 .                                                   der, og disse er igen opdelt i F&U-emner og - pro
                                                                             jekter.
                                                                              Hvert F&U-emne er detaljeret beskrevet med angi
0.2 . FORMÅL
                                                                              velse af, hvorledes arbejdet fra tidligere år (i dette
                                                                              tilfælde 1983 og 1984) forventes videreført, og
       1986-arbejdsprogrammet for ESPRIT har til for                         hvilket arbejde der forventes påbegyndt i 1985 .
       mål :
       — at tjene som rettesnor for potentielle forslags              0.4 .  ESPRIT-GRUNDIDEEN
            stillere  ved  at   anføre   målet   for  ESPRIT-
            arbejdsprogrammet som helhed                                      Grundideen med ESPRIT er at skabe det teknolo
                                                                              giske grundlag, som sætter Fællesskabet i stand til
                                                                              at udnytte de muligheder, der ligger i den nye
      — at beskrive projektområder og deres indbyrdes                         informationsteknologi ( IT), for at fremme samar
            sammenhæng, herunder beskrivelser af                              bejde og bane vejen for fremkomst af europæiske
            arbejde, der er sat i gang efter indkaldelsen af                  standarder .
            forslag i 1984 og 1985
                                                                              ESPRIT er det fællesskabsprogram , der er udfor
      — at danne ramme for vurdering og revision af                           met specielt med henblik på prækonkurrencemæs
            igangværende projekter, således at deres for                     sig F&U , hvor samarbejde på fællesskabsplan tje
            løb kan bedømmes dels for sig, dels i forhold                     ner et virkeligt formål . Samarbejdet skal tilveje
            til hinanden
                                                                              bringe den nødvendige kritiske masse, samle den
                                                                              nødvendige ekspertise, der ellers er spredt over
                                                                               Fællesskabet, eller skabe muligheder for at udvide
      — at fungere som referencedokument i forbin                            markeder. Ved at skabe rammerne for samtidig at
            delse med koordinering af aktiviteter under                       benytte flere tekniske indfaldsvinkler fører
             ESPRIT og andre programmer på fællesskabs                        ESPRIT endvidere til samarbejde mellem firmaer
            plan og nationalt plan , samt at tjene som                        indbyrdes og mellem firmaer og højere læreanstal
            grundlag for sammenligning mellem ESPRIT                          ter
 ---pagebreak--- Nr. L 365 /4                              De Europæiske Fællesskabers Tidende                                31 . 12 . 85
     Det, at ESPRIT er prækonkurrencemæssigt, kræ                 forretnings- og industrisammenhæng, et fælles,
     ver områder, hvor der er markedsmuligheder at                 integreret     programmelfremstillingsmiljø         og
     udnytte om 5-10 år, og dermed befinder ESPRIT                demonstration af nye programmelproduktionsme
     sig mellem på den ene side grundforskning og på              toders effektivitet .
     den anden side anvendt forskning og industrielt
     udviklingsarbejde. Førstnævnte retter sig normalt
    ikke efter industriens prioritering, og sidstnævnte
    opfylder afgrænsede kortsigtede behov.                         DELPROGRAM 3 — AVANCERET
                                                                   INFORMATIONSBEHANDLING
    Ved udvælgelsen og defineringen af de IT-områ
    der, ESPRIT burde omfatte, har to faktorer været              Under dette delprogram søges der midler til for
    af betydning :                                                bedring af datamatsystemers ydeevne og effektivi
                                                                  tet ved at udnytte fremskridt inden for 4 nøgleom
    (i)   tilstrækkelig beherskelse af basisteknologi ,           råder, nemlig videnteknik, herunder udvikling af
                                                                  teknikker for erhvervelse, repræsentation og hånd
    (ii ) faciliteter, som kan tilpasses ændringer i mar         tering af viden ; eksterne grænseflader, dvs . gen
          kedsbehov , hvorved kendskabet til markeder             kendelse, forståelse og syntese af signaler ; infor
          kan gives større indflydelse på udviklingen af          mations- og videnlagring, der omfatter udviklin
          teknologi .                                             gen inden for data- og videnbaser, teknikker for
                                                                  tilgang til disse baser samt avancerede lagerenhe
                                                                  ders fysiske egenskaber og arkitektur ; datamat
    Der er fem områder eller delprogrammer, der har               arkitektur, dvs . udvikling af nye datamatarkitektu
    strategisk betydning for Fællesskabet .                       rer og de hermed forbundne programmeringsmil
                                                                  jøer med særlig vægt på anvendelse af samtidig
                                                                  hedsprincippet (concurrency).
     DELPROGRAM 1 — AVANCERET
     MIKROELEKTRONIK                                               DELPROGRAM 4 - KONTORSYSTEMER
    I forbindelse med dette delprogram omfatter avan              Udviklingen af kontorsystemer står bl.a. over for
    ceret mikroelektronik alle de forsknings - og udvik          udfordringer som at opnå forståelse af og give
    lingsaspekter, der vedrører tilvejebringelse af de            støtte til kontormedarbejderes opgaver i stedet for
    fysiske elementer til datafangst, -behandling,                blot at levere en teknologisk ajourføring af traditi
    -lagring, -transmission og -udlæsning, som                     onelle kontorfunktioner, at opnå forbedringer af
    moderne informatikprodukter kræver ; den udgør                grænsefladerne mellem menneske og system, så
    således materielgrundlaget for informationstekno              der bliver mulighed for, at kontorsystemerne kan
    logiindustrien .                                               udnyttes af et bredt spektrum af kontormedarbej
                                                                   dere, samt at udvikle systemorienterede angrebs
    Dette delprogram er koncentreret om de områder,                vinkler på kontorproblemer.
    der er allervigtigst for, at Europa kan bibeholde
    sin konkurrenceevne , for så vidt angår forsyning af
                                                                   Delprogrammet består af 5 områder :
    den europæiske IT-industri med disse nødvendige
    byggesten med de ønskede egenskaber, i den for
    nødne mængde og til en konkurrencedygtig pris .                Læren om kontorsystemer og ergonomi
                                                                   Avancerede terminalarbejdspladser og menne
                                                                   ske/maskine-grænseflader
     DELPROGRAM 2 — PROGRAMMELTEKNOLOGI
                                                                   Kommunikationssystemer
     Delprogrammet for programmelteknologi tager
     sigte på at stille effektive og omkostningseffektive          Avancerede systemer til lagring og genfinding
     metoder til industriel produktion af programmel af
     høj kvalitet til rådighed på fællesskabsplan og               Integrerede kontorinformationssystemer.
     skulle føre til hurtigere indførelse af nye produkter
     og til nedbringelse af livscyklusomkostningerne i
     programmel .
                                                                   DELPROGRAM 5 — DATAMATINTEGRERET
                                                                   FABRIKATION
     Delprogrammet skal beskæftige sig med teorier,
     metoder og værktøjer, der giver programmelpro
     duktionen et sundt teknisk grundlag, projektsty              De to hovedformål med CIM-delprogrammet er
     ring og industrielle aspekter for at indsætte disse i         for det første at skabe et miljø i Fællesskabet,
 ---pagebreak--- 31 . 12 . 85                                De Europæiske Fællesskabers Tidende                                   Nr. L 365 / 5
      hvori »multivendor« automatiserede produktions                  Indsamling af informationer samt spredning af de
      systemer kan implementeres således, at det resulte              opnåede resultater under ESPRIT-programmet er
      rende integrerede system har et minimum af funk                 en vigtig del af ESPRIT-programmet. Målet er
      tionel overlapning og et maksimum af tilslutnings               hurtig anvendelse af forskningsresultater fra
      muligheder, og for det andet at støtte individuelt               ESPRIT-programmet i Fællesskabets industri, og
      arbejde inden for udvalgte delsystemer, grænsefla               at sørge for den bedst mulige basis for planlæg
      der og værktøjer, hvis udvikling eller forbedring                ning og styring af ESPRIT-programmet, samt for
      menes at have strategisk værdi for Fællesskabets                 projektdeltagerne . Til dette formål bruges klassi
      industri , og hvis konstruktionsmål er i overens                ske mekanismer som publikationer, workshops og
      stemmelse med miljøets generelle arkitektur.                     møder samt nyere elektroniske kommunikations
                                                                       metoder som for eksempel IES .
      Arbejdet inden for delprogrammet vedrører alle
      krav, der stilles inden for produktion , lige fra plan
      lægnings- og konstruktionsstadiet til tidstro pro
      duktionskontrol . Det omfatter datamatstøttet kon
                                                                 0.6 . TELEKOMMUNIKATION
      struktion (CAD), datamatstøttet produktudvikling
      (CAE), datamatstøttet fabrikation (CAM ), flek
      sible maskinbearbejdnings - og montagesystemer,                  Da de første ESPRIT-planer blev skitseret,
      robotteknik, afprøvning og kvalitetskontrol .                    erkendte man , at telekommunikation udgør en vig
                                                                       tig del af informationsteknologien . På det tids
                                                                       punkt blev emnet imidlertid ikke medtaget for sig.
0.5 .  PROGRAMUDFØRELSE OG INFRASTRUKTUR                               I september 1983 udarbejdede Kommissionen en
                                                                       meddelelse til Rådet, hvori det påvistes, at tele
                                                                       kommunikationens betydning for den økonomiske
                                                                       udvikling i Fællesskabet er voksende, og der blev
       Kommissionen leder og følger udførelsen af pro                 foreslået seks rækker aktioner på dette område .
      grammet .
                                                                       I den anden handlingsretningslinje stilles der krav
       Kommissionen er endvidere ansvarlig for den for                 om F&U-samarbejde og arbejdsdeling i den præ
      programmets udførelse nødvendige infrastruktur.                  konkurrrencemæssige fase. I 1984 iværksatte
       En del af infrastrukturen er det såkaldte Informa              Kommissionen i forening med en række større
      tion Exchange System ( IES ). En anden del er                    europæiske Firmaer og de nationale teleadmini
      spredning af resultater og rapporter samt indsam                strationers laboratorier et planlægningsarbejde
      ling af informationer. En tredje del drejer sig om               inden for telekommunikation ( Planning Exercise
      forholdet mellem F&U-arbejdet og standardise                    in Telecommunications — PET). Målet var at vur
      ringsaktiviteter.                                                dere de fordele, der kunne være ved at angribe
                                                                       fastlæggelse af det behov for teknologisk udvik
                                                                       ling, der skal tilfredsstilles for at sætte Fællesska
                                                                       bet i stand til at indføre integreret bredbåndskom
       Informationsudvekslingssystemet ( IES ) tjener som              munikation ( IBC) fra 1995 , fra et fællesskabs
      redskab i forvaltningen af ESPRIT. IES er et                     synspunkt.
       IT-baseret datakommunikationssystem til udveks
      ling af oplysninger mellem de forskellige deltagere
      i ESPRIT-projekterne , deres egen ledelse og plan               På baggrund af resultaterne af dette planlægnings
      lægningsorganer samt de fællesskabsinstitutioner                 arbejde har Kommissionen sendt Rådet et forslag i
      og nationale administrationer, der er involveret i               to dele :
       program - eller projektforvaltning .
                                                                       —     Definering af en IBC-referencemodel , der
                                                                             skal benyttes til nøjagtig fastlæggelse af det
       Mange af ESPRIT's projekter kommer til at danne                       videre forløb i et planlagt F&U-program
       det videnskabelige og tekniske grundlag for senere                    inden for telekommunikation med henblik på
       standardiseringsaktiviteter. På den anden side vil                    indførelse af IBC ;
       visse demonstrationer af samspil mellem standar
       der kræve en yderligere indsats ; den slags arbejde             —     En række teknologivurderingsaktiviteter, der
       vil blive betragtet som en del af infrastrukturen .                   først og fremmest skal støtte udviklingen af
       Arbejdet henimod standardisering vil blive udført                     referencemodellen .
       i henhold til de retningslinjer, som er vedtaget i
       den generelle IT-standardiseringspolitik og kom
       mer ikke til at duplikere arbejde , som udføres af              Rådet vedtog dette forslag i juli 1985 , og definiti
       andre organisationer eller programmer.                          onssfasen for et program for » F&U inden for
 ---pagebreak---  Nr. L 365 /6                               De Europæiske Fællesskabers Tidende                                    31 . 12 . 85
       avanceret kommunikationsteknologi for Europa                    gjort en supplerende indkaldelse af forslag i sep
       ( RACE)« er under opstart og kommer til at trække               tember.
       på resultaterne af de relevante ESPRIT-projekter ;
       der vil blive sørget for behørig koordinering af de
       to programmer .
                                                                       Med henblik på deltagelse i IES-udvikling og -tje
                                                                      nester blev der den 14. juli 1984 offentliggjort en
                                                                      indkaldelse af forslag ; der indkom 25 svar, som er
0.7 .  PROJEKTTYPER                                                   blevet evalueret, og der er tildelt flere kontrakter.
       I 1986-arbejdsprogrammet for ESPRIT skelnes der
      mellem A- og B-projekter. De defineres således :
                                                                0.9 .  ARBEJDSPROGRAMMETS OMFANG OG
                                                                       FORTOLKNING
      A-projekter er projekter, der er beskrevet i ar
      bejdsplanen med angivelse af specifikke delmål .
      De kræver sædvanligvis anselige ressourcer, såvel               1986-arbejdsprogrammet omhandler perioden
      menneskelige som finansielle , og betydelig velde              1986-1990, og det er tilstrækkeligt til , at det dæk
      fineret og stabil infrastruktur.                                ker de længste projekters varighed . Informa
                                                                      tionsteknologien er imidlertid under hastig udvik
                                                                      ling, og derfor er det højst tænkeligt, at F&U-mål
      B-projekter falder ind under » forskningsemner«,                sætningerne må ændres i forbindelse med den
      som er retningsgivende , men ikke udgør nogen                   årlige revision . Som følge heraf er dette arbejd
      udtømmende liste . De kræver sædvanligvis færre                 sprograms delmål sidst i perioden mindre præcise .
      ressourcer, men kan alligevel gøres til genstand for
      målrettet forvaltning og regelmæssig revision lige
      som de større projekter.
                                                                      Sådanne delmål er imidlertid nødvendige som
                                                                      ramme og holdepunkter for evaluering, behørig
                                                                      forvaltning og yderligere afpudsning . De var et
0.8 . PROGRAMMETS AKTUELLE SITUATION                                  skøn over, hvorledes projektets overordnede mål
                                                                      sætninger kan nås, og de er indikatorer og kontrol
                                                                      punkter, som konkrete projektforslag vil blive
      Dette arbejdsprogram beskriver arbejde, som er i                bedømt i forhold til . Delmålene må dog ikke
      gang som følge af indkaldelsen af forslag i 1984,               betragtes som juridisk bindende, forstået på den
      eller som sandsynligvis begynder efter indkaldel               måde , at forslag, hvis endelige mål er fuldt ud
      sen af forslag i 1985 . Handlingsforløbet har været             acceptable, ikke behøver at afvises, blot fordi de er
      følgende :                                                      udformet på basis af andre delmål , end de her
                                                                      foreslåede .
      Den 30. december 1983 blev der offentliggjort en
      forhåndsmeddelelse om deltagelse i ESPRIT-
      hovedprogrammet . Ministerrådet godkendte den                   Inden for hvert af de enkelte delområder under
      28 . februar 1984 programmet for en første fem                 ESPRIT er der programmer, der eventuelt afhæn
      årsperiode . 1984-arbejdsprogrammet blev offent                ger af færdigheder, teknikker eller teknologier, der
      liggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende.                 er under udvikling inden for et eller flere af de
                                                                      andre emneområder.
      Den første indkaldelse af forslag til hovedpro
      grammet fandt sted den 21 . marts 1984. Der blev
      modtaget henved 450 forslag, som blev evalueret i               Af hensyn til overskueligheden er beskrivelserne
      løbet af maj og juni 1984. Der blev i juli 1984                 af igangværende arbejde adskilt typografisk, idet
                                                                      de er skrevet med kursiv skrift . Disse beskrivelser
      udarbejdet en indstillingsliste med henblik på
      detailforhandlinger og endelig godkendelse . Yder              er anbragt under det mest passende emne, men man
      ligere blev en stor del af det arbejde , der var udført         må være klar over, at projekter, der er formuleret i
      under den tidligere pilotfase , kombineret med                  overensstemmelse med tidligere arbejdsprogram
      hovedprogrammet .                                               mer, i visse tilfælde går på tværs af de i dag benyt
                                                                      tede emnegrænser.
      Den anden indkaldelse af forslag førte til et lig
      nende handlingsforløb i 1985 , hvor der blev mod               I 1986-arbejdsprogrammet er projektbeskrivelserne
      taget og evalueret 400 forslag, hvorefter der i juli            fra 1983 / 1984 blevet ajourført i forhold til 1985 .
      1985 opnåedes enighed om en indstillingsliste til               Ændringerne er udtryk for forskelle mellem det
      forhandlinger. For at styrke indsatsen inden for                foreslåede arbejde og den færdigforhandlede kon
      programmelteknologi blev der med henblik på                     trakt . Endvidere er resultater af det igangværende
      bedre dækning af arbejdsprogrammet offentlig                    arbejde i givet fald anført .
 ---pagebreak--- 31 . 12 . 85                                  De Europæiske Fællesskabers Tidende                                       Nr. L 365 / 7
      1986-arbejdsprogrammet indeholder så mange                              endnu ikke er dækket, eller arbejdsopgaver under
      oplysninger om 1985-projekterne, som forelå ved                         projekter, der er afsluttet før tiden , forudsat, at
      dets udarbejdelse . Det bor dog bemærkes, at Kom                       emnerne stadig er afgørende for, at ESPRIT-mål
      missionen, da dette arbejdsprogram blev udarbej                        sætningerne kan nås . Det er hensigten , at de pro
      det, endnu ikke havde afsluttet de endelige for                        jekter, der udvælges efter disse indkaldelser, især
      handlinger om hele dette arbejde, og der vil mulig                     skal styrke sammenhængen i ESPRIT-arbejdet og
      vis i nogle tilfælde vise sig behov for visse ændrin                   bringe det nærmere de strategiske målsætninger.
      ger.
                                                                              Disse indkaldelser vil blive snævre og omfatte
      1986-arbejdsprogrammet viser, at selv om de                             færre ressourcer end de mere omfattende indkal
      valgte tekniske områder for ESPRIT' s første fase i                     delser de tidligere år. Kun enkelte af de områder,
      stor udstrækning er dækket , er der stadig vigtige                      der i dette arbejdsprogram er nævnt som potentielt
      områder tilbage . De er anført i arbejdsprogram                        egnede, vil blive omfattet af sådanne indkaldelser.
      mets enkelte kapitler under overskriften » Eventu
      elt tilkommende aktiviteter«.                                            Eventuelle forslagsstillere bedes derfor afvente
                                                                              offentliggørelsen af mere detaljerede indkaldelser,
      Indkaldelser af forslag i 1986 kommer til at                            som kommer til at indeholde de nødvendige
      omhandle enten udvalgte arbejdsområder, der                             oplysninger.
               0.10 . BUDGETMULIGHEDER
                       Fordelingen af de samlede ESPRIT-ressourcer mellem de enkelte delprogrammer kan
                      blive genstand for ændringer i lyset af yderligere teknologisk udvikling i verden . I sær
                      deleshed må det på baggrund af industriens reaktion på indkaldelser af forslag være
                      muligt at overføre ressourcer mellem de forskellige delprogrammer — opdelingen af
                       ESPRIT i 5 områder er jo dog foretaget af forvaltningsmæssige hensyn og ligger ikke i
                      selve arbejdets art .
                       Den heraf følgende omtrentlige fordeling af de bidrag fra Fællesskabet (i mio ECU ),
                      der indtil nu er disponeret over i form af støtte til projekter inden for de fem tekniske
                      områder, forudsat at de afvikles planmæssigt, er følgende :
                                                            År for indkaldelse af forslag                 Procentdel af
                                   Delprogram                                               Samlet beløb
                                                                                samlet beløb
                                                             1983 / 84           1985
                      1.  Mikroelektronik                      85,5               76,5         162,0          24,2
                      2.  Programmelteknologi                  72,9               56,6         129,5           19,3
                      3.  AIP                                  89,8               65,0         154,8          23,0
                      4.  Kontorsystemer                       82,6               54,6         137,2          20,5
                      5.  CIM                                  45,2               41,2          86,4           13,0
                                                   I alt      376,0             293,9          669,9         100,0
                      Der er sket visse ændringer i de afsatte beløb sammenlignet med de foregående
                      perioder, idet tidligere arbejde er genfremsat som et ændret forslag ved en senere ind
                      kaldelse .
                      Disse tal benyttes til planlægning og er beregnet på grundlag af de projekter, der rent
                      faktisk er i gang eller under forhandling. De må ajourføres i takt med ændringer i pro
                     jekt- og kontraktsituationen på de enkelte tekniske områder. Hensigten er dog at fast
                      holde den omtrentlige fordeling mellem de fem områder.
 ---pagebreak--- Nr. L 365 / 8                               De Europæiske Fællesskabers Tidende                                     31 . 12 . 85
                    Anm :
                    1 ) Tallene for 1983 /84 er bidrag til såvel 1983-pilotprojekter som projekter, der er
                         begyndt efter den første indkaldelse af forslag til hovedprogrammet i 1984.
                    2) Tallene for 1985 er forventede tal, som eventuelt kan blive justeret, når kontrak
                         terne er færdigforhandlet.
                    3 ) I tallene for programmelteknologi for 1985 er der taget hensyn til den forventede
                         supplerende indkaldelse af forslag.
                    4) Tallene omfatter ingen administrations- og infrastrukturudgifter.
                                                      DELPROGRAM 1
                                           AVANCERET MIKROELEKTRONIK
1 . 0. Indledning                                                  kompleksitet rejser. Effektiv administration af kon
                                                                   struktionskompleksiteten er hovedformålet med data
I forbindelse med dette delprogram omfatter avanceret              matstøttet konstruktion (CAD) af VLSI-systemer, som
mikroelektronik alle de forsknings - og udviklings                er emnet for område 1 .3 . I øjeblikket er fem nye A-pro
aspekter, der vedrører tilvejebringelse af de fysiske ele         jekter under forhandling inden for dette område .
menter til datafangst, -behandling, -lagring, -transmis
sion og -udlæsning, som moderne informatikprodukter
kræver ; den udgør således materielgrundlaget for infor           Område 1.5 omhandler de muligheder, der ligger i
mationsteknologiindustrien .                                       optoelektronikkomponenter, især til datatransmission .
                                                                   Det igangværende A-projekt på dette område vil blive
                                                                   ajourført og forbedret med nye begreber, der fremkom i
 Dette delprogram er koncentreret om de områder, der               to forslag ved indkaldelsen i 1985 . Også et nyt B-pro
er allervigtigst for, at Europa kan bibeholde sin konkur          jekt er for tiden under forhandling.
renceevne, for så vidt angår forsyning af den europæi
ske IT-industri med disse nødvendige byggesten med
de ønskede egenskaber, i den fornødne mængde og til
en konkurrencedygtig pris .                                        Emnet for område 1.6 er avanceret displayteknologi .
                                                                   Der åbnes her mulighed for at erstatte katodestrålerør,
                                                                   der i dag er dominerende til store skærme, med mere
                                                                   kompakte faststofbaserede komponenter. I øjeblikket
                                                                   er et nyt B-projekt under forhandling.
Oversigt over delprogrammets områder
Hovedindsatsen under forsknings- og udviklingspro
                                                                   Område 1.8 og 1.9 i det tidligere arbejdsprogram (85
grammerne inden for mikroelektronik går til at presse              arbejdsprogrammet) er samlet i et nyt område 1.7 . Her
siliciumbaseret MOS- og bipolær teknologi til det yder
                                                                   er samlet forskningsemner, der er mere nyskabende
ste (område 1.1 og 1.2 ), samtidig med at de muligheder,           eller har længere sigte end dem, der findes under emne
compound halvledermaterialer såsom galliumarsenid
                                                                   områderne 1 - 6, samt kritiske teknologiområder og tek
frembyder (område 1.4), undersøges , idet de på visse              nikker med fælles rødder. Blandt emnerne her er ind
nøgleområder potentielt er mere ydedygtige end sili
                                                                   kapsling, komponentmodellering, samt særlige forar
cium . På område 1.1 og 1.2 er fire nye B-projekter                bejdningsmaterialer og -teknikker.
under forhandling, to på hvert område . På område 1.4
er et nyt A-projekt og to nye B-projekter under for
handling.
                                                                    Datastyring af VLSI-fremstilling er ligeledes nødvendig
                                                                    til støtte for teknologiprogrammerne . Her stiller mindre
 Bortset fra at blive i stand til at fremstille chips med et        og mindre geometridimensioner og lagtykkelser stadig
stort antal funktioner er det endvidere nødvendigt at               større krav til processtyring, idet slutkomponentens
søge at løse de problemer, deres konstruktions                     parametre afhænger af et større antal variable. I denne
 ---pagebreak--- 31 . 12 . 85                                De Europæiske Fællesskabers Tidende                                 Nr. L 365 /9
situation er minimering af menneskelig håndtering og            1.1.2 .   Igangværende projekter og projekter under for
en indsats mod kilderne til udbyttebegrænsende konta                     handling
minering altafgørende . På et givet kontamineringsni
veau falder udbyttet hastigt med aftagende geometridi
mensioner.                                                               »SO I-materialer og -processer med henblik på
                                                                                3D-integration «
Med passende B-projekter vil problemerne på dette               Proj . ref. 245 : A/ 84
område kunne tages op .
                                                                Målet med dette forskningssamarbejde er at undersøge
                                                                og udvikle de nye siliciumteknologier, der er nødven
Ovenstående er tillige et eksempel på, at samarbejde på         dige til tredimensional integration . Denne 3D-frem
tværs mellem delprogrammerne kan være af stor værdi .           gangsmåde vil åbne mulighed for integration med
Der bør tilskyndes til samarbejde med CIM-projekter,            større tæthed, højere arbejdshastighed og multifunktio
der omfatter lignende problemer.                                nel signalbehandling. Tre teknologiske hovedfaser vil
                                                                blive undersøgt :
På område 1.7 er der i øjeblikket syv nye projekter             a) dyrkning af aktive SOI-lag, der har de nødvendige
under forhandling.                                                    elektroniske egenskaber til virkeliggørelse af høj
                                                                      kvalitetskomponenter og -kredsløb,
                                                                b) anbringelse af to aktive lag oven på hinanden på
                                                                      en sådan måde, at forringelse af allerede dannede
         F&U-område 1.1 : MOS-teknologi under 1 um                    komponenter undgås,
Kravet er at udvikle alle de enkelte procestrin med hen
                                                                c)    etlags SOI-proces til fremstilling af enkeltkompo
blik på at nå geometrier under 1 um i MOS (såsom lito
                                                                      nenter og forbindelse af disse indbyrdes ; udvikling
grafi , ætsning og dotering). Målet er en proces , hvor
                                                                      af en fuldstændig proces, omfattende to aktive lag.
med der kan fremstilles flere millioner logik- og lager
komponenter pr. chip . Det påregnes , at der under ca .
0,7 um vil blive benyttet andre værktøjer end optisk
litografi. Proces- og komponentmodellering vil også
blive benyttet. For at kunne nå disse mål må de kritiske                       » CMOS-teknologi under 1 um «
teknikker, der er fælles for område 1.1 og 1.2, udvikles
( if. område 1.7).
                                                                Proj. ref. 554 : A /84
                                                                Projektet tager sigte på udvikling af de nødvendige byg
                                                                gesten til en 0,5 um CMOS-proces, derførst og fremmest
1.1.1 .    Målsætninger :                                       skal benyttes til fremstilling af hurtige digitale kredsløb.
                                                                For at give programmet de bedste muligheder for et hel
Hovedmålsætningerne for det 5-årige program er :                digt udfald er der afgrænset og tilrettelagt to hovedfaser,
                                                                hvoraf den første omfatter et mellemtrin på 1 um-niveau,
                                                                og den anden den endelige 0,5 um CMOS-familie. Når
— 18 . måned : Konstruktion og evaluering af for               projektet er afsluttet, vil konsortiets IC-firmaer i deres
       søgschip med mere end 1000 transistorer og baseret       pilot-anlæg have byggestenene til en CMOS-proces, hvor
       på 1 um-konstruktionsregler med stigning (leder          med der kan fremstilles IC med geometrier på 0,5 um.
       plus mellemrum) på 3 um .
                                                                To arbejdsfelter under ovennævnte projekt 554 bliver
— 3 . år : Første prøver af demonstrationskredsløb med
                                                                sandsynligvis udvidet ved tilføjelse affølgende to projek
       0,5 mio transistorer, 1 um-konstruktionsregler og        ter :
       data for kvalifikationstal og forsinkelse .
— 4. år : Statistiske oplysninger om skivens homogeni                 » Kontaktteknologi og -pålidelighed under 1 um «
       tet og udbyttet ved 1 um-konstruktionsregler ; prø
       vekredsløb med mere end 1000 transistorer med 0,7
       um-konstruktionsregler og stigning på 2 um .             Proj. ref 810: B/85
                                                                Arbejdet tager sigte på udvikling af egnet kontakttekno
— 5 . år : Første prøver af kredsløb med mere end 1             logi, der er kompatibel med fremstilling af CMOS og
       million transistorer, 0,7 um-konstruktionsregler og      bipolære kredsløb efter konstruktionsregler for 1 um eller
       data for kvalifikationstal og forsinkelse .              derunder.
 ---pagebreak---   Nr. L 365 / 10                               De Europæiske Fællesskabers Tidende                                      31 . 12 . 85
 Kontaktegenskaberne undersøges, og der gennemføres                  end 1 um . Endelig skulle IG- og epi-processerne til sin tid
 ved hjælp af omfattende fejlanalyse levetidstests under            passe sammen , således at der fås intrinsisk getterede
forskellige påvirkninger med henblik på kvantitativ vurde          epi-skiver med lav lækstrøm til CMOS-enheder på under
 ring af kontaktydeevne og -pålidelighed.                            1 um , der ikke erfølsommefor soft error.
       » Transistor med gate af varmebestandigt metal«
                                                                    1 . 1 .3 .  Eventuelt tilkommende aktiviteter
 Proj. ref. 1125 : B/85
                                                                   Dette område er godt dækket ind med projekter og vil
                                                                   næppe komme i betragtning ved indkaldelse af forslag
Arbejdet omhandler anvendelse af wolfram som gatema               i 1986.
 teriale : sputtering og kemisk pådampning vil blive under
søgt ; forskellige gatestrukturer såsom rent wolfram , wol
fram på polysilicium og andre pad-lag vil blive studeret.
 Hovedvægten bliver lagt på wolframoxid-silicium-kompo
 nenters specifikationer og pålidelighed. Også procesæn
 dringer, som er nødvendige for anvendelse af wolfram , vil                 F& U-område 1.2 : Bipolær teknologi under 1 um
 imidlertid blive behandlet og vist på et demonstrations
 kredsløb med geometrier under 1 um .
                                                                    Den overordnende målsætning er at udvikle specifikke
                                                                   procestrin til bipolær teknologi under 1 um , hvilket fører
                                                                    til en fuldstændig procesfølge for meget højtydende inte
   » Fysisk-kemisk karakterisering afsiliciumoxynitrider i         grerede kredse.
           relation til deres elektroniske egenskaber«
                                                                    For at nå denne målsætning er følgende udvikling nød
 Proj. ref. 369 : B/84                                              vendig :
 Målet med projektet er først at fastslå sammenhængen              — almengyldige kredsløbskoncepter, som må udvikle
 mellem siliciumoxynitridfilms fysisk-kemiske og elektri                   sig sammen med teknologien
ske egenskaber og dernæst sammenhængen mellem                      — en vertikal komponentstruktur, der er egnet til lito
fysisk-kemiske egenskaber og dyrkningsparametre.                            grafi under 1 um
 Denne forskning gennemføres som følge af, at silicium
 oxynitrider formentlig vil finde anvendelse inden for             — en egnet flerlagsforbindelsesteknologi
 IC-teknologi, f.eks. i MNOS-baserede ikke-flygtige lagre          — en passende kontakt- og flerlagsforbindelsestekno
 02 i MOS-enheder med geometrier under 1 um .                               logi
                                                                   — tilstrækkelig høj bortledning, højt benantal, elektrisk
                                                                            afstemte tilledninger, indkapslinger
            »Substrater til VLSI i CMOS-teknologi«                 — proces- og komponentmodellering.
 Proj. ref. 509 : B/84
                                                                    Kritiske teknikker, der er påkrævede til støtte for område
                                                                    1.1 og 1.2, er omhandlet under område 1.7.
 Del 1 : Etablering af en proces til intrinsisk gettering (IG)
for skiver med middelhøj oxygenkoncentration . Processen
 bør være uafhængig af, om substratet er af p- eller
 n-type, og resultere i
                                                                    1.2.1 .     Målsætninger
 — en hovedmasse med høj defekttæthed
                                                                   Hovedmålsætningerne for det 5-årige program er :
— et blotlagt defektfrit område.
                                                                   — 1. år : Indledende procesudformning ; evaluering
                                                                                og valg af kritisk udstyr.
 Et sådant område med en tykkelse på 10-20 um er kon
stateret at være et optimalt kompromis mellem flere fak           — 2 . år : Fastlæggelse af endelige 1 um-konstruktions
torer (lækstrøm samt ufølsomhed overfor latch up og soft                           regler.
error).                                                            — 3 . år : Demonstration af kredsløb på 1 um med
                                                                                10/ 20k porte og en portforsinkelse på 100 ps .
                                                                    — 4. år : Fastlæggelse af endelige konstruktionsregler
Del 2 : Karakterisering af epi-skiver med en diameter på                           for 0,7 um-strukturer.
4 og 6 inch . Epi-lagets tykkelse bør ligge i området 5-10
um for stærkt doterede substrater af både p- og n-type.             — 5 . år : Første eksempler på kredsløb med 20/ 50k
Dette tykkelsesinterval er passende til CMOS på mindre                             porte i 0,7 um foreligger.
 ---pagebreak--- 31 . 12 . 85                               De Europæiske Fællesskabers Tidende                                   Nr. L 365 / 11
1.2.2 .   Igangværende projekter og projekter under for       forsinkelser på under 100 ps og integreres 50 k porte på et
          handling                                             areal på ca . 100 mm2. Det er derfor påkrævet at reducere
                                                               strukturdimensionerne til under 1 um og at udvikle dels
              » Bipolær teknologi under 1 um - 1«               en egnet transistorstruktur, dels flerlagsmetallisering i op
                                                                til 5 lag. Ved projektets afslutning vil det med et egnet
Proj. ref. 243 : A /84                                          testarrangement (demonstrationschip) blive demonstreret,
                                                               at integrerede kredsløb med den anførte integrationsgrad
                                                               kan virkeliggøres ved hjælp af denne proces.
Den overordnede målsætning for dette program er udvik
ling af specifikke procestrin til bipolær teknologi under 1
um , som fører til et fuldstændigt sæt affremstillingspro
cesser for meget højtydende integrerede kredse. Part           Inden da vil den teknologiske udviklings stade blive
nerne har allerede defineret og vedtaget en fælles testma     demonstreret på passende trin med yderligere 2 demon
ske og fælles testprocedurer, så der er tilvejebragt et        strationschips. Den første bliver et ECL gate-array med
passende miljø og sammenligningsgrundlag for effektivt         ca . 10 k porte. Den harfølgende karakteristika :
samarbejde .
I programmet er der sat to hovedmilepæle :
a) slutningen af 1987, foreløbig / um-proces ;                  Til transistoren vil der blive benyttet en self aligning emit
     demonstration afportforsinkelse på under 100 ps ved       ter/base-struktur med emitter og basis af polysilicium .
     en kompleksitet på 10-20 k porte.                          Den højere ydeevne opnås gennem reduktion af transi
                                                               storarealet som følge af self aligning processer, emitter af
b) slutningen af 1989, proces under 1 um ;                     polysilicium og lavere resistans i basis . Typiske tal for
     demonstration afportforsinkelse på under 100 ps ved       portforsinkelsen og for produktet af effekt og forsinkelse
     en kompleksitet på over 20 k porte.                       er henholdsvis 200 ps og 0,7 pJ. Ved hjælp af en orga
                                                               nisk/uorganisk sandwich som isolationslag tilvejebringes
To arbejdsfelter under ovennævnte projekt 243 bliver           der tre metalliserede lag til forbindelser og strømforde
sandsynligvis udvidet med følgende to projekter :              ling. Metalbredden bliver 6 um i det første lag (uden
                                                                vias). Chiparealet bliver på ca . 150 mm2, og effektforbru
                                                               get bliver typisk på 23 W. Pakken påregnes baseret på en
                                                                TAB-proces med en captonfilm i standardstørrelsen 35
             » Meget højtydende bipolær struktur«              mm .
Proj. ref. 1018 : B/85
                                                                I øjeblikket er de fleste aktiviteter under projektet kon
Arbejdet tager sigte på udvikling og optimering af bear       centreret om udvikling af processer til virkeliggørelse af
bejdningsprincipper for en sidewall base kontaktstruktur,      den første demonstrationschip. Ved udgangen af det
som skal supplere de bipolære strukturer på under 1 um ,       andet år med udviklingsarbejde vil den anden demon
der udvikles i » Bipolær teknologi under 1 um - 1«.            strationschip blive defineret præcist .
  » Højtydende polymerer til isolation afflerlagsforbindel
                              ser«
                                                                   » En højtydende CMOS bipolær proces til VLSI-kred
Proj. ref 1025 : B/85                                                                        sløb «
Arbejdet består i forskning i og udvikling af højtydende        Proj. ref. 412 : A /84
polymerer til isolerende lag mellem metaller, med eller
uden muligheder for fotografisk tværbinding. Sådanne            Dette projekt tager sigte på udvikling af en VLSI-tekno
højtydende polymerer vil være polyimidbaserede harpik          logi, hvormed man på en enkelt chip kan kombinere
ser og have                                                     MOS-kredsløbsteknik med den i dag højest opnåelige
a) høj varme- og kemikaliebestandighed                          tæthed med bipolær kredsløbsteknik af tilsvarende tæt
                                                                hed, men som er bedre egnet til særlige formål, især som
b) gode mekaniske og dielektriske egenskaber samt              grænseflade til eksternt udstyr. Projektets hovedindsats
     passende ætsningsbestandighed                              ligger på den teknologiske side, nemlig udvikling af meto
                                                                der, hvormed der i kompatible procestrin kan fremstilles
                                                                både bipolære transistorer og MOS-transistorer i dimen
                                                               sioner af samme størrelsesorden som dem , der i dag kan
              » Bipolær teknologi under 1 um - II«
                                                                opnås med teknologi, der udelukkende er baseret på
                                                                MOS. Parallelt med dette teknologiske arbejde skal der
 Proj. ref. 281 : A /84                                         udvikles konstruktionsmetoder for netop den påregnede
                                                                kredsløbstype samt foretages en undersøgelse, hvormed
 Projektet er koncentreret om udvikling af bipolær tekno       det for forskellige typer anvendelser kan fastslås, hvorle
logi til produkter til data- og -signalbehandling med høj       des delsystemer mest hensigtsmæssigt fordeles på de to
hastighed. Med denne teknologi vil der kunne opnås port         kredsløbsteknologier.
 ---pagebreak---  Nr. L 365 / 12                               De Europæiske Fællesskabers Tidende                                   31 . 12 . 85
 1 . 2.3 .    Eventuelt tilkommende aktiviteter                        under de projekter, der omhandler udvikling af nye
                                                                       VLSI-processer (jf. område 1.1 og 1.2); kompatibi
Dette område er godt dækket ind med projekter og vil                   litet med CAD er imidlertid påkrævet.
næppe komme i betragtning ved indkaldelse af forslag
i 1986 .                                                          d) Udviklingssamarbejde mellem læreanstalter, virk
                                                                       somhedsgrupper og forskningsinstitutioner skal
                                                                       fremmes med henblik på at overføre viden og stille
                       F&U-område 1.3 : CAD                            CAD til rådighed for videre kredse .
 1.3.1 .      Målsætninger                                        e)   Der vil blive sørget for vekselvirkning med, støtte
                                                                       til og udnyttelse af resultaterne af andre ESPRIT-
                                                                       aktiviteter .
 De to hovedmålsætninger er :
a)      at udvikle avancerede CAD-teknikker med henblik           f)   Der vil blive lagt vægt på anvendelse af videntek
        på at styre de mikroelektroniske kredsløbs stadig              nik på CAD.
        stigende kompleksitet
                                                                  g)   Der skal , hvor det er hensigtsmæssigt, indgå dedi
                                                                       keret CAD-materiel .
 b) at skabe kapacitet for konstruktion af komplekse
        VLSI , som er tilgængelig for hele EF's IT-verden .
                                                                  h) Det er afgørende nødvendigt at indarbejde resulta
 Det overordnede mål er inden for fælles rammer at                     terne af igangværende europæiske projekter, som i
 udvikle et integreret sæt portable værktøjer, der kan                 de fleste tilfælde er vanskelige at kvantificere .
 håndtere VLSI-kredsløb med op til flere millioner kom
 ponenter. Dette sæt værktøjer skal :
— tilvejebringe en brugervenlig facilitet med kort                1.3.2 .   Igangværende projekter og projekter under for
                                                                            handling
        svartid, som let kan tilpasses ændringer i teknologi
 — give konstruktører mulighed for hurtig ekspedition              » CAD-konstruktionssystemer på højt niveau til interaktiv
        af valable og afprøvelige konstruktioner samt tilhø                          layout og konstruktion «
        rende afprøvningsinformation
                                                                  Proj. ref. 10 : A /83
 — tilvejebringe faciliteter for optimering af kredsløb
        med hensyn til pålidelighed og ydeevne                    Efter pilotfasens afslutning er arbejdet på højniveau-
                                                                   CAD-projektets hovedfase indledt. Blandt de undersøgte
                                                                  hovedemner er højniveaukonstruktionsmetodologi base
 — omfatte cellebaserede konstruktionsmetodologier                ret på Petri-net, hierarkisk floor-planning med høj auto
        og biblioteker af adaptable moduler                       mationsgrad, konstruktion af analoge og generelle celler,
                                                                  datamodellering samt databasestyring.
 — bygge videre på relevante resultater af CAD-pro               Der er udgivet en indføringsmanual dm højniveaukon
        jekter, der henhører under forordning (EØF) 3744/         struktion , som indeholder de fleste af samarbejdspartner
         81 .
                                                                   nes tanker om anvendelse af Petri-net til konstruktion af
                                                                  konkurrente systemer. Den vil blive ajourført ca . hvert
                                                                  halve år.
 Strategi                                                          Der er lavet en oversigt over placeringsalgoritmer og
                                                                  fremsat forslag om udvikling af en hierarkisk floor-plan
 a)     Der skal gøres et reelt forsøg på at tilskynde til , at    ner. Der vil blive opnået automation ved hjælp af algorit
        der opstår en overordnet CAD-infrastruktur, såle          mer til konstruktionsmæssig placering og simuleret var
        des at hovedparten af de værktøjer, der udvikles           mebehandling.
        under igangværende programmer, kan kombineres
        med fremtidige værktøjer til en integreret alment          Det første resultat af aktiviteterne inden for cellebygning
        tilgængelig værktøjsfacilitet.                             er et konstruktionssystem til datamatstøttet nominel kon
                                                                   struktion af celler, der skal benyttes i VLSI-kredsløb. Der
 b) Så vidt muligt kommer komplekse demonstrations                er udviklet en ny metode til konstruktion af integrerede
        chips til at udgøre kernen i hver af projektets faser.     kredsløb på transistorniveau .
                                                                   Kommende arbejde vil blive koncentreret stærkere om
 c)      Modellering af komponenter og processer betragtes         udvikling af egnede programmelværktøjer og integration
         ikke som en del af CAD-projekterne men hører ind          af disse omkring en fælles database.
 ---pagebreak---  31 . 12 . 85                               De Europæiske Fællesskabers Tidende                               Nr. L 365 / 13
  »Avancerede algoritmer, arkitekturer og layout-teknikker      den endelige version af CANDI (koefficientoptimerings
          til dedikerede VLSI-signalbehandlingschips«            værktøj) vil blive færdiggjort. Resultaterne af en kon
                                                                struktionsøvelse for arkitekturer af type d vil blive sam
                                                                menfattet. For at støtte siliciumintegration af arkitektu
 Proj. ref. 97: A /83                                            rer af type b og d vil alfa-versionerne af en data path
                                                                compiler og en controller compiler blive færdiggjort. Der
 Hovedmålet med dette projekt er at udvikle CAD-syste           vil blive gjort yderligere fremskridt med version V.II af
 mer til konstruktion af kundespecificerede integrerede         standardværktøjet til placering og routing, CALMP.
signalbehandlingschips baseret på fire forskellige arkitek
 turtyper
 a)    hardwired bitseriel                                       » Ultrahøjt integreret system med højt udbytte og høj påli
                                                                          delighed, opnået gennem rekonfigurabilitet«
 b) hardwired bitparallel
                                                                Proj. ref. 244 : B/84
 c)   systoliske arrays
 d) kundespecificerede busorienterede multiprocessorer.          Projekt 244 sigter mod produktion af ultrahøjt integre
                                                                rede kredsløb med 1 million transistorer i standard 2 um
 For hver arkitekturtype akkumuleres der gennem den              CMOS-teknologi ved hjælp af defekttolerant arkitektur,
faktiske konstruktion af integrerede kredsløb erfaringer        der konfigureres ved afslutningen affremstillingsproces
 med industriel konstruktion . På grundlag af disse erfa       sen . Redundans lægger nye begrænsninger på konstrukti
 ringer udledes der en generel metodologi, som fastsætter       onen , idet f.eks. hver elementarblok i konstruktionen skal
                                                                 være let at afprøve og reparere} samtidig med at forøgel
 1) hvorledes en given signalbehandlingsalgoritme kan           sen i siliciumarealet højst må være 30 °/o.
       implementeres med målarkitekturen
                                                                 Der må udvikles specifikke CAD-værktøjer, så defekttole
 2) hvorledes arkitekturen kan integreres i silicium ved        rante arkitekturer udnyttes effektivt. Disse værktøjer skal
       hjælp af et tidligere defineret bibliotek med kreds     bistå sådanne emner som udbytteestimation , afprøv
       løbsceller. Når først en konstruktionsmetodologi er       ningsstrategi og afprøvelighed, floor planning, sizing og
      fastlagt, udarbejdes der specifikationer for CAD-         pin count, redundans , sprog til kredsløbsrepræsentation
       værktøjer, så de kan udføre forskellige konstruktion     og formel verifikation .
       sopgaver. Derefter sættes hovedkræfterne ind på
       udvikling af disse værktøjer og konstruktion af
       kredsløbscellerne .
                                                                      » Forbedring af IC-udbyttet og -ydeevne ved hjælp af
  CAD-værktøjet AMAI, som beviser den ovenfor                                          Design Centering«
  beskrevne fremgangsmådes brugbarhed, blev udviklet.
  Det passer sammen med de under pilotfasen udviklede             Proj. ref 456 : B/84
  CAD-værktøjer og danner et komplet konstruktionssy
 stem for hardwired bitserielle arkitekturer. Dette system
  kan fuldautomatisk konstruere komplekse digitale filtre i      I løbet af projektets første 6 måneder er der udført
  integrerede kredsløb på mindre end en uge. Dette CAD-          arbejde medfølgende opgaver:
  system er med held benyttet til konstruktion af en PCM         1 . Udvikling af et program for optimering af udbytte og
  FDM-transmultiplexer med en kompleksitet på 35 000                   ydeevne
  transistorer.
                                                                 2 . Undersøgelse af pre- og postprocessorer til skema
                                                                        indlæsning afkredsløb
  For at etablere konstruktionsmetodologier for de andre
  tre ovenfor nævnte arkitekturtyper (b-d) er der blevet         3 . Forbedring af transistormodeller
  afholdt 5 tekniske workshops hos forskellige samarbejds       4.     Bestemmelse afparameterafvigelser og korrelationer
 partnere. Disse workshops har været meget vellykkede og
  har bidraget til yderligere at stimulere de kontakter, der
  allerede var indledt i pilotfasen . Der er nedsat arbejds
  grupper bestående af teknisk personale fra forskellige         I denne periode har partnerne opnået følgende resultater :
 partnere, som gennemførerforskning ifællesskab .
                                                                 1.     Udvikling af grænseflader, således at data fra til
  Milepælene for det arbejde, der påregnes afsluttet, når              nærmelses- og design centering-programmer kan
  arbejdsprogrammet bliver offentliggjort, resumeres her.              overføres til SPICE-programmet
                                                                2.     Sammenkædning af tilnærmelses- og design cente
  Der vil blive udviklet konstruktionsmetodologier for arki           ring-programmerne med det modificerede netværks
                                                                       analyseprogram
  tekturtype b og d. Beta-versionen affiltersynteseprogram
  met FALCON vil blive færdiggjort. Alfa-versionen af            3.     Undersøgelse af skemaindlæsning af kredsløb (SDS
  SAILPLANE (et nyt grænsecyklusanalyseværktøj) og                     og PCAD)
 ---pagebreak---   Nr. L 365 / 14                           De Europæiske Fællesskabers Tidende                                    31 . 12 . 85
 4.    Udvikling af en ny MOS-transistormodel                   mulighederne for fremtidig udvikling af CAD til VLSI
                                                                åbne .
 5.    Undersøgelse af parameterafvigelser og -korrelatio
      ner ved fremstilling af bipolære og MOS IC
                                                                 »Avancerede hjælpemidler til konstruktion afintegrerede
                                                                                kredsløb (A IDA )«
 I løbet af de følgende 6 måneder vil der under projektet
 blive udført følgende opgaver:                                 Proj. ref 888 : A /85
  1.  Bedre sammenkædning afdesign centering-program           Hensigten med AIDA er at udforske anvendelsen af
      mer og netværksanalyseprogrammer                         moderne programmeringsteknikker og videnbaseteknik
 2.   Udvikling af en fortolker til beregning af kredsløbs    inden for udvikling af CAD-værktøjer. Det kommer til at
      karakteristika                                           danne en konstruktørassistent, der snarere foreslår løs
                                                               ninger end registrerer og validerer konstruktørens ideer.
 3.   Definition af en preprocessor til skemaindlæsning af      På denne måde kan konstruktøren udfolde sin kreativitet,
      kredsløb i optimeringsprogrammet                         hvor den er til størst nytte, hvorved konstruktionskvalite
 4.   Etablering af datamatstyrede parametermålesyste         ten forbedres.
      mer
 5.   Reduktion af CPU-tiden til beregning af de nye           Der vil blive udført forsknings- og udviklingsarbejde
      MOS-transistormodelligninger.                            under anvendelse af moderne programmeringsteknikker
                                                               (feks. dem , der er udviklet til ekspertsystemer) til VLSl
                                                                CAD-værktøjer. Disse teknikker kan tænkes at bidrage
                                                               på to måder:
                                                                1.   De grundlæggende teknikker kan anvendes til frem
                » CVS (CAD-system til VLSI)«                         stilling af nye værktøjer, som er langt mere effektive
                                                                     end de klassiske
 Proj. ref 802 : A /85                                         2.    Den grundlæggende viden om konstruktion af inte
                                                                     grerede kredsløb kan indlæses i maskinen og benyt
                                                                     tes af »ekspert«moduler under en systemkonstruktørs
                                                                     kontrol.
 Målet med CVS-projektet er at implementere et integre
 ret CAD-system , der kan leve op til behovene i 1990'erne,
 hvor der med forbedringerne i halvlederteknologien vil         Hensigten med AIDA-projektet er at udforske disse to
 kunne produceres chips med en kompleksitet på ca . 1 mil    felter, at udvikle eksperimentelle værktøjer, der benytter
 lion transistorer. Et sådant CAD-system må forbedre           disse teknikker, og at eksperimentere på virkelige indu
 konstruktionstiden med en faktor 10 og vil være baseret       strielle tilfælde for at demonstrere, hvilke fordele de kan
 på helt nye værktøjer til arkitektursyntese i forbindelse    føre til.
 med teknikker til implementering af parametriserede
 digitale/analoge celler. C VS trækker stærkt på resultater
fra de igangværende projekter CVT (mikroelektronikpro           » Udvikling i samarbejde afet integreret, hierarkisk, mul
 grammet 3744/81 , MR-04-CVT)              og   SPECTRE         tiview VLSI-konstruktionssystem med distribueret styring
 (ESPRIT-projekt nr. 554)                                                           på arbejdsstationer«
                                                                Proj. ref 991 : A /85
        » Europæisk CAD-integrationsprojekt (EC1P)«             Dette projekt sigter mod udvikling af et komplet, integre
                                                                ret, åbent, omkostningseffektivt konstruktionssystem på
  Proj. ref 887: A /85                                          et bredt udvalg af intelligente arbejdsstationer. Arbejdet
  Supplerer projekt 1058                                        danner forlængelsen af projekt MR-09-DFT under
                                                                mikroelektronikprogrammet 3744/81 og er koncentreret
                                                                om funktionsdatamodeller, distribueret datastyring, veri
 EC1P omhandler standardisering af dataudveksling og           fikation af strukturer under 1 um , avanceret flerniveausi
 infrastruktur og har til formål at fastlægge og fremme         mulering samt teknikker til egenafprøvning og fejltole
 anvendelse af standarder inden for den europæiske              rant syntese. Der regnes med kommerciel udnyttelse.
 IT-industri. Mulighed for let at udveksle data og CAD-
 værktøjer synes afgørende for at drage praktisk nytte af
fordelene ved udvikling af værktøjer i fælleskab i Europa          » Videnbaseret støtteværktøj til modulkonstruktion af
                                                                                VLSI«
 og for at åbne adgang for bredere IT-kredse i Europa til
 resultaterne af ESPRIT.
                                                                Proj. ref 1058 : A /85
                                                                Supplerer projekt 88 7
  Parallelt med ECIP vil der under projekt 1058 blive
 udviklet meget avancerede værktøjer. På denne måde sik        Formålet med projektet er at udvikle et interaktivt viden
 res det, at de standarder, ECIP når frem til, holder           baseret system til verifikation af om fleksible VLSI
 ---pagebreak--- 31 . 12 . 85                                De Europæiske Fællesskabers Tidende                                Nr. L 365 / 15
 moduler, som er genereret af siliciumkompilatorer, er          materialefremstilling, ionimplantation og IC-procestek
 korrekte i elektrisk , funktionel og tidsmæssig henseende.      nologier.
 Systemet er stærkt interaktivt under modulkonstruktions
fasen . Når floor-planning-programmet kalder et modul,
 drives systemet af et regelbaseret ekspertsystem ; der vil
 blive udviklet såvel en version til teknikerarbejdsstationer
 som en version baseret på en avanceret LISP-maskine.            1.4.1 .   Målsætninger
 Der forventes en verifikationshastighed på 20 000 transi
 storer pr. time på en arbejdsstation . Endvidere kalder         Programmet har følgende specifikke målsætninger :
 systemet automatisk en helt ny bølgeformrelaksationssi
 mulator på komponentniveau , som er implementeret på           — 1. år : demonstration af gennemførligheden af
 multiprocessor hardware accelerator. Dette vil føre til en           MESFET-baserede kredsløb med 1 000 porte og en
ydeevne på 100-300 gange SPICE 's og muliggøre effektiv               portforsinkelse (tpd) på mindre end 100 ps . Des
 og nøjagtig simulering af op til 4 000 transistorkredsløb.           uden demonstration af basiskredsløb med HJBT
 Desuden vil en ny interaktiv modus , der er baseret på bøl          og/eller HEMT (som ikke er ringoscillatorer).
 geformanalyseteknikken , åbne mulighed for » tidstro«
 brugerindgreb, som støttes af en avanceret brugergrænse       — 2 . år : demonstration af mindst 1 k lager (tilgangstid
flade med flere vinduer. Tilpasning af en register/over              på under 1 ns og effektafgivelse på højst 500 mW)
førsel/funktionssimulator på komponentniveau til hard                og/eller kredsløb med tilsvarende kompleksitet .
 ware accelerator'en vil blive undersøgt. En videnbaseret             Demonstration af gennemførligheden af HEMT -
 extractor vil sørge for forbindelsen til generatorer for             og/eller HJBT-kredsløb med 100 porte
 modulers symbolske/procedurale layout .
                                                                — 3 . år : vurdering af udbyttet af et demonstrations
                                                                      kredsløb på 1 k eller med tilsvarende kompleksitet
                                                                      på mindst 10 skiver. Demonstration af gennemfør
  Da projektet supplerer projekt 887 (ECIP), sikres det, at           ligheden af 1 k HEMT-lager og/eller et sammenlig
 de standarder, ECIP når frem til, holder mulighederne                neligt HJBT-kredsløb .
forfremtidig udvikling af CAD til VLSI åbne.                          Sammenligning af forskellige teknologier (om
                                                                      muligt med samme kredsløb i hver teknologi).
                                                                      Beslutning om udvælgelse af en af disse .
                                                                — 4. år : demonstration af 16 k lager (eller tilsvarende)
                                                                      i den valgte teknologi .
  1 . 3.3 . Eventuelt tilkommende aktiviteter                    —    5 . år : demonstration af stort kredsløb med en kom
                                                                      pleksitet på 10-20 k porte, en portforsinkelse på
                                                                      mindre end 50 ps og et kvalifikationstal på under
  Dette område er godt dækket ind med projekter og vil                 100 femtojoule . Dette demonstrationskredsløb kan
 næppe komme i betragtning ved indkaldelse af forslag                 f.eks . være et 16 k lager med en tilgangstid på
 i 1986 .                                                             nogle få nanosekunder, eller det kan defineres i
                                                                      løbet af år 3 , således at behov på andre ESPRIT-
                                                                      områder (specielt højhastighedsdatabus) eller
                                                                      inden for telekommunikationsindustrien (f.eks . sig
                                                                      nalbehandlingskredsløb) tilgodeses .
       F&U-område 1.4 : Integrerede kredsløb af compound
                            halvledere
                                                                 1.4.2 .   Igangværende projekter og projekter under for
                                                                           handling
  Integrerede digitale kredsløb i III -V compound halvle
 dermaterialer har med hensyn til hastighed og/ eller
  produktet af hastighed og effektforbrug en potentiel
  fordel frem for siliciumkredsløb på grund af større elek       » Compound halvledermaterialer og integrerede kredsløb
  tronmobilitet. Teknologien er flere år bag efter silicium                               heraf— I«
 teknologien , og der er behov for betydelig forskning i
  materialer og processer. Da markedet for højhastig            Proj. ref 232 : A /84
  hedskredsløb med lavt effektforbrug er voksende, er
  der mange problemer at tage op .
                                                                 Dette programs overordnede mål er at tilvejebringe tek
                                                                 nologier til digitale integrerede kredsløb i galliumarsenid,
                                                                 hvori     der   som  aktive   kredsløbselementer    anvendes
 Teknologien omfatter dels GaAs-kredsløb baseret på              GaAs-MESFET, transistorer med høj elektronmobilitet
  felteffekttransistorer ( FET), dels GaAs/ GaAlAs-hetero       (HEMT/ TEGFET) og heterojunction bipolære transisto
 junction strukturer, der benytter transistorer med høj          rer (HJBT). Disse kredsløb vil få en sådan konfiguration ,
  elektronmobilitet ( HEMT) eller bipolære heterojunc           at GaAs ' fordele med hensyn til hastighed og effektfor
 tion transistorer ( HJBT). Der kræves grundforskning i          brug frem for silicium demonstreres på passende vis.
 ---pagebreak---   Nr. L 365 / 16                             De Europæiske Fællesskabers Tidende                                     31 . 12 . 85
   » Compound halvledermaterialer og integrerede kredsløb         lære integrerede kredsløb i GaAs/GaAlAs (MBT) og til
                           heraf— II«                             knyttet ekspertise.
 Proj. ref 522 : A /84                                            De to bipolære logiktyper, der bliver udviklet, er emitter
                                                                  koblet logik (ECL) og integreret injektionslogik (I2L).
 Forskningsprogrammets generelle målsætning er udvik             Enkelt heterojunction MBT (emitter med stort gab) og
 ling af avancerede aspekter afprocesteknologi til digitale      dobbelt heterojunction DHBT (emitter og kollektor med
 integrerede GaAs-kredsløb og tilknyttet ekspertise med          stort gab) vil blive undersøgt og sammenlignet. Der vil
 henblik på fremstilling af hurtige højtydende digitale          samtidig blive udviklet effektive analytiske koblingsmo
 kredsløb. Fremstilling af hele IC anses ikke for prækon        deller af disse komponenter. Til sikring af validiteten af
 kurrencemæssig. Der vil blive udviklet digitale demon          de analytiske modeller til diskrete komponenter vil der
 strations-IC, således at de forskellige logikkredsløbstek      blive benyttet en kombination af numerisk simulering og
 nologiers ydeevne kan evalueres .                               eksperimentel verifikation .
 Følgende projekt er fremkommet ved omordning af de to           De første to år vil blive brugt på udvikling af højtydende
foregående løbende kontrakter (nr. 232 og nr. 522) med           transistorer (HBT med en emitterbredde på 3 mm og en
 tilføjelse af nogle forbedringer, som arbejdsprogrammets       fT på over 1 7 GHz) med højt udbytte og ensartethed på
 målsætning har nødvendiggjort.                                  substrater med en diameter på 2». Der bliver fremstillet
                                                                 simple integrerede kredsløb, såsom kredsløb til division
                                                                 med 2 eller 4, til drift ved høj inputfrekvens (over 4 GHz).
                                                                  En af de spændende opgaver bliver at virkeliggøre ikke
                                                                 legerede ohmske kontakter, som sammen med program
         » Integrerede kredsløb i compound halvledere«           met for metallegeringer, såsom plasmapålagt W-Si,
                                                                 åbner mulighed for avancerede integrerede kredsløb. I
 Proj. ref. 843 : A/85                                            denne henseende erkendes halvlederoverfladekemiens
                                                                 stade at være en faktor af stor betydning.
 Dette projekt består i et samarbejdsprogram med delta
 gelse fra seks store europæiske firmaer fra tre lande, som       I løbet af de to følgende år vil der blive fremstillet simple
søger at etablere højhastigheds- VLSI-kredsløb i GaAs            prøvekredsløb til front-end signalbehandling (f. eks. en
på det kommercielle marked. Ved at have avancerede                3-bits adder), så det kan konstateres, om HBT kan
 kredsløb til rådighed vil de europæiske IT-system-               anvendes til en hurtig 8 bits processor. I projektets sidste
 og materielproducenter blive hjulpet til at skaffe sig          fase vil der blive udviklet højhastighedsdemonstrations
den nødvendige konkurrencedygtighed på verdensplan .              kredsløb, såsom digital/ analog-omsættere og signalbe
                                                                  handlingskredsløb .
  Under programmet skal der foretages en detaljeret
 undersøgelse af to aktive komponenter, der kan komme
på tale til LSI/ VLSI-integration , nemlig MESFET og
 HEMT. De befinder sig i øjeblikket på forskellige udvik
 lingsstadier, men mange nøgleteknologier er fælles, såle              » CAD-metoder til analoge monolitiske GaAs-IC«
 des ionimplantation , avanceret litografi (elektronstråle og
 DSW), tørbearbejdning samt self-alignment-teknikker.             Proj. ref. 255 : B/84
 Alle aspekter, lige fra komponentmodellering til fremstil
 lingsudbytte, af disse to komponenter vil blive undersøgt        Forskningsprogrammets hovedvægt ligger på udvikling af
parallelt af projektdeltagerne i nært samarbejde, så der          et komplet CAD-bibliotek med teoretiske modeller og
 med begrænsede ressourcer kan gøres hurtige fremskridt.          eksperimentelle data vedrørende de passive elementer og
                                                                  aktive komponenter, der er nødvendige til konstruktion af
 I den femårige programperiode vil der blive fremstillet en       analoge GaAs-IC. Arbejdet indledes med udledning af
 række forskellige demonstrationsenheder med stigende            fysiske modeller og ækvivalente kredsløb for forskellige
 kompleksitet, såsom tællere, multipleksere, multiplikato        MESFET-typer og passive elementer efter såvel koncen
 rer, A til D , SRAM og gate arrays . De vil give den nød        trerede som distribuerede metoder. Det følgende trin
 vendige feed-back til konstruktion og teknologi og               består i CAD af grupper af passive og aktive komponen
 bidrage til at lede programmet mod sin VLSI-målsæt              ter med henblik på integreret implementering af elemen
 ning.                                                            tære funktioner. Ud over kredsløbsanalyse vil der her
                                                                  blive simuleret kobling mellem tilstødende elementer og
                                                                  varmefordeling. I den følgende fase vil der med særlige
                                                                  analyseprogrammer blive set på analoge IC, defineret
                                                                  som funktionelle blokke på højt niveau. Dette endelige
     » Teknologi til bipolære integrerede kredsløb i GaAs/        CAD-program omfatter evaluering af sammenpaknings
                            GaAlAs «
                                                                  effekten og fejlfølsomhedsanalyse. Interaktiv optimering
                                                                  vil finde sted i en brugerorienteret flytbar pakke. Projek
 Proj. ref. 971 : A /85                                           tet indledes med undersøgelse med C- og X-bånd og
                                                                  udvides senere til 18 GHz. CAD-systemets anvendelighed
 Forskningsprogrammets generelle målsætning er udvik             vil blive underbygget med forskellige demonstrations- 1C i
 ling af avancerede aspekter af procesteknologi til bipo         GaAs, herunder enheder med geometrier på under 1 um .
 ---pagebreak---  31 . 12 . 85                                  De Europæiske Fællesskabers Tidende                                 Nr . L 365 / 17
             » Semiisolerende GaAs med stor diameter«              Anm .: Til at nå dette programs målsætninger kræves
                                                                   meget anselige ressourcer, der ikke med sikkerhed er til
Proj. ref. 1128 : B/85                                             rådighed inden for rammerne af ESPRIT. På den
                                                                   anden side er disse målsætninger et minimum for fast
                                                                   holdelse af konkurrenceevnen .
Integrerede kredsløb i GaAs fremstilles ved hjælp af et
aktivt lag af n-type ved ionimplantation af donorer                De to veje er :
direkte i semiisolerende skiver efterfulgt af en varmebe
handling til udbedring af implantationsskaderne. For at            a) Integrerede elektroniske og optiske komponenter
opnå LSI-kredsløb må man styre egenskaberne af hver                      på samme chip :
 enkelt påkrævet mikro-FET, hvilket kun kan gøres, hvis
 hver enkelts aktive lag er underfuld kontrol.
                                                                    1.5.1 .    Målsætninger
 Projektet går ud på udvikling af en metode til industriel
fremstilling af semiisolerende GaAs-substrater med stor             a)   Integreret elektroniske og optiske komponenter på
 diameter (2"), hvormed der kan fremstilles meget homo
                                                                         samme chip :
gene aktive lag ved ionimplantation , så egenskaberne af
 hver enkelt mikro-FET, der er fremstillet på det, kan sty               1.år : demonstration af en monolitisk fotodetektor
 res .                                                                             med intern forstærkning .
                                                                         2 . år : demonstration af en monolitisk integreret
                                                                                modtager med en båndbredde på mindst
 Der er tre mål at stræbe efter:                                                   2,5 GHz .
  1.     At finde frem til måder, hvorpå materialehomogeni              3 . år : demonstration af en integreret sender med
         teten i emner med en diameter på 2" og derover kan                        en båndbredde på over 2,5 GHz.
         defineres. Dette skal ske ved korrelation mellem
         måleresultaterfra selve materialet og fra skiver heraf     Efter år 3 må der ved yderligere optimering af modta
         efter behandling.                                          ger, sender og eventuelle regeneratorer (relæenheder)
                                                                    tages hensyn til udviklingen og behovene i telekommu
  2.     At undersøge, på hvilke måder krystalkvaliteten kan        nikationsindustrien og på andre ESPRIT-områder.
         forbedres . Dette gøres ved hjælp af to parallelle og
          komplementære metoder, så der endes med enten et
          valg mellem to teknikker eller en blanding af de to.      b) Bølgelængdemultipleksering ( WDM) med integreret
                                                                          optik :
  3.      At dyrke større (2") emner af passende kvalitet ved             1 . år : demonstration af DFB-laser med en tærskel
          hjælp af de under pkt. 1 og 2 fundne principper.                         strøm på under 50 mA ; demonstration af en
                                                                                fotodetektor med bølgelederfødning ; tabsfat
                                                                                tig monolitisk bølgeleder (mindre end 1 dB /
  1 . 4.3 .   Eventuelt tilkommende aktiviteter                                    cm ).
                                                                          2 . år : demonstration af modulatorer med en bånd
  Dette område er godt dækket ind med projekter og vil                             bredde på 2 GHz i halvledere .
 næppe komme i betragtning ved indkaldelse af forslag
 i 1986 .                                                                 3 . år : demonstration af en integreret sender med
                                                                                en båndbredde på over 2,5 GHz.
                                                                          4. år : demonstration af integrerede WDM-sender-
                  F&U-område 1.5 : Optoelektronik                                  og -modtagermoduler.
  Behovet for elektroniske komponenter til telekommu                På dette tidspunkt er der behov for impulser fra andre
  nikationstransmission , forbindelser i og mellem data             ESPRIT-områder og telekommunikationsindustrien
  mater samt ultrabredbåndsbilledbehandling og -opkob              med henblik på implementering af en demonstrations
  ling vil være stigende . Kommende generationer af                 forbindelse med en hastighed på flere gigabit.
  monomodekommunikationssystemer                  vil     kunne
  anvende kohærent detektering og flerkanalsbølgelæng
  demultipleksering og være fasemodulerede . Dette vil              1.5.2 .    Igangværende projekter og projekter under for
  give højere ydeevne og være kompatibelt med integre                         handling
  ret optisk logik. Der vil også blive mulighed for
  behandling, kombinering og routing ved meget høje                             » InP-baserede optoelektroniske kredsløb«
  hastigheder. I halvlederform vil der også være kompati
  bilitet med III-V-integrerede kredsløb, hvilket giver en
  hurtig elektrisk grænseflade . Dette program tager ikke            Proj. ref. 263 : A /84
  sigte på optikbaserede datamater men på at tilveje
  bringe komponenter og delsystemer til transmission                 Forskningsprogrammets generelle målsætning er at
  med høj bithastighed .                                            bibringe en betydelig forøgelse af datahastigheden i
 ---pagebreak--- Nr. L 365 / 18                             De Europæiske Fællesskabers Tidende                                    31 . 12 . 85
 informationstransmissionssystemer ved hjælp af højt          indflydelsen på processorarkitekturer. Der er indledt
ydende enheder og en række forskellige multiplekserings       noget eksperimentelt arbejde med undersøgelse af billige
 teknikker, hovedsagelig under anvendelse af forskellige       teknikker til fiber/chip-grænseflade og til inkorporering
 bølgelængder. I de første tre år vil aktiviteten være cen    afoptiske fibre i trykte kredsløbskort.
 treret om at nå frem til og udnytte diskrete single mode
funktioner, der er egnede til senere hybrid og monolitisk      Det følgende projekt er en videreførelse af det foregå
 integration . Der vil i år 3 og 4 blive arbejdet på fuld      ende igangværende projekt nr. 380.
 hybrid integration . Arbejdet med disse materialer vil blive
sat ind på reproducerbar dyrkning af udstrakte hetero
strukturer af høj kvalitet og homogenitet, som er egnede
til lasere med lav tærskelstrømtæthed og velkontrolleret             » Optisk sammenkobling af VLSI og 'IC med høj
bølgelængde, til fotodetektorer med lav residual 'dote                                 bithastighed«
ringsgrad samt til tabsfattige bølgeledere.
                                                               Proj. ref. 986 : B/85
 Den anden del af dette program sigter mod udvikling af        Den store båndbredde og den ufølsomhed over for
den teknologi, der er nødvendig til fremstilling af elektro   krydstale, der ligger i selve de optiske transmissions
nikkomponenter i en sådan form , at de kan integreres          medier, gør det let at distribuere signaler med meget høj
med de optiske komponenter. En række enheder vil blive         bithastighed, idet de problemer med transmissionslinjen
undersøgt og sammenlignet med henblik på anvendelse            og med højfrekvensinterferens, som opstår i IC med
til en række funktioner. Som følge af betydningen afdrift      meget høj bithastighed, elimineres. Mange signaler med
 ved større bølgelængde vil alt arbejde finde sted med         lavere bithastighed, som hver især traditionelt ville gøre
 InP-baserede halvlederforbindelser. Programmet har den        brug af et pakkeben , kan tidsmultiplekseres, så de danner
meget betydningsfulde potentielle værdi, at de undersøgte      ét optisk signal med høj bithastighed, der let kan trans
materialer forventes at være særdeles højtydende i kon        mitteres, og som forlader pakken via ét optisk ben, så de
 ventionelle elektroniske kredsløb . Programmet kan såle      meget høje benantal på pakker til VLSI-chips undgås.
des føre til såvel bedre elektroniske funktioner som sofi
stikerede optoelektroniske kredsløb .                          Det foreslåede program består affølgende arbejdsfelter:
                                                               Konstruktion , fremstilling og evaluering affunktionsdyg
                                                               tig demonstrationsenhed for optisk sammenkobling, som
 Til dette program skal der tilføjes et arbejdsfelt, som       arbejder ved op til I GB/s og demonstrerer reduktion af
 omhandler undersøgelse af mulighederne for fremstilling        VLSI-chips ' benantal. Undersøgelse af optisk sammen
af en integreret optisk kilde med uafhængig styring af         kobling op til 5 GB/s. Optimering affysiske aspekter af
både afgivet effekt og bølgelængde ved hjælp af elek          optisk sammenkobling. Igangsætning af undersøgelse af
                                                               udvidede anvendelser.
 trooptisk effekt- og strøminjektion til tuning af gratings
med distribueret feed-back (DFB).
                                                                            » Molekylær teknik til optoelektronik«
                                                                Proj. ref 443 : B/84
       » Optisk sammenkobling af VLSI og IC med høj             Projektet tager sigte på udvikling af nye organiske elek
                         bithastighed«                         trooptiske og ikke-linære optiske materialer. Der er et sti
                                                               gende behov for sådanne materialer på de hastigt eks
 Proj. ref 380 : B/84                                          panderende områder, integreret optik og optisk kommu
                                                               nikation . Projektets mål er at frembringe helt nye materi
                                                               aler til fremstilling af enheder, hvori der benyttes lineære
 Dette spekulative forskningsprogram gennemføres med           elektrooptiske effekter, frekvensblandeeffekter af anden
 henblik på undersøgelse af anvendelse af optisk sammen       orden og tredjeordenseffekter.
 kobling, således at pakkernes benantal og den elektro
 magnetiske interferens i VLSI og hurtige integrerede
 kredsløb samt i enheder bestående af disse komponenter
 kan nedbringes . Den igangværende etårige undersøgelse         » Grundlæggende teknologiske undersøgelser til MISFET
                                                                                i GaInAs «
 af sammenkoblingens detaljerede funktioner og mulighe
 der kom i gang i begyndelsen af 1985 . Det indledende
 arbejde bestod bl. a . i konstruktionsundersøgelser af opti  Proj. ref. 927: B/85
 ske kilders og detektorers ydeevne, omkostninger og
 implementering samt valg af optiske fibre til optisk sam     0,53Ga0,47As dyrket epitaksialt på semiisolerende sub
 menkobling. Begrænsningerne for optisk sammenkobling          strater af InP er et lovende materiale såvel til højhastig
 er vurderet på grundlag af effektbalance , bithastighed og    hedslogikkomponenter som til integrerede mikrooptoelek
 teknologisk kompatibilitet , og i øjeblikket er en undersø   troniske kredsløb til anvendelser under 1,3 um . Feltef
 gelse i gang af teknologiens anvendelse på baggrund af        fekttransistorer med isoleret gate (MISFET) kan frem
 kommunikationsprotokoller, grænser for IC ' ydeevne og        stilles i dette materiale .
 ---pagebreak--- 31 . 12 . 85                                 De Europæiske Fællesskabers Tidende                                    Nr. L 365 / 19
 Programmet har tre mål:                                         kompatibel med de glassubstrater, der anvendes til
                                                                 LC-display'et. Det materiale, der først og fremmest fore
— for det første at skaffe større viden om de grundlæg          slås , er polykrystallinsk silicium , der pålægges ved en
      gende fænomener ved isolator/InGaAs-grænsefla             glødeudladningsproces med høj effekt. Endvidere vil ele
      den
                                                                 mentære tyndfilmtransistorkredsløb ( TFT-kredsløb), der
— for det andet at udforske mulighederne for ionim              er egnede som bus driver skifteregistre, blive udviklet og
      plantation                                                 undersøgt, og driver prototyper af kort længde skal kom
— for det tredje at evaluere indflydelsen fra kvaliteten         bineres med LC-matrixdisplay og afprøves.
      af InP-substratet.
                                                                  »Store komplekseflydende krystal-displays adresseret via
 Når disse tre aspekter er belyst, vil teknologiske processer                         siliciumtyndfilmtransistorer«
 til logikkomponenter med høj hastighed og integreret
 optoelektronik blive optimeret.                                 Proj. ref 833 : B/85
                                                                 LCD dominerer markedet for bærbare displays. Ved
                                                                 adressering af LCD via tyndfilmtransistorer vil display
 1.5.3 .   Eventuelt tilkommende aktiviteter                     størrelsen og -kompleksiteten kunne øges til et niveau ,
                                                                 der er tilfredsstillende for tekstbehandling og grafik. For
                                                                 målet med dette projekt er at søge at finde frem til en
 Dette område er godt dækket ind med projekter og vil            levedygtig teknologi til fremstilling af store (A5 til A4)
næppe komme i betragtning ved indkaldelse af forslag             komplekse (op til 1 000 adresserbare linjer) LCD baseret
i 1986 .
                                                                 på aktive matricer med transistorer afpolykrystallinsk og
                                                                 amorft silicium . Tyndfilmkomponenter af silicium tegner
                                                                 til at give højere udbytte og pålidelighed end andre. Der
                                                                 er planlagt indgående studier affølgende områder : opti
                                                                 mering af transistorkarakteristik, -udbytte samt stabilitet
         F&U-område 1.6 : Avanceret displayteknologi             over større områder: særligt udstyr tilfremstilling af halv
                                                                 lederprodukter med stort areal med høj kapacitet ; særlige
                                                                  LCD-fremstillingsteknikker; farvesystemer; interaktive
 1.6.1 .   Målsætninger                                          displays ; menneskelige faktorer.
 Inden for mange produktområder, såsom arbejdsstatio
ner, elektronisk kontorudstyr osv ., er der i Europa et
påtrængende behov for nye avancerede displaysyste                 1 . 6.3 .    Eventuelt tilkommende aktiviteter
mer til afløsning af de konventionelle katodestrålerør.
Sådanne displays må nødvendigvis have store dimensi              Fremtidigt arbejde på dette område afhænger af resul
oner (A4 eller større) og middel til høj opløsningsevne .         taterne af det arbejde med definition af teknologi , som
 Farver er også ønskelige/ nødvendige .                           er beskrevet i 1.6.2 .
Mange forskellige fremgangsmåder er i øjeblikket                  Dette område er godt dækket ind med projekter og vil
under undersøgelse . For i løbet af kort tid at kunne             næppe komme i betragtning ved indkaldelse af forslag
definere den bedste måde at angribe dette problem på,             i 1986 .
er en teknologidefinitionsindsats påkrævet, hvori frem
trædende praktiserende forskere i EF kombinerer deres
viden og erfaringer.
                                                                             F&U-område 1.7 : Generelle forskningsemner
 1.6.2 .   Igangværende projekter og projekter under for
           handling
                                                                   1.7.1 .      Emner
    » Materialer og teknologi til TFT med høj mobilitet til        Dette område omfatter
                    LC-display bus drivers «                      — forskningsemner, der ikke falder ind under mikroe
                                                                          lektronikområde 1.1-1.6 .
 Proj. ref. 491 : B/84
                                                                 — emner, som støtter mere end ét af områderne 1.1
                                                                          1 .6.
 Nuværende praksis er, at de perifere driverkredsløb til
flydende krystal-displays med aktiv matrix består af eks         — forskningsemner, der skuer videre end de tidlige
 terne IC-chips. Dette projekt har til formål at udvikle                  faser af mikroelektronikprogrammet og mod geo
 tyndfilmmaterialer og -teknologi til søjle- og rækkebus                  metrier på under 1 um .
 drivers til erstatning for de eksterne IC-chips . Hovedop
gaven bliver at udvikle en lavtemperaturproces til pålæg         Da området er uhyre bredt i sit sigte, er der ikke opstil
 ning af den tynde film af halvledermateriale, som er             let noget præcist arbejdsprogram . I stedet er der en kort
 ---pagebreak---  Nr. L 365 / 20                             De Europæiske Fællesskabers Tidende                                     31 . 12 . 85
 beskrivelse af igangværende projekter (i nummerorden)           len, global metodologi, muligvis baseret på definition af
 og retningslinjer for andre projekter, der kan komme i          diagnosticeringsstrategien ved hjælp af ekspertsystemer,
 betragtning .                                                  samt nye kredsløb, som kan forbedre EBT's ydeevne, for
                                                                 at nå dette overordnede mål vil der blive taget fat på
                                                                 områder som datastyring af elektronstrålesystemet,
                                                                grænseflade til CAD-programmel, identifikation af
                                                                kredsløbselementer, metodologi til konstruktionsfejl
 1.7.2 .  igangværende projekter og projekter under for        diagnostik, testmønstergenerering til elektronstrålefejlfin
          handling                                              ding, konstruktion med henblik på elektronstråleafprøv
                                                                ning samt udvikling af elektronstråleudstyr.
         »Avanceret indbyrdesforbindelse til VLSI«
Proj. ref. 14 : B/83                                                            » Vurdering af MBE-siliciumlag«
Den overordnede målsætning for dette program er udvik           Proj. ref 305 : B/84
ling af indbyrdes forbindelse med høj tæthed, som er
kompatibel med MOS og bipolær VLSI-teknologi under
 1 um . Denne forbindelsesteknologi vil indebære metalfor      Dette projekt falder i tre dele :
bindelser med lav resistivitet og høj modstand mod elek         1 . Dyrkning af siliciumlag ved hjælp af molekylstråle
tromigration i fire lag samt stabile lavmodstandskontak               epitaxi (MBE).
ter til det underliggende siliciumkredsløb.
                                                                2. Fortsættelse af måling afprocesparametre in situ .
 Under projektets pilotfase er der sket gode fremskridt, og     3.     Implementering og udvikling af teknikker til karakte
der har været godt samarbejde mellem partnerne. Der er                 risering af MBE-lag. Disse oplysninger vil dernæst
fastlagt fælles proces, fælles afprøvningsmaske og fælles              blive brugt til at optimere dyrkningsbetingelserne.
afprøvningsmetoder som et praktisk miljø for forsknings
samarbejdet.                                                     Det er planen at gennemføre separat udviklingsarbejde
                                                                på fire specifikke teknikker. Den resterende del af pro
Denne centrale proces er fortsat blevet benyttet i 1985         grammet omfatter anvendelse af eksisterende teknikker
med stigende udbytte, og den første milepæl er nået : det       samt fortolkning af de således fremkomne resultater i
er besluttet at fortsætte med polyimid som dielektrikum i       deres helhed.
den centrale proces .
Programmet harfølgende milepæle :
                                                                    » Plasmapålægningsteknologi til magnetiske tyndfilm
sept. 1985           — Specificering af afprøvningsretiku                                 lagermedier«
                         lum for 5 um og derunder
                         Demonstration af muligheder for         Proj. ref. 334 : B/84
                         tør metalætsning, der er egnet til
                         en stigning på 5 um
                                                                 Det forventes, at lagermedier og læse/skrivehoveder
dec. 1985            — Afprøvningsretikulum foreligger          fremstillet ved tyndfilmteknologi i en nær fremtid vil kon
sept. 1985           — Optimal proces udvælges                   kurrere med de konventionelle partikelmedier og de kon
                                                                 ventionelle hoveder. Såvel longitudinal som vertikal
                         Demonstration af trelags metal          lagring i tyndfilm giver løfte om en betydelig forøgelse af
                         med stigning på 5 um                    informationstætheden . Under dette projekt vil der blive
dec. 1986            — Udbytte- og pålidelighedsdata for         undersøgt passende pålægningsteknologier, som med høj
                         den optimale proces                    pålægningshastighed kan fremstille sådanne film i indu
sept. 1987           — Demonstration af firelags metal           striel skala . Blandt disse er magnetron sputtering, elek
                         med stigning på 5 um                    tronstrålefordampning og plasmaforbedret metalorganisk
                                                                 kemisk pådampning.
     »Automatisk konstruktionsvalidering af integrerede
             kredsløb ved hjælp afelektronstråle«                  »Silicon-on-insulator-systemer kombineret med lav tem
                                                                                peratur«
 Proj. ref. 271 : B/84
                                                                 Proj. ref. 370: B/84
 Projektet søger at udvikle en metodologi til automatisk
 diagnosticering af konstruktionsfejl i VLSI-enheder, som
 er baseret på den observationsmulighed, et elektronstrå        Der vil i projektet blive benyttet og kombineret en række
 lesystem frembyder, tilslutning til CAD-miljøet, mønster       teknikker, således at der kan opnås enkeltkrystallag med
genkendelse til automatisk positionering af elektronstrå         tykkelser på mellem 0,5 um og 50 um af høj kvalitet til en
 ---pagebreak--- 31 . 12 . 85                                 De Europæiske Fællesskabers Tidende                                 Nr. L 365 / 21
række forskellige anvendelsesformål. Sidstnævnte vedrø          rende rolle for erhvervelse af teknologi under 1 um både i
rer såvel silicon-on-insulator (SOI) som SOS (silicon-on        silicium- og i III/ V-halvledersystemer. Der mangler dog
sapphire) til højtydende integrerede kredsløb og ligeledes       endnu megen viden om den implicerede komplekse kemi
tilvejebringelse af alternativer til de i øjeblikket anvendte    og fysik, som kan skaffes ved hjælp af egnede diagnosti
besværlige processer til dielektrisk isolation (DI).             ske metoder. Før dette er sket, kan plasmaætsningens
                                                                 potentiel ikke udnyttes fuldt ud. Programmet som helhed
                                                                 er nødvendigvis interaktivt og fører centre for ekspertise
                                                                 inden for plasmakemi og -fysik, instrumentfabrikanter og
  »Bestemmelse afdoteringsprofil i strukturer under 1 um «       en leverandør af kemikalier til elektronikindustrien sam
                                                                 men . Tilsammen besidder de en enestående kombination
 Proj. ref. 519 : B/84                                           af viden og faciliteter, som vil sikre, at dette bredt base
                                                                 rede program fører til et positivt resultat.
 Sigtet med dette projekt er at virkeliggøre mulighederne
for nøjagtig bestemmelse af ikke dybtgående doterings
profiler, som de benyttes i komponenter på under 1 um .
 Med henblik herpå foreslås det at udvikle en elektrisk                           » Integration på skiveniveau«
 teknik baseret på »spreading resistance«, samtidig med
 at denne teknik sammenlignes med to ikke-elektriske             Proj. ref. 824 : B/85
 metoder, nemlig massespektrometri af sekundære ioner
 (SIMS) og Rutherford Back Scattering ( RBS). I projek
 tet bliver hovedvægten lagt på udvikling og anvendelse af       Konstruktion og demonstration af et system med 25 mil
 »spreading resistance«-teknikken , medens de øvrige tek        lioner transistorer på en enkelt chip kan ske ved at for
nikker først og fremmest benyttes til sammenligning.             binde en skives gode celler. Som demonstrationskompo
 Data , der giver større viden om diffusionskinetik , bliver     nent er valgt en 4 Mbit statisk RAM i 1,4 um CMOS-tek
 et vigtigt spin-offfra denne fremgangsmåde. Arbejdet vil        nologi og med redundans på både intra- og intercelleni
 endvidere blive koncentreret om bestemmelse af bor-,            veau , så defekter ved fremstillingens afslutning kan
phosphor-, arsen -, og antimonprofiler og vil ligeledes          tolereres . Der vil blive ofret særlig opmærksomhed på
 indebære brug og vurdering af helt nye varmebehand             afprøvningsfaciliteter og afprøvningsstrategi både på
 lingsmetoder, såsom strip heater og varmebehandling             celle- og skiveniveau . Efter afprøvning vil der blive benyt
 med blitzlys .                                                  tet rekonfigureringsteknikker, således at fejlbehæftede
                                                                 elementer i cellen undgås og celleudbyttet øges yderli
                                                                 gere. Dekodningslogik og udefra styrede omskiftere vil
                                                                 blive benyttet til konfigurering afskivens gode celler.
  » Undersøgelse afalle aspekter afsammenkobling afinte
             grerede kredsløb med højt benantal«
 Proj. ref. 544 : B/83-84                                        Der vil blive fremstillet programmel til automatisk udvæl
                                                                 gelse af de omskiftere, der skal programmeres til at give
                                                                 den fornødne forbindelse. Aluminiumforbindelseslinjers
 Dette projekt sigter modfølgende mål:                           udbytte vil blive forøget ved reparation af kort eller åben .
 1 . Udvikling af alternative metoder til forbindelse af det     Der bliver gennemført en undersøgelse afpakkens termi
      integrerede kredsløb med dets sammenkoblingsme            ske og elektriske egenskaber, som skal benyttes til
      dium .                                                     udformning af en egnet pakke til demonstrationskompo
                                                                 nenten .
 2.    Udvikling af store sammenkoblinger med høj tæthed
       ved hjælp afflerlagspolymerteknikker.
 3. Udvikling af rimeligt store sammenkoblinger med
       ultrahøj tæthed baseret på en kombination af tyk                 » Pakker til digitale højhastigheds- 1C i GaAs«
      filmdielektrika og additive metoder til elektroplette
       ring af basismetal.                                        Proj. ref. 830: B/85
 Målet er, at alle sammenkoblingssystemer skal kunne vir         De forskellige krav til konstruktion af pakker, som
 keliggøres med kun 2 lag, hvorved omkostningerne bliver          GaAs-IC-industriens behov afføder, skal behandles. Pro
 lavere som følge af mindre håndtering og billige materia       jektet skal føre til fastlæggelse af pakkestandarder samt
 ler.
                                                                  klart definerede konstruktionsprincipper og fremstillings
                                                                  metoder.
   » Højopløsningsplasmaætsning inden for halvledertekno         Projektet skal føre til fastlæggelse af 4 pakkeudformnin
      logi — grundbegreber, fremgangsmåde og udstyr«              ger, idet en pakke med 8, 16, 24 og 40 I/O-tilledninger
                                                                  har de nødvendige driftsegenskaber til montering og her
  Proj. ref 574 : B/84                                            metisk indkapsling af IC i GaAs til digitale højhastig
                                                                  hedsanvendelser. Der vil i udstrakt grad blive benyttet
  Det er inden for elektronikindustrien almindeligt aner         sofistikeret datamatstøttet konstruktion og simulerings
  kendt, at plasmaætsning kommer til at spille en afgø            modellering under hele projektets forløb, idet disse alle
 ---pagebreak---   Nr. L 365 / 22                               De Europæiske Fællesskabers Tidende                                      31 . 12 . 85
 rede er benyttet med held til pakken med 8 1/O-tillednin          skal der udvikles resist- og masketeknologi, som er egnet
 ger. Til pakkekonstruktionen vil tre fremgangsmåder                til 0,5 um opløsning men tillige kompatibel med højere
 blive undersøgt, nemlig anvendelse af teknikker med                opløsningsevne. Masketeknologien kommer således til at
 direkte forsegling, glassammenføjning afbrændt keramik             bygge på siliciumbaserede membraner, som er egnede til
 samt samtidig brænding af glas og keramik . Endvidere             brug ved de blødere bølgelængder (dvs. højere opløsning).
 vil emner som materialer, metallisering og varmebortled
 ning blive udforsket .
                                                                       »A vanæret maske- og retikulumteknologi til mikroelek
 Prøveeksemplarer af de forskellige pakkekonstruktioner                 troniske VLSI-komponenter med geometrier på under
 vil blive stillet til rådighed til evaluering og afprøvning                                      1 um «
 med henblik på godkendelse afkvalifikationer.       Dette pro
jekt supplerer projekt 958.
                                                                   Proj. ref 1043 : B/85
     » Højtydende VLSl-pakke til komplekse elektroniske            Dette projekt omhandler bestemte områder af maske
                            systemer«                             fremstillingsprocessen med henblik på udvikling af nyt
                                                                   udstyr, nye materialer og nye processer, og målet er at
 Proj. ref 958 : B/85                                              kombinere sådanne nyudviklinger til en bedre maske- og
                                                                   retikulumteknologi, som tilfredsstiller de krav, avance
 Dette projekt sigter mod at demonstrere gennemførlighe           rede og komplekse komponenter stiller til skivebearbejd
 den af og at evaluere en struktur med høj tæthed, hvorpå          ningen .
  VLSI-chips skal forbindes med en TAB-forbindelse med
 meget høj tæthed (stigning på 100-125 um) på et højt
ydende multichipsubstrat .                                                   » Ultrafølsom urenhedsanalyse til strukturer og
                                                                                materialer«
 Den elektriske og termiske ydeevne skal måles med hen
 blik på vurdering af en sådan strukturs anvendelsesmu            Proj. ref. 1056: B/85
 ligheder, idet den kan tænkes anvendt som grundbygge
 sten i et meget højtydende system (klokfrekvens på 1 GHz           Under dette projekt udvikles der en avanceret fysisk ana
 eller systemcyklustid på 20-50 ns).                               lyseteknik, som er påkrævet til karakterisering af bear
                                                                   bejdningsteknologier inden for mikroelektronik. Denne
 Dette projekt supplerer projekt 830.                              teknik, som er baseret på sputtering og laserresonansioni
                                                                   sering, bliver særdeles følsom , fri for matrixeffekter ved
                                                                   profilbestemmelse i flere lag og egnet til tredimensional
   » Algoritmer til en robust og effektiv halvledersimulator«      profilbestemmelse med højere følsomhed end den sæd
                                                                   vanlige massespektrometri afsekundære ioner.
 Proj. ref. 962 : B/85
 Dette arbejde fører til fuldt afprøvede generelle algorit
mer til simulering af halvlederkomponenter i tre dimensi
oner. Disse algoritmer vil give løsninger af en komponent
i steady state eller under transiente eller dynamiske for
                                                                   1 . 7.3 .   Eventuelt tilkommende aktiviteter
hold ved små signalstørrelser under hensyntagen til vek
selvirkningen mellem komponentens drift og krystalgitte
rets temperatur. Algoritmerne skal afprøves i forsknings
datamatkoder, der udvikles under projektet, og denne
kode bliver valideret mod virkelige komponenter.                   a)      Forskningsemner for bearbejdning ved under 1 um ,
                                                                          som støtter igangværende projektområder 1.1 og 1.2.
Da disse algoritmers regnebehov er uhyre stort, vil der                   For at nå frem til bearbejdning ved geometrier på
 være stærk vekselvirkning mellem egnede algoritmer og                    0,5 um og derunder udpeges nedenstående emner :
adgang til datamater med avanceret arkitektur. Der vil                    i) 0,5 um-litografi med produktionskapacitet og
endvidere blive gennemført en undersøgelse med henblik                          tilknyttet resistudvikling, som er kompatibel
på at afgrænse den forudsatte fysiske models anvendel                          med tørætsingsprocesser
sesområde såvel med hensyn til materialer som kompo
 nentdimensioner.                                                         ii) modellering af processer og komponenter, her
                                                                                under eksperimentel verifikation .
  » Masker, resists og overførte billeder til 0,5 um røntgen
                            litografi«                             b) B-forskningsemner
                                                                          i)    Til støtte for område 1.1 og 1.2
Proj. ref 1007: B/85
                                                                                — materialer og udstyr til bearbejdning af
                                                                                halvledere
Målet med dette arbejde er 0,5 um røntgenlitografi indtil
den faktiske demonstration af litografiprocessen          Især.                 — fotostøttet teknologi
 ---pagebreak--- 31 . 12 . 85                                De Europæiske Fællesskabers Tidende                               Nr. L 365 / 23
      — højhastighedsafprøvning på skiven                                  — forskellige aktive elementer på halvleder
      — automatisk fremstilling og kontrol .                                   materialer med høj mobilitet
                                                                           — avancerede teknikker til fysisk analyse
 ii ) Til støtte for område 1.4 og 1.5                                     — følere og transducere
      — CAD, der er specifik for integrerede III /                         — nye teknologier og teknikker til avanceret
           V-kredsløb                                                          informationslagring
      — modellering af optiske elementer                                   — forbindelsesteknologier
      — pålidelighed
                                                                     Ved indkaldelsen (indkaldelserne) af forslag i 1986
                                                                     bliver der givet forrang til modellering (med hoved
iii ) Andre generelle forskningsemner                                vægten på GaAs), udstyr til automatisk fremstilling
      — litografi (røntgenstråle-, ionstråle- osv .)                 og kontrol samt forbindelsesteknologier.
                                                      DELPROGRAM 2
                                               PROGRAMMELTEKNOLOGI
2.0.     Indledning                                             Ved en fornyet gennemgang af programmelteknologi
                                                                delprogrammet har man fundet frem til , hvor stor vægt,
I 1983 var behovet for et omfattende programmeltekno           der må lægges på de forskellige emneområder, men det
logiprogram begrundet i den stærkt voksende komplek            skønnes ikke nødvendigt i arbejdsplanen for 1986 at
sitet og mængde af programmel , som ville fremkomme             foretage en afgørende revision af de nøgleområder,
i resten af århundredet . Dette behov er endnu tydeli          som må støttes .
gere i dag, to år efter starten af ESPRIT-pilotfasen .
Målsætningerne i ESPRIT-programmelteknologi-del
programmet følges i en række programmer verden over.                  F&U-område 2.1 : Teorier, metoder og værktøjer
                                                                Behovet for at støtte systemudviklingsprocessen med
Erkendelsen af, at nøgleområderne først og fremmest             mere omfattende metoder og værktøjer er et hoved
drejer sig om udviklingen af miljøer, metoder og værk          emne i programmelteknologiarbejdsplanen . Målinger
tøjer til støtte for konstruktionen af stedse mere kom         af produktivitet og systemkvalitet og ydeevne er ligele
plekse systemer (som omfatter materiel - og program            des af stor betydning.
melkomponenter) af høj kvalitet og pålidelighed med
højere produktivitetsniveauer, har været retningsgi
vende for programmelteknologiprogrammet . Efter to år           2.1.1 .   Emneomrader
med ESPRIT fase 1 er der nu en række projekter i
gang, som beskæftiger sig med ovennævnte nøgleområ             Emnerne inden for dette område er :
der, og vi er nu i stand til at identificere de områder,
hvor der er behov for en styrkelse af og tilføjelser til        Systemorienterede metoder
arbejdsplanen for programmelteknologi .                         —       Formelle metoder til systemudvikling
                                                                —       Materiel- /programmelsynergi
 De nødvendige retningslinjer for 1986 er der redegjort         —       Kravteknik
 for i enkeltheder i de følgende sektioner, men behovet
 for nye projekter til fremme af en hurtig overførelse af       —       Programmelsikkerhed
 programmets resultater til industrimiljøet vil sandsyn
 ligvis være hovedemnet for 1986 . Indkaldelser af for         Forbedring af de nuværende programmeludviklingsme
 slag, offentliggjort i 1986 , vil derfor dreje sig om føl     toder
 gende emner for nye arbejdsområder :                           —       Genanvendelighedsområder
                                                                —       Formel specifikation
(i )   genanvendelse af programmelkomponenter
                                                                —       Nøje fastlagte omsætninger og metoder
(ii )  kommerciel sikkerhed i forbindelse med program
       mel                                                      Avancerede programmeludviklingsmetoder
                                                                — Metoder til formel beskrivelse og verifikation af
(iii ) demonstratorer for evaluering af metoder og                      sideløbende , distribuerede, indbyggede tidstro
       værktøjer i industrimiljøet ( se sektion 2.4)                    systemer
 ---pagebreak---  Nr. L 365 /24                               De Europæiske Fællesskabers Tidende                                    31 . 12 . 85
—          Systematisk undersøgelse af systemudviklingspro             anvendes i en velkonstrueret sammensmeltning til
           cessen
                                                                        specifikation af store distribuerede systemer, og en
—          Anvendelse af AI-teknikker på udvikling                      hurtig prototypefremstilling tilvejebringes ved ana
                                                                        lyse afabstrakte implementationer;
Afprøvning og demonstration af kvalitet, pålidelighed
og konformitet                                                    —      Modula , Ada-lignende sprog er under overvejelse
                                                                         med henblik på programmeringsaktiviteten .
—          Produkt- og udviklingsprocesmetrik
                                                                  Semi-formelle omsætninger af systembeskrivelser på for
                                                                  skellige niveauer støttes af validerings- og dokumentati
                                                                  onsaktiviteter.
2 . 1 .2 .   Nuværende projekter og projekter under forhand
             ling                                                 Et sæt værktøjer til støttte for GRASPIN-metodologien
                                                                  konstrueres i forlængelse af almindelige PCTE-værktø
 Systemorienterede metoder                                       jer, som i stort omfang gør brug af grafik og begreber,
                                                                 som f.eks. fokuseringsteknikker, flervinduekoncepter og
             »Formelle metoderfor asynkrone systemer«            samtidig behandling afforskellige kontekster.
 Proj. ref 1033 : B/85
 Sigtet med projektet er at tilvejebringe en formel ramme        » Programmeludvikling under anvendelse afmoduler, som
 og et egnet sæt værktøjer til udvikling af asynkrone ind                     udføres sideløbende (PEA COCK)«
byggede mikro- og distribuerede systemer.
                                                                 Proj. ref 266 : B/84
 Den formelle ramme er baseret på :
—          Scotts områdebaserede tilstandsmaskine for den
           matematiske model :                                   Hensigten med projektet er at konstruere og implemen
—          Hoares logik og tidslogik for korrekt analyse og      tere en samlet sprogfamilie, som dækker hele program
           konstruktion .                                        mellets livscyklus. Alle sprog vil anvende begrebet
                                                                  »modul, som udføres sideløbende« , og få en fælles signa
                                                                 tur (abstrakt syntaks).
  Værktøjssættet omfatter præsentationssprog og- værktø
jer, såsom en konstruktionsdatabase, formelle konstrukti
 ons»bevisere«, baseret på teorembevisteknikker, kon             Familien omfatter et semi-formelt sprog til kravformule
 struktørassistenter og -simulatorer. Værktøjssættet vil          ring, algebraiske sprog til formel specifikation og proce
 blive knyttet til et asynkront systemudviklingsmiljø , som       duresprog til implementering.
for tiden er ved at blive gennemført, og vil også være
 kompatibelt med PCTE.                                            Projektet vil ligeledes tilvejebringe uddannelses- og
                                                                  oplæringsmateriale såvel som evalueringsrapporter om
                                                                  forsøg i marken .
Forbedring af de nuværende programmeludviklings
metoder
  » Personlig arbejdsplads til trinvis voksende grafisk speci        »Programudvikling ved specificering og omsætning
    fikation ogformel implementering af ikke-sekventielle                              (PROSPEKTRA)«
                       systemer ( GRASPIN)«
                                                                  Proj. ref. 390: B/84
 Proj. ref. 125 : A /83
 Målet med projektet er en personlig programmeludvik            Målene for dette projekt er at udvikle en nøje fastlagt
 lingsarbejdsplads til trinvis voksende grafisk specifikation    metodologi for programudvikling via omsætning fra for
 og trinvis formel implementering af ikke-sekventielle           mel specifikation .
systemer.
                                                                  Der vil blive defineret et bredt spektrum af sprog fra for
 Den metodologiske ramme er karakteriseret ved en inte          melle specifikationer til Ada-programmer med en seman
gration af formelle og uformelle teknikker i udviklings         tik, som dækker de sideløbende aspekter.
processen :
                                                                  Omsætningsreglerne har vist sig at være korrekte »en
 —         strukturerede analysediagrammer og helhedsrelati
                                                                 gang for alle«, og disses anvendelse, med programmel
           onsdiagrammer anvendes til behovsanalyse ;
                                                                 støtte, skulle garantere udvikling af programmer, der er
 —         en udvidelse af » indledende semantik«-metoden til    korrekte i forhold til specifikationerne. Anvendelsen af
           algebraisk specifikation og højniveau Petri-net       Ada som standardsprog og specifikationer, der benytter
 ---pagebreak---  31 . 12 . 85                               De Europæiske Fællesskabers Tidende                                Nr. L 365 / 25
annotationer i Anna , eller et Anna-lignende sprog, vil          Den udviklingsproces, der er beskrevet ved »grafiske
sikre portabilitet mellem APSE'er. Med henblik på at            fremstillinger af projektet«, vil blive opstillet som en
støtte brugen af disse værktøjer på en arbejdsplads vil der      matematisk model af logiske systemer (institutioner)
blive udviklet en samling yderligere værktøjer.                 (feks. ligningslogik, tidslogik), deres omsætning, system
                                                                beskrivelser iforskellige logiske systemer samt omsætnin
 Værktøjerne vil blivefremstillet efter et ensartet skema på    ger af beskrivelser. Operationelle modeller af de grafiske
hvert plan : systemudvikling, omsætningsudvikling ,            fremstillinger af projektet vil blive sat i relation til det
Anna/Ada og styring.                                            arbejde, der udføres afprojektledere, programmelingeni
                                                                ører, programmører og projektbibliotekarer.
 » Programmelmiljø til konstruktion afåbne, distribuerede
                    systemer (SEDOS)«                            Der vil blive defineret et sprog med et bredt sigte til støtte
                                                                for specifikationsudformning. Udvidelser af den model
Proj. ref. 410: B/84                                             baserede VDM-metode, navnlig med henblik på specifi
                                                                 kationer af sideløbende systemer, vil blive overvejet sam
Hensigten med projektet er at definere formelle beskrivel       men med egenskabsbaserede metoder og andre modelba
                                                                 serede metoder.
sesteknikker og støtteværktøjer til udvikling og implemen
tering af OSI-protokoller og -tjenester og mere generelt
af åbne, distribuerede systemer.                                 Der vil blive udarbejdet værktøjer til støtte for RAISE-
                                                                 metodologien (først i form af en prototype og derefter i
Der vil blive defineret to formelle sprog : ESTELLE              produktionskvalitetsform), der vil blive tale om adskillige
(baseret på en tilstands-maskinemodel) og LOTOS, som             industrielle anvendelser, og der vil blive fremstillet oplæ
kombinerer det algebraiske specifikationssprog ACT              rings- og uddannelsesmateriale.
ONE og CCS-beregning. Begge sprog vil blive underka
stet ISO-standardiseringsproceduren .
Der vil blive fremstillet prototyper af syntaks-orienterede       »Formalismer, metoder og værktøjer (FOR-ME-TOO)«
editorer samt verifikations- og simuleringsværktøjer til
begge sprog. Projektet vil ligeledes specificere oversættere
og afprøvningssekvensgeneratorer.                                Proj. ref 283 : A /84
   »Formel beskrivelse af vilkårlige systemer ved hjælp af       Hovedformålet med projektet er at definere, implemen
                     funktionelle sprog«                         tere og gøre forsøg med en teknologi til systematisk
                                                                 udvikling, efterprøvning og validering af programmelsy
                                                                 stemer, baseret på princippet om genanvendelighed af
Proj. ref 881 : B/85                                             programmelkomponenter.
Sigtet med projektet er at udvikle en prototype for et
generelt anvendeligt systembeskrivelsesmiljø baseret på         Nar programmeludviklingsprocessen udformes som en
den såkaldte »systemsemantik« .                                 proces med opmærksomheden særlig rettet mod genan
                                                                vendelsen afpræfabrikerede komponenenter og en struk
Systemsemantik er en udvidelse af betegnelsessemantik
                                                                turering af det system , der skal udvikles, af bygnings
ken i programmeringssprog i den forstand, at det lader
                                                                blokke afgenanvendelige komponenter, er den karakteri
sig anvende på vilkårlige systemer : et systems forskellige     seret ved en kombination af »top down «- og »bottom
egenskaber beskrives ved tilsvarende meningsfunktioner.         up«-metoderne.
Der vil blive udviklet en prototype af et generelt anvende
ligt systembeskrivelsesmiljø , baseret på funktionelle sprog
og udvidet med systemsemantikprimitiver.                         Genanvendelighed af beskrivelser og analyse af de
                                                                sekventielle aspekter af programmelsystemer er baseret
                                                                på et specifikationssprog, som defineres ved anvendelse
Et andet afprojektets mål er konstruktionen af en proto
type af et systembeskrivelsessprog for følgende to områ        af nogle af primitiverne af ASL : et kernespecifikations
                                                                sprog med »løs« semantik.
der: analoge elektroniske kredsløb og digitalsystemer
(herunder VLSI).
                                                                 Genanvendelighed af beskrivelser og analyse af de side
   » Nøje fastlagt metode tilfremstilling afprogrammel til
                                                                løbende aspekter af programmelsystemer er baseret på
                    industrien (RA1SE)«
                                                               forskellige klasser af Petri-net : fra betingelse-udfald-net
                                                                til højniveau-net og stokastiske Petri-net.
Proj. ref 315 : A/84
                                                                Et miljø af støtteværktøjer vil bistå udvikleren med at
Målet med projektet er at skabe et komplet systemudvik        følge en disciplin for trinvis udledning og udvikling af
lingsmiljø, baseret på en forbedret udgave af VDM-meto         programmelkomponenter, for genfinding af komponenter
den .                                                           og for sammensætning afprogrammelkomponenter.
 ---pagebreak---   Nr. L 365 / 26                             De Europæiske Fællesskabers Tidende                                     31 . 12 . 85
 Avancerede programmeludviklingsmetoder                           Der vil blive udarbejdet en evalueringsrapport om forskel
                                                                  lige funktionelle metoders opnåelige ydeevne på parallelle
                                                                  maskiner.
  » En integreretformel metode til udvikling afindustripro
                       grammel (METEOR)«
 Proj. ref 432 : A /84                                              » Et avanceret støttemiljø til metodebaseret udvikling af
                                                                                pakkeprogrammel (TOOL- USE)«
 Det grundlæggende mål for dette projekt er anvendelse af        Proj. ref 510 : B/84
formelle metoder på udviklingsprocessen for industripro
grammel.
                                                                 Dette projekt skal tjene til udvikling af teknikker til for
 Udviklingsprocessen vil blive studeret og modelleret ved        mel definition af metoder, der anvendes i udviklingen af
 individualisering af bygningskomponenter med henblik           programmel. Projektet er centreret om en hovedopfat
på analyse af eksisterende metoder og udvikling af nye           telse, nemlig at opbygningen af et støttemiljø bør parame
 metoder til programmeludvikling.                                triseres gennem metoder, der er udtrykt et udviklings
                                                                 sprog. Der vil blive tilstræbt forståelse og formel modelle
                                                                 ring af:
 Der vil blive defineret et sprog for kravformulering med
 en semantik, som dækker tidsmæssige aspekter.                   —       programmelkonstruktionsprocessen
                                                                 —       anvendelsesområderne
 Der anvendes algebraiske metoder til specificering afpas       —       målsystemerne
 sive og aktive mål (procesalgebra og det algebraiske spe
 cifikationssprog ASL), og beskrivende modeller af sidelø       og derefter vil der ske definition , implementering og
 bende systemer danner grundlag for at definere en bereg        udvikling af et prototypemiljø til en programmeludvikling
 ning, hvor de forskellige egenskaber af sådanne systemer        baseret på formelt definerede metoder.
 kan påvises.
 Projektet sigter navnlig mod integrering af det objektba
 serede sprogparadigme, den algebraiske metode til pro            » Prototypeimplementeringssystem for applikations
 grammelspecificering, den relationelle metode og såkaldt         programmel (ASPIS)«
formel heuristik .
                                                                   Proj. ref. 401 : A /84
  Virkningen på forvaltning og metrik af anvendelsen af
formelle metoder til programmeludvikling vil blive taget i
                                                                  Hovedsigtet med dette projekt er udnyttelse af avance
 betragtning.
                                                                  rede teknikker inden for områderne specifikationssprog
                                                                  og kunstig intelligens med henblik på konstruktion af
 Industriel overtagelse , navnlig med hensyn til konstruk        værktøjer, kaldet assistenter, som skal hjælpe med til en
 tion af tidstro distribuerede systemer, sker gennem den          delvis automatisering afde første faser aflivscyklen .
planlagte konstruktion afprototypemiljøer.
                                                                  De hovedproblemer, der vil blive behandlet af projektet,
                                                                  er :
     » Undersøgelse af opnåelig ydeevne med stærkt sidelø       —       formulering af det videnområde, som skal anvendes
        bendefortolkninger affunktionelle programmer«                    af assistenten ;
                                                                 —        valg af en passende repræsentationsformalisme for
   Proj. ref. : 302 : B/84                                               kodning af viden ;
                                                                 —        definition af den grundlæggende arkitekturfor assi
  Projektet undersøger anvendelsen af den funktionelle                   stenter ;
  metode tilfuldt ud at udnytte mulighederne i stærkt side
                                                                 —       definition af et passende sprog for vekselvirkningen
  løbende materielarkitekturer. Dette indebærer måling af                 mellem assistenter og brugere.
  kompleksiteten og parallelismen affunktionelle program
  mer skrevet i FP, Lispkit og Me- Too sprog.
                                                                 Projektets endelige mål er skabelse af et sæt avancerede
  Projektet vil udvikle :                                         metoder og værktøjer, som vil muliggøre en fleksibel
                                                                  metode til produktion afbrugerprogrammel baseret på en
  —      et værktøj til oversættelse af Lispkit og Me-Too til     interaktiv stil, som hovedsagelig omfatter:
         FP;
  —      værktøjer til måling af FP-programmers dynamiske         —       hurtig udarbejdelse af prototyper ved tolkning af
         kompleksitet og parallelisme ;                                   komponentspecifikationer;
  —      en virtuel maskine til simulering af parallel kørsel    —       genanvendelighed af komponenter via videnbase
         affunktionelle programmer.                                       rede assistenter.
 ---pagebreak--- 3 . 12 . 85                                 De Europæiske Fællesskabers Tidende                                 Nr. L 365 / 27
 »Avanceret interaktiv udvikling afdataintensive applika      for videnskabelig applikationsprogrammering med hoved
                        tioner (AIDA)«                          vægten lagt på effektivitet.
Proj. ref. 892 : B/85                                           Et programmeringssprog, som integrerer tre avancerede
                                                                teknikker:
Projektet vil definere og udvikle metodologier, sprog og        —      abstraktion afdatatyper og operatører
værktøjer til støtte for specifikation , udarbejdelse afpro
totyper, konstruktion og implementering af informations        —      relateret databaseprogrammering for videnskabe
systemer.                                                              lige data
                                                                — formel specifikation og bevis
Prototypemiljøet vil muliggøre specifikation i det udvik       vil blive defineret ved at tage hensyn til den videnskabe
lede systemmodelleringssprog (SML) og udarbejdelse af           lige programmerings særlige karakter.
prototyper ved oversættelse af SML til en anvendelig
kombination af FLOP og NIA L.
                                                                Et effektivt programmeludviklingsmiljø vil omfatte et kor
                                                                rekturdelsystem, som giver brugeren mulighedfor at vali
 Ved konstruktion og implementering vil der blive anvendt       dere en algoritme med hensyn til en bestemt specifikation
halvautomatiske omsætninger (støttet af regelbaserede           eller atfå fejlmelding, hvis algoritmen er ugyldig.
assistenter) af SML til TAXIS og af TAXIS til DBPL.
                                                                Hele systemets egnethed vil blive evalueret ved udvikling
Integrationen af de forskellige værktøjer vil blive rettet
                                                                af applikationsbiblioteker.
mod en integration af deres til grund liggende videnbase.
                                                                Projekterne 1041 og 1158 supplerer hinanden : projekt
                                                                 1158 skulle kunne udgøre et demonstrationsprojekt for
                                                                fremstillingsdelen af projekt 1041 . Begge projekter vil
               » Korrekturorienterede system er«                udveksle information og resultater for at undgå dobbelt
                                                                arbejde.
Proj. ref 1041 og 1158 : A /85
De to komplementære projekter er kombineret i oven
nævnte projekt . De to dele er :                                  » Udvikling afet effektivtfunktionelt programmeringssy
                                                                          stem som støttefor prototypeudformning«
                                                                 Proj. ref 891 : B/85
              »Syntaksrettet værktøjsgenerator«
                                                                Dette projekt vil udvikle et funktionelt programmerings
 Proj. ref. 1041                                                system til støttefor en effektiv prototypeudformning.
 Projektet tager sigte på et metasystem til generering af       Der vil blive gennemført en undersøgelse og en definition
 syntaksrettet redigering, omsætning og korrekturværktø        af ydeevne og anvendelser for et funktionelt programme
jer fra beskrivelser af syntaksen og semantikken i de for      ringssystem på følgende områder:
 malismer. der anvendes ved programmeludvikling.
                                                                —      hurtig prototypeudformning;
 Der vil blive defineret metasprog til beskrivelse af kon      —      effektiv kodegenerering for funktionnelle program
 tekstbetingelser, omsætningsregler, korrekturregler og                mer, som køres på konventionelt sekventielt mate
 taktik.                                                               riel;
                                                                —      programmering i bredesteforstand;
 Der vil blive konstrueret en række værktøjsgeneratorer,
som accepterer disse metasprog, og frigivne versioner af        —      persistente objekter og langtidsoplagring.
generatorsystemet vil blive rettet mod bredt tilgængelige
 miljøer.                                                        Der vil være behov for et prototypesystem til at demon
                                                                strere metoden .
   » Integration afavancerede teknikker til effektivt viden         » Fejlfinding og specifikation aftidstro indbyggede
         skabeligt applikationsprogrammel (A TES)«                             Ada-systemer (DESCARTES)«
 Proj. ref. 1158                                                 Proj. ref 937: B/85
 Dette projekt tager sigte på at integrere avancerede tek       Hensigten med projektet er at bistå udviklere af tidstro
 nikker til et integreret programmeludviklingsmiljø inden        indbyggede systemer i Ada ved undersøgelse afformelle
 ---pagebreak---  Nr. L 365 / 28                               De Europæiske Fællesskabers Tidende                                     31 . 12 . 85
 metoder og konstruktion af programmel- og materiel                Det vil blive overvejet at medtage disse to emner i ind
 værktøjer.                                                        kaldelse^) af forslag, som vil blive offentliggjort i 1986.
 Der vil blive foretaget en undersøgelse afformelle seman
 tik- og korrektursystemer for tidstro sprog med vægten
 lagt på sammensætningsmulighed.                                     F&U-område 2.2 : Forvaltningsmæssige og industrielle
                                                                                aspekter
 Der vil blive udformet et specifikationssprog omfattende
 tidstro begrænsninger og omsætning med korrekt beva             De teorier, metoder og værktøjer, der udvikles under
 relse afprogrammerne.                                            delområde 2.1 , vil udgøre det nødvendige råmateriale
                                                                  for produktudvikling, bygning og vedligeholdelse og
 Det vil blive gjort muligt at spore omsætningsafgørelser i       for effektiv forvaltning af selve udviklingsprocessen,
forbindelse med tidstro begrænsninger, og der vil blive            dvs . udviklingsprojektforvaltning. De forvaltningsme
 udviklet analyseværktøjer.                                        toder og værktøjer, som kræves til behandling af disse
                                                                   rå data, er hovedemnet for denne del af programmel
                                                                   teknologiarbejdsplanen .
 Afprøvning og demonstration af kvalitet, pålidelighed og
konformitet
                                                                   2.2 . 1 . Emneomrader
      » Europæisk programmels pålidelighed og kvalitet
                         (REQUEST')«
                                                                   Emnerne inden for dette område er :
 Proj. ref 300 : A /84
                                                                   Støtte til programmelfremstilling og -vedligehold (kort
 Projektet tager sigte på fremskridt inden for kvantifika        sigtede løsninger, herunder løsninger for specielle
tion af programmelkvalitet og -pålidelighed og således             områder)
gøre det muligt at specificere, beregne, måle og garantere
dette .                                                            Styring af avanceret programmelproduktion (projekt
                                                                  styring, produktstyring, kommerciel sikkerhed)
 Der er tale om følgende arbejdsområder:
 — identifikation og validering af metrikker for »kvali
      tet-begrebet og konstruktion af en kvantitativ model         2.2.2 .   Igangværende projekter og projekter under for
      tilforudsigelse heraf: der vil blive lagt speciel vægt på              handling
      robuste regressionsmetoder;
 — udvikling af metrikker og modeller til pålideligheds          Støtte til programmelfremstilling og -vedligehold
      beregning, både for programmelsystemer i alminde
      lighed og for områder, som kræver ekstrem pålidelig               »Støtte tilforvaltning afprogrammelfremstilling og
      hed (f eks. fejltolerante systemer);                                             - vedligehold (SPMMS)«
— undersøgelse af virkningen af anvendelse afformelle
      metoder på beregning og demonstration afpålidelig           Proj. ref. 282 : A /84
      hed;
 — definition af en metodologi til certificering af pro           Målet med projektet er at konstruere og implementere et
      grammelprodukter.                                           system , der støtter alle forvaltningsaktiviteter i program
                                                                   mellets livscyklus. Et af de vigtigste krav til systemet er
 For at lette udviklingen og valideringen af metrikkerne er
                                                                   dets adaptibilitet til forskellige forvaltningsmetoder.
 der med dette projekt indledt en database for industri           Ifølge projektet skal dette mål nås gennem bygning af en
                                                                  grundlæggende generisk SPMMS-kerne, som skal være
 data vedrørende programmel kvalitet og -pålidelighed.
                                                                   let at bygge efter kundens ønske, eventuelt ved anven
 Materialet leveres afforskellige projekter i Europa .
                                                                   delse af en regelbaseret metode.
2.1.3 .   Eventuelt tilkommende aktiviteter                        To kundespecificeringer vil blive afprøvet i marken , efter
                                                                  fulgt af de tilsvarende evalueringsrapporter.
 Igangværende projekter kan forventes at give en rime
lig dækning af det teoretiske grundlag for metoder og
                                                                  Styring af avanceret programmelproduktion
prototypeværktøjer til støtte for mere formelle metoder
til konstruktion af store sekventielle systemer og sidelø
bende systemer.                                                                »Integrerede projektstyringssystemer«
 De to meget vigtige områder komponentgenanvende                  Proj. ref. 814 og 938: A/85
 lighed (komponentspecifikation , verifikation , valide
 ring) og systemydeevne og planlægningsmetrikker dæk              Disse to projekter, som supplerer hinanden, er blevet
 kes kun i ringe grad på nuværende tidspunkt.                     sammenlagt til ovennævnte projekt. De to dele er :
 ---pagebreak---  31 . 12 . 85                               De Europæiske Fællesskabers Tidende                               Nr. L 365 /29
       » Projektintegreredeforvaltningssystemer (PIMS)«         2.3.1 .    Emneområder
Proj. ref. 814                                                  Emnerne inden for dette område er :
Projektet tager sigte på at udvikle et regelbaseret forvalt    Fælles værktøjsmiljø
ningssystem til anvendelse som rådgivende system eller          Udvikling til mere avancerede miljøer
som oplæringssystem . Propotyper for det rådgivende             Spørgsmål vedrørende vært/mål
system såvel som oplæringssystemet vil blive evalueret
vedforsøg i marken .
                                                                2.3.2 .    Igangværende projekter og projekter under for
                                                                           handling
     » En autonom og interaktiv arbejdsbænk til støttefor       Fælles værktøjsmiljø
                 programmel-projektforvaltning«
                                                                      » Et grundlagfor et portabeltfælles værktøjsmiljø
Proj. ref. 938                                                                             (PCTE)«
Formålet med projektet er at implementere en prototype         Proj. ref 32 : A/83
arbejdsbænk med særlig vægt lagt på støtte for planlæg
ning, projektstyring og beslutning. Værktøjerne er kraf        Projektet udvikler et lager af grundlæggende funktions
tigt understøttet af en fælles videnbase. Det er hensigten ,    muligheder for et portabelt fælles værktøjsmiljø. Dette
at systemet skal være UNIX V og PCTE portabelt.                 miljø vil være kompatibelt opadtil med UNIX V.
Projekterne 814 og 938 supplerer hinanden : begge drejer        PCTE-»kernen « består af:
sig om fremstilling af integrerede forvaltningsværktøjer,       — grundlæggende mekanismer for processtyring, kom
idet projekt 814 lægger vægten på den regelbaserede                  munikation mellem de enkelte processer indbyrdes
metode, projekt 938 på sammenkoblingen med program                  såvel som et objektforvaltningssystem (OMS) baseret
meludviklingsværktøjer. Begge projekter vil udveksle                 på en helheds-relationsmodel og som støtter under
information og resultaterfor at undgå dobbelt arbejde.               skemabegrebet ;
                                                                — brugergrænseflademekanismer, som tilvejebringer
                                                                     begreberne brugeragent (hjælpevinduer, menuer og
                                                                     andre bitmapfaciliteter samt et styresprog) og appli
2.2.3 .    Eventuelt tilkommende aktiviteter
                                                                     kationsagent (som tilvejebringer en syntaksrettet edi
                                                                     tor og grænsefladen til UNIX-værktøjerne);
Tidligere indkaldelser af forslag er ikke resulteret i et       — distribuerede faciliteter (LA N-grænseflade og proto
tilstrækkeligt antal gode projekter inden for dette                  kollerfor højere lag).
delområde . Men der er arbejde i gang vedrørende sim
ple forvaltningsværktøjer og regelbaserede forvalt             Der er udviklet to prototyper af PCTE-kernen : en
ningssystemer.                                                  UNIX-baseret version og en Ada-baseret version .
Arbejde er påkrævet inden for dette delområde for at            Specifikationer er blevet offentliggjort og er nu vidt
tilvejbringe metoder og værktøjer (f.eks . produktsty          udbredt inden for ESPRIT-kredse.
ring, kommercielle sikkerhedsproblemer) til støtte for
genanvendelige programmelkomponenter til supplering             Kernen vil blive evalueret ved udvikling af noglefå betyd
af det arbejde, der er identificeret inden for delområde        ningsfulde værktøjer, som omfatter et konfigurationsfor
2. 1 .                                                          valtningssystem (CMS) og en videnbaseret program
                                                                mørassistent (KBPA).
Det er sandsynligt, at det vil blive overvejet at medtage
små projekter, som beskæftiger sig med ovennævnte
emner, i indkaldelse(r) af forslag, som vil blive offent        »Automatiseret støttefor programmelfremstillingstekno
liggjort i 1986 .                                                       logi (ASSET - gennemførlighedsundersøgelse)«
                                                                Proj. ref. 267: B/84
                                                                Formålet med denne gennemførlighedsundersøgelse er at
                  F&U-område 2.3 : Fælles miljø                 påvise den tekniske gennemførlighed af et forslag til
                                                                udvikling af avanceret interaktiv grafikstøtte for en lang
Inden for dette delområde kan arbejdet med miljøer              række metoder omfattende alle faser af programmellets
dække et bredt spektrum af emner : fra integrerede              livscyklus og baseret på EPOS-systemet.
værktøjssæt til metoderelateret systemudviklingsstøtte,
fra applikationsorienterede støttesystemer til miljøge         Resultatet af denne gennemførlighedsundersøgelse er
neratorer .                                                     opsummeret i en endelig rapport.
 ---pagebreak---   Nr. L 365 / 30                            De Europæiske Fællesskabers Tidende                                   31 . 12 . 85
             »Fælles værktøjer til PCTE (PA CT)«                Sigtet med en sådan systematisk teori for datamatarit
                                                                metik er at udføre de grundlæggende aritmetiske operati
  Proj. ref 951 : A /85                                         oner med maksimal nøjagtighed og skaffe sig tilstrække
                                                                lig kontrol med afrundingsprocessen for at sikre en påli
  Formålet med dette projekt er udvikling og dokumenta         deligfejlmargen .
  tion af et indledende værktøjssæt til PCTE (projekt 32)
  koncentreret om de grundlæggende værktøjer, som en            I dette projekt vil der blive anvendt forskellige metoder:
 potentiel bruger ville forvente at finde sammen med et         indbygning afpassende aritmetiske notationer i ADA og
  »grundlæggende operativt system«. Denne implemente           Pascal; Al-teknikker til formelomsætning og symbolma
 ring af et lager affunktionsmuligheder oven over grund        nipulation ; konstruktion af metodologiske rammer og
 læggende PCTE-mekanismer vilforsyne værktøjsudvikle           viden baseret på numerisk programmering.
 ren med en grænseflade til PCTE på et højere niveau.
  Projektet vil blive gennemført i nært samarbejde med
 PCTE-projektet.
                                                                   » En regelbaseret metode til udvikling afinformations
 Prototypeversionen vil bl. a . kunne omfatte :                                           systemer«
 — værktøjer til datadefinition og dataforespørgsel             Proj. ref. 928 : B/85
 -— værktøjer til miljøadministration
 — værktøjer til dokumentforberedelse
                                                                Sigtet med dette projekt er at opnå informationssystemer,
 — kommunikationsfaciliteter (bruger-bruger og gate           som mere nøjagtigt svarer til brugernes erhvervsmæssige
       ways)                                                    behov. De enkelte brugeres behov indsamles under
 — støtte for C, Pascal, Lisp og Prolog                         anvendelse af en regelbaseret metode. Disse synspunkter
                                                                integreres i en enkelt model, som derefter anvendes til
 — konfigurationsforvaltningsværktøjer                          applikationsgenerering.
                                                                Der vil blive udviklet et prototypesystem bestående af:
Udvikling til mere avancerede miljøer                           — et regelbaseret faktumindsamlings- og præsentati
                                                                      onssystem med forskellige præsentationsmåder og
  »Skabelse afinteraktive programmeringsmiljøer (GIPE)«               med valideringsværktøjer;
                                                                — en ensartet videnbase ( UKB) til lagring, sammensæt
 Proj. ref 348 : B/84                                                 ning og validering af enkelte synspunkter;
                                                                — et applikationsgenereringssystem til frembringelse af
 Hovedformålet med projektet er at undersøge muligheder               applikationer fra regelbaserede beskrivelser i UKB,
for automatisk at skabe interaktive programmeringsmil                enten ved omsætning eller ved tolkning af reglerne.
jøer ud fra sprogspecifikationer.
 Et sådant interaktivt miljø vil blive skabt ud fra en kom
plet syntaktisk og semantisk karakterisering af det sprog,       » Genanvendelse afbegreber og komponenter i videnrige
 der skal anvendes .
                                                                                miljøer«
 En sådan syntaktisk og semantisk karakterisering vil           Proj. 974 og 1094 : A /85
 blive formelt udtrykt i en sprogdefinitionsformalisme
 (LDF'): en metode baseret på følgeslutningsregler og en
 algebraisk metode overvejes som udgangspunkt for kon          De to projekter, som supplerer hinanden , er blevet for
struktion afdenne LDF.                                         enet til ovennævnte projekt. De to dele er :
 Der vil blive konstrueret og implementeret et prototypesy
 stem bestående hovedsagelig af en LDF-oversætter, et fil
 system og en brugergrænseflade.                                  » Et videnbaseret miljø til programmelsystemkonfigura
                                                                  tion under genanvendelse afkomponenter (KNOSOS)«
     » Udvikling og integration afnøjagtige operationer i
                                                                Proj. ref 974
          numerisk databehandling (DIAMOND)«
 Proj. ref. 1072 : B/85                                         Formålet med dette projekt er et miljø til støtte for en
                                                                metode til genanvendelse af komponenter under pro
 Projektet tager sigte på at udvikle metoder og værktøjer,     grammelkonfiguration .
 som muliggør nøjagtig aritmetik medflydende komma på
 datamater, baseret på en matematisk teori for datamat         Brugerkravene til et sådant miljø vil blive formuleret via
 aritmetik, hvor alle operationer er defineret ved såkaldte     undersøgelser udført af industrier, som er kendt med
 semimorfismer.                                                 udvikling afstore applikationer.
 ---pagebreak---  31 . 12 . 85                                De Europæiske Fællesskabers Tidende                                 Nr. L 365 / 3
 Der vil blive fremstillet en KNOSOS-prototype ved inte         (i )     støtte for et bredt spektrum af sprog og integrerede
gration og tilpasning af en relateret DBMS, et videnre                   mixed-mode miljøer (f.eks . funktionelle og logiske
præsentations- og manipulationsværktøj, en programmel                    programmeringsteknikker).
konfiguratør, et automatiseret konfigurationsforvalt            (ii) udvikling af miljøgeneratorer til en mere effektiv
 ningssystem og en fælles brugergrænseflade med grafiske                  støtte for avancerede konstruktionsmetoder.
faciliteter. Denne prototype vil blive evalueret ved afprøv
 ninger i marken .                                               Det er sandsynligt, at ovennævnte to emneområder vil
                                                                 blive taget i betragtning med henblik på indlemmelse i
                                                                 indkaldelse(r) af forslag, som vil blive offentliggjort i
          »Støttesystem til pragmatisk genanvendelse af          1986 .
           programmelbegreber (PRACTITIONER)«
 Proj. ref 1094                                                         F&U-område 2.4 : Evaluerings- og demonstrations
                                                                                projekter
 Dette projekt tager sigte på at identificere, isolere, doku
 mentere, oplagre og genfinde programbegreber på kon            Som støtte for det presserende behov for en hurtig tek
 struktionsniveauet, dvs. konstruktionsideer, skemaer for        nologioverførsel til industrien er det specielt vigtigt, at
programmeldelsystemer og komponenter.                            resultaterne af ESPRIT-programmet omfatter en kvan
                                                                 titativ og kvalitativ vurdering af omkostningerne ved
                                                                 indførelsen i og anvendelsen af de integrerede udvik
 Mulighederne for at anvende en lingvistisk metode som           lingsmijøer, metoder og værktøjer i et kontrolleret
 grundlag for metoder til analyse af eksisterende pro           industrielt miljø . Dette delområde vil blive af voksende
 grammer vil blive undersøgt . Et prototypesystem til støtte     betydning, efterhånden som programmet modnes .
for disse metoder vil blive evalueret gennem omfattende
forsøg.
                                                                 2.4.1 .     Emneområder
 Projekterne 974 og 1094 opfattes som komplementære :
 begge projekter sigter mod genanvendelighed , men                De emner, der vil blive medtaget inden for dette
 med vægten lagt på forskellige områder : det ene pro            område, er :
 jekt tager sigte på ny industriel praksis , som giver
 mulighed for programmelkonfiguration ved genanven               Vurderings- og demonstrationsprojekter for specifikke
 delse af komponenter ; det andet drejer sig om proble           metoder og/eller teknikker
 mets konstruktionsmæssige aspekter og jagten efter               Vurderings - og demonstrationsprojekter for integra
 genanvendelige begreber.                                         tionsemner .
 Begge projekter vil udveksle information og resultater
 for at undgå dobbelt arbejde                                     2.4.2 .     Igangværende projekter og projekter under for
                                                                              handling
 Vært/emne-områder                                                Evaluerings- og demonstrationsprojekter for specifikke
                                                                  metoder og/eller teknikker
  For øjeblikket er der ingen projekter, som dækker dette
 område
                                                                       » Programmeludviklingsdemonstrator via GRASPIN-
                                                                                metoder og værktøjer«
  2.3.3 .   Eventuelt tilkommende aktiviteter
                                                                  Proj. ref 800 : A /85
  Det arbejde, der i 1983 blev påbegyndt vedrørende det           Dette projekt vil evaluere og demonstrere, hvorvidt pro
  portable fælles værktøjsmiljø ( PCTE), har været kernen        grammeludviklingsteknologien på sit nuværende stade
  i første generations miljøarbejdet for ESPRIT-program          egner sig til industriformål. Metodologien og dens
  melteknologiprogrammet. De grænseflader, der er defi          grundlæggende sæt af støtteværktøjer vil blive leveret af
  neret i dette projekt, danner den nødvendige forbin            GRASPIN-projektet (PI 25).
  delse til integrationen af de værktøjer, som frembringes
  inden for de øvrige delområder af programmelteknolo            Evalueringen og demonstrationen af GRASPIN-metodo
  giarbejdsplanen .                                               logien og -værktøjerne vil blive gennemført med hensyn til
                                                                 projekter inden for to anvendelsesområder: datamatinte
  Som et resultat af den supplerende indkaldelse af for          greret produktion og kontorautomatisering.
  slag 1985 forventes der i 1986 iværksat arbejde vedrø
  rende avancerede miljøer og vært /emne-områder.                     » Demonstration af Prospektra-metodologi og -system «
  Det arbejde, som støttes inden for delområdet, skal             Proj. ref. 835 : A /85
  danne ramme for tilpasningen af de integrerede støtte
  miljøer til industrien . Det er derfor vigtigt at sikre, at     Hensigten med PROSPEKTRA-projektet er at tilveje
  det igangværende arbejde omfatter :                             bringe en nøje fastlagt metodologi til udvikling af korrekt
 ---pagebreak---  Nr. L 365 /32                            De Europæiske Fællesskabers Tidende                                  31 . 12 . 85
programmel og et omfattende støttesystem. Metoden og          ler, og det er nu muligt at begynde forsøgs- og evalue
 værktøjerne afviger på afgørende punkter fra den nuvæ       ringsprocessen .
 rende praksis i industrien . Det foreslåede projekt vil
påvise, at det er muligt at anvende denne metodologi og
dens støtteværktøjer på industriprojekter i det virkelige     Dette er en særlig vigtig del af programmelteknologiar
liv .                                                         bejdsplanen , og det er sandsynligt, at en række små
                                                              demonstratorprojekter sammen med et begrænset antal
Evaluerings- og demonstrationsprojekter for integra          store demonstratorprojekter vil blive taget i betragtning
tionsemner                                                    med henblik på indlemmelse i indkaldelse(r) af forslag,
                                                              som offentliggøres i 1986 .
For øjeblikket er der ingen projekter, som dækker dette
område .
                                                              Hensigten med demonstratorprojekterne er at vurdere
2.4.3 .   Eventuelt tilkommende aktiviteter
                                                              metoder, værktøjer og udviklingsstøttemiljøer i et indu
                                                              strielt miljø . Bevillinger til specifikke applikationsud
Det igangværende arbejde er nu ved at nå det stadium ,        viklinger vil ikke blive stillet til rådighed, medmindre
hvor der er ved at fremkomme tidlige prototypemodel          der er tale om evalueringsformål .
                                                   DELPROGRAM 3
                                AVANCERET INFORMATIONSBEHANDLING (AIB)
3.0.    Indledning                                            Følgende emner får prioritet i forslagsindkaldelsen i
                                                              1986 :
ESPRIT's arbejdsprogram for AIB er opstillet med              (i ) demonstrationsmodeller (se afsnit 3.1.3)
henblik på at sikre støtte til avancerede teknikker for
informationsbehandling . Man indså, at de fremtidige          (ii ) multifølersystemer (se afsnit 3.2.3 )
krav inden for informationsbehandling ikke kunne              (iii) integration af numerisk og symbolsk databehand
opfyldes ved hjælp af de mere traditionelle beregnings               ling (se afsnit 3.4.3)
metoder og arkitekturer for maskinel og programmel ,
og der blev derfor udarbejdet et program for følgende
områder :
                                                                               F&U-område 3.1 : Videnteknik
(i ) videnteknik
(ii) avanceret signalbehandling, herunder menneske/           Dette F&U-område vedrører de værktøjer og teknolo
      maskine-grænseflader                                    gier, der er en forudsætning for at udvikle videnbase
(iii) lagring af information og viden                         rede systemer.
(iv) datamatarkitekturer
Delprogrammet for AIB tager pr. definition først og           3.1.1 .    Emner
fremmest sigte på avancerede forskningsemner, og der
kan derfor forventes , at der fortsat vil være behov for
                                                               Inden for videnteknik må der iværksættes et program,
støtte til de nævnte vigtigste områder i 1986 . Man har       der giver balance mellem teoretiske undersøgelser,
imidlertid allerede opnået opmuntrende resultater, spe       praktisk forskning og udviklingsprojekter, med henblik
cielt i forbindelse med første anvendelse af metoderne
                                                              på at tilvejebringe de metoder og værktøjer, der kræves
på videnteknikområdet, og der vil i stadig stigende grad      for efterhånden at overføre denne nye teknik til et kom
blive mulighed for at anvende AIB-teknologi inden for         mercielt og industrielt miljø .
andre delområder af ESPRIT-programmet . For at
fremme denne teknologioverførsel vil det blive nødven
                                                               Emnerne inden for dette delområde er :
digt at lægge større vægt på arbejdet i forbindelse med
konstruktionsmetoder for avancerede systemer og de            — Videnbehandling
fokuseringsprojekter, som skal munde ud i kvalitative               Dvs . erhvervelse, repræsentation og manipulation
og kvantitative vurderinger, idet sådanne er nødven                af viden, inkl . inferensteknikker og indlæringstek
dige for at overføre teknologien til industrien .                   nikker.
 ---pagebreak---   31 . 12 . 85                               De Europæiske Fællesskabers Tidende                                 Nr. L 365 / 33
— Dialog og naturligt sprog, inkl . anvendelse af gra            brugt forskellige repræsentationsskemaer, der fortolkes
       fik.                                                       af forskellige inferensmaskiner. En tilsyneladende
— Udvikling og anvendelse af videnbaserede syste                 lovende arkitektur bygger på , at hver videnkilde fungerer
       mer i operationelle miljøer.                               som en uafhængig agent, der kun kommunikerer med
                                                                  andre tilsvarende agenter via en global datastruktur
                                                                  under tilsyn af en fleksibel forløbsafvikler, der kan fore
                                                                  tage ræsonnementer om styringen . Ud over selve arkitek
                                                                  turen lægges der i projektet vægt på brugermodellering i
 3.1.2 . Igangværende projekter og projekter under for           menneske/maskine-dialoger og anvendelse afstore data
             handling                                             baser, således at store informationsmængder står til
                                                                  rådighed ved rådgivningen .
Videnbehandling                                                    I projektets indledende stadier har de foreslåede princip
                                                                  per vist sig brugbare, og i øjeblikket arbejdes der på en
                                                                  rådgiver i finansiel investering, som skal demonstreres i
            »Systemerfor videnintegration og -styring«             1986.
 Proj. ref. 112 : A /83
 Med dette projekt skal der udforskes nøgleområder inden                  »A vanærede logiske programmeringsmiljøer«
for informationsbehandling, såsom videnrepræsentation ,
 inferensteknik og grænseflader mellem menneske og                Proj. ref. 363 + 973 : B/84
datamat. Vægten bliver lagt på et sprog for videnrepræ
sentation og -styring baseret på L1SP og PROLOG ; et
 ekspertsystem , der kan hjælpe salgsingeniører ved               Målet er at udarbejde en prototype på ét avanceret pro
 udformning af datamatkonfigurationer; et ekspertsystem ,         grammeringsmiljø til industriel brug. En række områder
 der bistår kontorpersonalet ved gennemførelsen af kom           vil blive taget under behandling : programkørsel på grund
plekse kontorprocedurer (f. eks . ressourceplanlægning).          lag afenten parallelle eller traditionelle arkitekturer; pro
 Der fokuseres med disse indbyrdes supplerende opgaver           gramudarbejdelse på grundlag af et specificeringssprog ;
på at udvikle maskinel- og programmelkomponenter, der             og i givet fald abstrakt datatypespecificering og teorem
 kan løse de problemer, der opstår i forbindelse med store        bevisførelse.
 videnbasers og de dertil knyttede ræsonneringsmekanis
 mers omfang og kompleksitet.                                     Flere akademiske og industrielle forskningsgrupper, der
                                                                  arbejder med dette emne, er gået sammen om dette pro
 Med sigte på det store potentielle anvendelsesområde            jekt med henblik på at finde frem til og udvikle de nød
 anvendes der en teknik , der består i, at eksisterende           vendige redskaber til et miljø for et logisk programme
  værktøjer som f.eks. OMEGA , skilles ad, således at den         ringssprog som PROLOG. Det tilsigtes at forbedre pro
 grundlæggende struktur kan undersøges. Et udviklingssy         grammeringens pålidelighed ved at udnytte både de
 stem , som kombinerer videnkilder, og som er beregnet på         særlige relationelle fordele ved logisk programmering,
 grupper af samarbejdende agenter, er for tiden under             hvormed der kan udarbejdes klare, eksekverbare, omend
  implementering. Endelig skal der udvikles et manipula          eventuelt ineffektive, specifikationer, og denne program
  tionssystem til store videnbaser.                               meringsforms gode reaktioner med hensyn til teorembe
                                                                  visførelse, der åbner mulighedfor langt bedre verifikation
                                                                  og validering.
 Som et eksempel kan anføres en systemkonfiguration ,
 der bygger på et udbygget PROLOG-sprog, og som nu af
 nogle afpartnerne anvendes til sammensætning af syste
 mer.
                                                                    » Integration afsymbolske og numeriske indlæringstek
                                                                                nikker«
   »En arkitekturfor interaktiv problemløsning ved hjælp af
               samarbejdende data - og videnbaser«                Proj. ref. 1063; B/85
  Proj. ref. 316 : A/84                                           Målet med dette arbejde er at forbedre erhvervelsen af
                                                                  viden til videnbaserede systemer. De bedste træk i for
 Projektets hovedformål er udformning og implementering          skellige metoder til erhvervelse af viden vil blive indkred
 af ekspertsystemarkitektur med rådgivningssigte. Det            set med henblik på at forbedre kvaliteten af »støjbehæf
 anliggende, der søges råd om , er måske dårligt defineret        tede« data .
 og der kan være et stort antal potentielle løsninger, som
 kan komme på tale. Formålet med en automatisk rådgi             Projektet baseres på allerede eksisterende programmel:
 ver er at hjælpe brugeren til at indkredse problemet, og         MAIN — som tager udgangspunkt i Michalski's
 derpå at generere forsøgsløsninger, som brugeren så kan          INDUCE og AQ1 1 , et program for indlæring af viden i
 acceptere eller forkaste. Det vigtigste beregningsproblem ,      symbolform ; AGAPE og AGAPE-C, hvori der anvendes
 der skal løses, er styringen af hvorledes de forskellige         teorem bevisførelse og taksonomier for eksempelsætde
 videnkilder arbejder sammen , idet der i disse kan være          skriptorer; desuden NEDDIE, som er en udvidet version
 ---pagebreak---  Nr. L 365 / 34                             De Europæiske Fællesskabers Tidende                                    31 . 12 . 85
aJ Quinplan's ID3, der anvender numerisk manipulation            menteringen er anvendelsen af ikke-verbale elementer
til begrænsning afsøgeområdet.                                   (f.eks. grafik, udpegning, ikoner osv.), der fungerer som
                                                                 ikke-verbale komponenter i persondialogen .
1 1987 vil der blive demonstreret et eksempel på, hvordan
indlæring kan foregå ved integration af symbolske og             Projektets robuste dialogegenskaber har potentielle
numeriske metoder.                                              anvendelsesmuligheder uden for databaseområdet. Dele
                                                                kan anvendes til udvikling af en front-end til ekspertsy
Se ligeledes proj. ref. 107, der er beskrevet under pkt. 3.3.   stemer og til informationssøgning i kontormiljøer.
Dialog og naturligt sprog :                                        » Grafik- og videnbaseret dialog til dynamiske systemer«
                                                                 Proj. ref 857: A /85
 »ACORD : Opbygning afog opslag i videnbaser ved hjælp
                 afnaturligt sprog og grafik«
                                                                 Med dette projekt skal der konstrueres intelligente grafik-
                                                                 og videnbaserede dialogsystemer og ved hjælp af disse
 Proj. ref 393 : A /84
                                                                 udvikles bedre grænseflader mellem brugere og systemet
                                                                 til brug i dynamiske industrielle styringssystemer.
 ACORD-projektet vedrører et tresprogssystem (fransk ,
 tysk og engelsk) til automatisk opbygning af en videnbase       Der skal bygges tre samarbejdende videnbehandlende
på grundlag af en tekst i naturligt sprog og et intelligent      ekspertsystemer, som skal give personer, der betjener et
genfindings-   og manipuleringssystem , der kan bruges af        overvågnings- og styringssystem (S&C-system), intelli
personer uden særlig erfaring på området. Videnbasen vil        gent bistand ved diagnosticering og afhjælpning af fejl
                                                                foruden en intelligent grafisk grænseflade.
 blive opbygget af dokumenter, der indeholder både tekst
 og grafik (såsom leksika eller teknisk litteraturj og vil
 blive baseret på PROLOG. Der bliver adgang til den               Et yderligere mål med projektet er at opbygge forskellige
                                                                  KBS-demonstrationsmodeller til anvendelse i »hard
 dybere repræsentation fra flere forskellige komponenter i
 systemets grænseflade. Analysen af tekster vil blive base       tech « industrimiljøer og at indkredse passende metrika
 ret på de seneste resultater i teoretisk lingvistik (diskurs    tionsaspekter og -metoder.
 repræsentationsteori ogfunktionelle grammatikker).
                                                                 Der skal under projektet udvikles ekspertise ved bygning
  Videnrepræsentationen vil blive baseret på den senere          af et sæt dialogkonstruktions- og specificeringsredskaber,
 tids resultater inden for formel semantik og på logisk          der skal anvendes ved løsningen af problemer, som bru
 databaseteori.                                                 gerne af S& C-systemer har påpeget. Disse redskaber vil
                                                                 derefter blive anvendt og afprøvet hele projektet igennem
                                                                 med henblik på opbygning af de ovenfor anførte syste
 Til støtte for dialogen vil systemet udvælge en passende        mer .
 repræsentation af uddata , tekst eller grafik, samt frem
finde relevant information til udlæsning i et symbiotisk
samspil mellem grafik og naturligt sprog.                         De vigtigste metrikationsaspekter vil blive søgt indkred
                                                                 set, samt metoder til vurdering heraf Se ligeledes proj.
                                                                 ref. 107, 311 , der er beskrevet under pkt. 3.3 samt projekt
                                                                  nr. 1015, der er beskrevet under pkt. 3.6.
   »Kommunikationssvigt i dialogen : Teknik til detektering
                         og udbedring«
                                                                  Udvikling og anvendelse af videnbaserede systemer
  Proj. ref 527: B/84
                                                                                » Ekspertsystemfremstilling«
  Formålet med dette projekt er at udvikle en robust og
 portabel grænseflade, der giver mulighed for at anvende          Proj. ref. 96 : A /83
  naturligt sprog i et relationelt databasesystem . I projek
  tets indledende faser skal der foretages undersøgelser af
 persondialoger i et simuleret databaseforespørgselsmiljø,        Formålet med projektet er at tilvejebringe et system , der
  herunder hvorledes forskellige typer kommunikationssvigt        kan anvendes til at udvikle ekspertsystemer og få disse
  afhjælpes. Ud fra en analyse af disse dialoger skal der         afprøvet af personale uden erfaring med kunstig intelli
  udvikles en formel model af dialogprocessen . Denne for        gens. Systemet bygger på en ringformet model med sigte
  melle model skal ligge til grundfor en datamatimplemen        på en progressiv udvikling og udbygning affaciliteterne i
  tering af en front-end enhed, der anvender engelsk og           de individuelle lag, mens de indre ringe er fuldstændigt
  italiensk naturligt sprog, og som skal bruges på en doku       uafhængige af området. Afprøvningssystemet giver et
  mentdatabase over studenter. Et vigtigt aspekt af imple      fuldstændigt værktøjssæt for de øverste lag, og der er
 ---pagebreak---  31 . 12 . 85                                  De Europæiske Fællesskabers Tidende                                   Nr. L 365 / 35
 mulighed for senere udvidelser. Der er udvalgt et særligt         søgelser (EMG) af patienter med neurologiske lidelser. I
 område (diagnosticering af elektroniske systemer), fordi          første omgang skal ekspertbistanden implementeres
 der er stigende efterspørgsel herefter inden for udstyr og         inden for to vigtige separate og veldefinerede aspekter
fabrikation , og den nuværende metode er meget arbejds             ved EMG-problemet. 1 anden omgang skal der udvikles
 kraftintensiv.                                                     et mere ambitiøst system for at yde lægen mere omfat
                                                                    tende assistance. Det første system vil blive demonstreret
 Implementeringen af værktøjer på symbolske processorer             i 1986 for at eksemplificere forbindelsen mellem signaler
er påbegyndt. De vigtigste konstruktionsfaktorer er det             hvervelse, videnbaserede systemer og medicinsk eksper
                                                                    tise .
resulterende programmels portabilitet og uafhængighe
den af områdespecifikke karakteristika . De første
demonstrationer blev gennemført med gode resultater i
september 1984.                                                          » Konstruktion og afprøvning af KBS-arkitektur og
                                                                                -værktøjssæt til tidstro processtyring«
 » Tidsafhængighed og systemmodelering i KBS-konstruk              Proj. ref. 820 + 865+1096 : A /85
                    tion til industriprocesser«
                                                                    Dette projekt vedrører KBS-værktøjer til tidstro applika
 Proj. ref 256 : B/84                                               tioner. I første fase undersøges teknikkens nuværende
                                                                   stade inden for KBS til procesapplikationer. I anden fase
 Her tages nogle af de forskningsemner op, som har for             konstrueres og implementeres en prototype på et KBS-
 bindelse med konstruktionen af KBS er, som skal fun               værktøjssæt. Det værktøjssæt, der udvikles, vil give et
 gere i snævert samspil med komplekse processer (f.eks.             konkret arbejdsmiljø for KBS-konstruktører på et kom
 industriel diagnose, anlægsovervågning, processtyring             plekst område. Arbejdet vil blive koncentreret om et
 osv.), dvs. at disse systemer skal kunne håndtere en               enkelt aspekt, som f.eks. CAD-systemer.
 ræsonneringstype, hvor tidsafhængigheden er afgørende,
 og hvor der er et specifikt behov for repræsentation og            Det vil blive undersøgt, hvordan videnstrukturen i hierar
 anvendelse af kvalitative modeller affysiske systemer.             kisk ordnede tidstro industristyringssystemer i flere
                                                                    niveauer kan opdeles gennem præcist definerede abstrak
 Det søges med en mere detaljeret undersøgelse på                   tionsniveauer, således at styringsviden (proceduremæssig
 systemkonstruktionsniveau (midtvejs mellem ren spekula            viden) kan adskilles fra beskrivende (deklarativ) viden .
 tion og bygning af prototyper) at vurdere teknikkens               Desuden vil der blive defineret metrikationsteknikker
 nuværende stade og at definere effektive arkitekturer og           med henblik på evaluering i forbindelse med bygningen af
                                                                    demonstrationsmodeller.
 videnrepræsentationsparadigmer.
 » Teknikkerfor videnrepræsentation og -inferens inden for
                  styring af industriprocesser«                     3.1.3 .  Eventuelt tilkommende arbejde
 Proj. ref 387: A /84
                                                                    De nuværende projekter giver en rimelig dækning af de
 Formålet med projektet er at udforme og implementere et            grundliggende metoder i forbindelse med videnteknik.
 ekspertsystem , der skal medvirke til vedligeholdelse , fejl      Anvendelse af videnbaserede systemer (KBS) i operati
 diagnosticering, optimering af datastrømme og styring i            onelle miljøer får stadig stigende betydning .
 et industrielt processtyringsmiljø af meget høj kompleksi
 tet .                                                              Det er sandsynligt, at mindre projekter, der tilsigter en
                                                                    demonstration af KBS-teknikker og værktøjer inden for
 Ekspertsystemet må derfor tage hensyn til tidsafhængig            et industrimiljø, vil blive taget op til overvejelse og
 heden, og datafangst, må ske automatisk og intelligent.            eventuelt indgå i de indkaldelser af bud, der offentlig
                                                                    gøres i 1986. Sigtet med demonstrationsprojekterne er
                                                                    at vurdere metoder, værktøjer og udviklingsstøtte inden
 For at overstige kompleksitetsbarrieren i sådant appara
                                                                    for et industrielt miljø . Udvikling af specifikke applika
 tur er det nødvendigt med en maskinindlæringsmulighed.             tioner vil kun blive finansieret i forbindelse med evalu
                                                                    eringsformål .
 Fordele i forhold til bestående styringssystemer kan
 opnås ved, at processtyringen gøres mere sikker ved at
 operatøren bistås i sine beslutninger, og ved at styre
 apparaturets svigttid mindskes.
          » Videnbaseret bistand ved elektromyografi«                F & U-område 3.2 : Avanceret signalbehandling, herunder
                                                                                menneske/maskine-grænseflader
 Proj. ref. 599 : B/84
                                                                    Arbejdet under denne del af delprogrammet for AIP
 Formålet med projektet er udvikling af videnbaseret                vedrører udvikling af metoder og teknikker til styring af
 bistand til læger i alle faser af elektromyografiske under         datamatbaserede systemer, også via passende menne
 ---pagebreak---   Nr. L 365 / 36                               De Europæiske Fællesskabers Tidende                                    31 . 12 . 85
 ske/maskine-grænseflader. Signalbehandlingselemen                       »En undersøgelse aftidstro perspektivsyntese«
 tet skal kunne behandle et bredt spektrum af signaler
 og kunne uddrage og fortolke viden med henblik på                  Proj. ref. 411 : A/84
 beslutningsstøtte på tidstro basis .
                                                                   Formålet med dette forsknings- og udviklingsarbejde er
                                                                   at undersøge billedsyntese på basis af et meget kompakt
                                                                   20 Gigabits ROM-lager med sekventiel/direkte tilgang
 3.2.1 .   Emner
                                                                   og højhastighedsprocessorer, der kan klare tidstro billed
                                                                   synteseteknikker. Hovedvægten i arbejdet vil blive lagt på
                                                                   at undersøge, om 35 mm film kan anvendes til datalag
 Emnerne inden for dette område er :
                                                                   ring, og på at finde frem til, hvilke teknikker for grænse
                                                                  flademaskinel og programmel der er nødvendige for at
 — Billedbehandling (todimensionale og tredimensio                bygge et forsøgssystem . Ved indkredsning af de ønskede
       nale billeder, analyse af dybde og bevægelse samt           konstruktionskarakteristika vil der blive anvendt billed
       billedsyntese)                                              syntese i en tredimensional afbilding, der blander data
                                                                   matgrafik og terrænbilleder i cockpit-instrumentering.
— Talegenkendelse og forståelse (specielt kontinuert
       tale og taleruafhængighed)
                                                                    Undersøgelsen har givet foreløbige resultater for en lang
                                                                   række registrerings- og kodningssystemer, læsningstek
— Behandling af multifølersignaler, dvs . kombinering              nikker og filmmedier. Dette projekt har krydsreferencer
       af en række separate inddatasignaler i én enkelt            til ESPRIT's område 3.3 »Lagring af information og
       fortolkning af det operationelle miljøs status ; sig       viden «.
       nalerne hentes fra syn , lyd, følelse, følere osv.
                                                                                »Billed- og bevægelsesforståelse«
 3.2.2 .   Igangværende projekter og projekter under for
           handling                                                Proj. ref. 419 : B/84
 Billedbehandling                                                  Den foreslåede forskning tilsigter en bedre forståelse af
                                                                   syns- og bevægelsesindtryk, specielt af sceneopfattelse og
                                                                   opfattelse af kursivskrift. For så vidt angår sceneopfat
  »Avancerede algoritmer og arkitekturerfor signalbehand          telse (der anvender stereobilleder eller flere afbildninger
                             ling«                                 af synsmaterialet som inddata til systemet) koncentreres
                                                                   projektet om grænsefladen mellem de indledende bereg
  Proj. ref. 26 : A /83                                            ningsfaser, der giver rigeligt, men tvetydigt materiale i
                                                                  form af lavniveaufeatures, og den videnbaserede forar
                                                                   bejdning, der frembringer beskrivelse af den tre-dimensi
 Hovedmålet med projektet er at udvikle et tidstro signal         onale opbygning af den synlige verden , som stemmer
 behandlingssystem , der er udformet således, at det er            overens med den fysiske verdens egenskaber.
 kompatibelt mellem det første niveau (dvs . featureuddra
 gelse) og påfølgende (dvs . genkendelse og forståelse)
 niveauer af datamatfunktioner. Der er derfor planlagt             Grundlæggende viden om , hvorledes det sproglige mate
 arbejde inden for tre parallelle områder: taleanalyse, bil       riale omformes til håndbevægelser mangler stadig. For
 ledanalyse, signalgenkendelse og -forståelse. Ved billed         målet med projektet er ikke så meget at kunne genkende
 behandling uddrages og manipuleres den information ,              håndskrift som at forstå den tilgrundliggende proces.
 billedet indeholder.                                              Med hensyn til det kognitive modelleringsaspekt bygges
                                                                   der på den hypotese, at sammenkobling af denne og sig
                                                                   nalbehandlingsstadet i det væsentlige er fælles for syn og
 Denne information kan enten udtrykkes som strukturer,             bevægelse.
som f.eks . kanter, former, grader af bevægelse og over
fladestrukturer, eller som statistiske begreber. Foreløbig
 er man nået frem til en kantdetektor, der fungerer på
grundlag af ændringer i overfladestrukturen, og en teknik           » Tidstro generering og visning afen 2 1/2 -D-skitsefor sce
 til interpolation af optimale former, baseret på dynamisk                                ner i bevægelse«
programmering. Det foreløbige anvendelsesmål er at
 udvikle et sæt værktøjer, dvs . både programmel og                 Proj. ref. 532 : B/84
 maskinel, til dette behandlingsniveau . Der vil blive
 anvendt billedmateriale fra det medicinske område og fra
 industriel kontrol til at afprøve disse værktøjer og til at       Projektet tilsigter udvikling og implementering af en
 undersøge spørgsmål i forbindelse med arkitekturer og             demonstrationsprototype af et billedbearbejdningssystem ,
 implementering.                                                   der er i stand til direkte at producere en form for 2 V2 -D
 ---pagebreak--- 31 . 12 . 85                                  De Europæiske Fællesskabers Tidende                                Nr. L 365 /37
skitse. Denne skitse, hvori billedintensiteten afhænger af       omfatter ikke blot teoretiske studier til rekonstruktion af
afstanden, kommer til at bestå i en én-til-én pixelkorre         tredimensionale strukturer og bestemmelse afbevægelses
spondens med en samtidig genereret lysintensitetsrepræ          parametre, men også konstruktion og bygning af en pro
sentation .                                                       totype på et visionssystem samt implementering af dette i
                                                                   VLSI.
Statistiske beregninger over flere på hinanden følgende
afstandsoverslag skulle give mulighed for en stor forbed
ring i forhold til den opløsning, der kan opnås med en                » Dynamisk 2D-processor baseret på kohærent lys«
enkelt måling.
                                                                  Proj. ref. 1035 : B/85
  » Integrerede optiske teknologier til tidstro behandling af     Formålet med dette projekt er at udvikle og bygge en
                  optiske bredbåndssignaler«                      optisk korrelator for mønstergenkendelse på grundlag af
                                                                  den seneste teknologiske udvikling. Gennemførligheden
Proj. ref. 866 : B/85                                             afparallel optisk signalbehandling er påvist ved hjælp af
                                                                  en spatial lysmodulator (elektrisk og/eller optisk), en
Dette projekt vedrører udvikling af et integreret aku           faststoflaser, og ikke-lineære komponenter baseret på
stisk-optisk apparat (herunder forskellige optiske elemen       firebølgeblandingsprocessen (Four Wave Mixing-FWM),
ter samt strålingskilden og egnede detektorer) med hen           der muliggør tidstro modifikation af korrelationsfunktio
blik på éndimensional signalbehandling inden for 0,1-10           nen . Ved en forbedring af spatiallysmodulatoren og
 GHz-området. Et sådant apparat kan anvendes på flere             FWM-komponentteknologien kan der opnås en tilsva
områder, lige fra superhurtige LA N-forbindelser til (éndi       rende forbedring af processorens performans, således at
mensional) korrelation i radarbehandlingssystemer (til            man til sidst kommer op på en opløsningsgrad på 1200x
dynamisk frafiltrering af glitter). Apparatet skal være           1200 pixels parallelt ved normal TV-billedfrekvens.
robust og kompakt.
   » Ekstern grænseflade til behandling aftredimensionale
            holografibilleder til analyse og kontrol«             Talegenkendelse og forståelse
 Proj. ref. 898 : B/85                                             »Avancerede algoritmer og arkitekturerfor signalbehand
                                                                                ling«
 Formålet med projektet er at udvikle et system med eks
 tern grænseflade, der sammenkobles fysisk genererede              Proj. ref. 26 : A /83
 tredimensionale billeder med inspektions- og analysepro
 cedurer. Dette skal være et generelt og fleksibelt system
                                                                   Målet er at højne teknikkens nuværende stade med hen
 og skal anvendes i dette projekt til holografiske interfero
                                                                  syn til genkendelse af tale. Dette skal opnås ved at kom
grammer og røntgenbilleder med henblik på brug inden              binere følgende fremgangsmåder, der supplerer hinan
for områder som tidstro afprøvning, inspektion og tredi
                                                                   den : automatiske klassificeringsteknikker,   skjulte Mar
 mensionale målinger.
                                                                   kov-modeller og feature-uddragelse. Det færdige system
                                                                  skal afprøves på et ordforråd af størrelsesordenen
 I denne forbindelse må optiske og elektroniske metoder            1000 ord i kontinuerlig tale med begrænset syntaks. Det
 kombineres, således at den relevante information kan              videre arbejde omfatter både forbedring af systemet og
 uddrages af multiple tredimensionale billeder.                    den tilgrundliggende teknik og udbygning af systemet
                                                                   med hensyn til genkendelse og forståelse på højere
 Et videre sigte med dette projekt er automatisering af            niveau . En front end-enhed til genkendelse af difoner
 holografisk interferometri og røntgengennemlysning med            blev demonstreret i 1984 .
 henblik på on-line kontrol affabrikationsprocessen .
               »Analyse afdybde og bevægelse«
                                                                   Behandling af multisensorsignaler
 Proj. ref. 940: A/85
                                                                   Dette emne omfattes på nuværende tidspunkt ikke af
 Projektets mål er at løse et matematisk og teoretisk pro
                                                                   noget projekt.
 blem i forbindelse med dybde- og bevægelsesanalyse på
 algoritme- og maskinel-implementeringsniveau. Der vil
 blive opbygget prototyper på et visionssystem , som skal          3.2.3 .  Eventuelt tilkommende arbejde
 kunne styre et køretøj uden om forhindringer eller mani
pulere armene på en industrirobot.                                 De nuværende projekter giver en rimelig dækning med
                                                                   hensyn til feature-uddragelse. De mere komplekse
  Dette projekt har relevans for robotteknik, fabriksauto         problemer i forbindelse med multifølgersystemer må
  matisering og luft- og rumfartsteknologi. Projektet              gives højere prioritet i det fremtidige arbejde .
 ---pagebreak--- Nr. L 365 / 38                             De Europæiske Fællesskabers Tidende                                   31 . 12 . 85
Det er sandsynligt, at et stort projekt inden for dette        til fordel for at anvende den ene metode frem for den
område vil blive overvejet og eventuelt indgå i indkal        anden , således at man kan påbegynde konstruktion af et
delser af forslag i 1986 .                                     system , der inkorporerer den udvalgte metode.
     F&U-område 3.3 : Lagring af information og viden                       »Avanceret videnbasestyringssystem «
Effektive videnbaserede systemers tilgang til informa         Proj. ref 530 : A /84
tion og viden må være så hurtig som muligt, og data må
kunne oplagres på så pladsbesparende en måde som               l dette projekt undersøges og udvikles der en prototype
muligt.                                                       for videnbasestyringssystemer (KBMS), der integrerer
                                                               databaseteknologi og en inferenskomponent baseret på
                                                               logisk programmeringsteknologi. Forskellige integrati
                                                               onsmekanismer og forskellige strategier for videnopde
3.3.1 .    Emner                                               ling evalueres med hensyn til ydeevne og mulighed for
                                                               genbrug af eksisterende databaser. Løsninger, der anven
Emnerne inden for dette område er :                            der distribueret DBMS, og/eller som definerer den distri
                                                               buerede arkitektur på inferenskomponentniveau , vil blive
— Definition og implementering af mekanismer for               vurderet, og der vil blive valgt en struktur for bygning af
     opbygning af nye data /videnbaser. Det tilsigtes          en prototype. Muligheden for at anvende databasetekno
     med disse mekanismer at opnå en rimelig balance           logi til at oplagre deduktiv viden vil også blive undersøgt
     med hensyn til plads /tid inden for avancerede            som en mulig løsning i meget store videnbaserede syste
     videnbaserede systemer.                                   mer. Projektet tilsigter også udvikling af værktøjer (typisk
— Nye tilgangsformer for data/videnbaser                       i forbindelse med forskellige brugergrænseflader)  for byg
                                                               ning og anvendelse af videnbaserede systemer og anven
— Nye fysiske aggregater                                       delsen af metaviden .
3.3.2 .    Igangværende projekter og projekter under for         » Et integreret database- og videnbasestyringssystem af
           handling                                                                   næste generation «
Definition og implementering af nye mekanismer for              Proj. ref. 1005 :
opbygning af data/videnbaser                                    Proj. ref. 1117: A /85
                                                                Proj. ref. 1 133 :
          »Avancerede data- og videnstyringssystemer«           Formålet med dette sammensatte projekt er at udforme
                                                                og implementere en simulator for et avanceret integreret
 Proj. ref. 311 : A /84                                         database- og videnbasestyringssystem på grundlag af
                                                                resultaterne fra tidligere ESPRIT-projekter og nyudvik
                                                                linger inden for ESPRIT-programmet. Projektet omfatter
 Projektet tilsigter definition af et avanceret system , der    tilgang til ikke-integrerede og heterogene data- og viden
 åbner mulighed for en intelligent og effektiv styring af       baser, forskellige former for videnrepræsentation og pro
 store mængder information , der er lagret i det. Der           grammering. Systemet får også en brugervenlig interaktiv
 behandles følgende emner :                                     grænseflade.    Der skal undersøges og udvælges områder
                                                                med henblik på simulation . Dette projekt omfatter endvi
                                                                dere undersøgelser afparallelle arkitekturerfor oplagring
  1.    Organisationen af informations- og videnlagring         og bearbejdning samt konstruktion af de fornødne infe
                                                                rensmaskiner.
        med henblik på deducering og genfinding af fakta
       fra et specifikt domæne ved hjælp af eventuelt ufuld
        stændig og ukorrekt viden om domænet (og tilknyttet
        metaviden).                                             De tre enkeltprojekter :
 2.     Udvikling af optimeringsteknikker såvel på domæne      Proj. ref. 1005 : B/85. » Databasestyringssystem af næste
      afhængigt som domæneuafhængigt niveau med hen            generation — MUST«, hvori de indledendefaser i udvik
      blik på effektiv tilgang .                                lingen af næste generations databasestyringssystemer
                                                                behandles .
 3.     Fortolker til naturligt sprog.
                                                                Proj. ref 1 133 : B/85. »Avanceret model til integration af
  Projektet omfatter også aspekter af logisk programme         data- og videnbasestyringssystemer«, som undersøger
  ring med henblik på en sammenligning af de to metoder         muligheden for at integrere data- og videnbasestyringssy
 for dermed eventuelt at finde frem til kriterier, der taler    stemer.
 ---pagebreak---  31 . 12 . 85                                 De Europæiske Fællesskabers Tidende                                Nr. L 365 /39
 Proj. ref. 1117: B/85. » Videnbaseret brugervenligt              maer vil blive beskrevet ved hjælp af semantiske datamo
system til udnyttelse af informationsbaser« , som tilsigter       deller.
udarbejdelse af et videnbaseret system til støtte for til
gang og anvendelse af information fra en informations
 base.                                                            Arbejdet i undersøgelsens første år omfatter:
                                                                  — Udformning af en standardgrænseflade til hetero
Nye former for data/videntilgreb                                       gene distribuerede databaser baseret på en begrebs
                                                                       mæssig datamodel
    » En logisk orienteret opbygning af viden- og databaser       — Udvikling af en metodologi for samspil mellem bru
           med naturlig interaktiv brugergrænseflade«                  ger og system på grundlag af logisk uafhængighed
                                                                  — Udformning af et avanceret applikationsmiljø til slut
 Proj. ref 107: A /83                                                  brugere, der ønsker at modellere en vis virkelighed,
                                                                        at håndtere bestående data og viden og at finde frem
 I dette projekt, der bygger på en logisk orienteret opbyg             til løsninger på standardproblemer eller uventede
 ning af viden- og databaser med naturlig interaktiv bru              problemer.
gergrænseflade (LOKI), anvendes logisk programmering
på en række nye måder inden for systemprogrammel og
 videnbaserede applikationer.
                                                                       » Masselagre til tæt viden- og informationslagring«
Arbejdet med systemprogrammellet baseres på en ny ver
sion af Prolog og særlige værktøjer, der giver adgang til         Proj. ref 957: A /85
 databaser på kildeniveau gennem en række forskellige
sprog af Prologtypen . Disse værktøjer vil udgøre imple
 menteringssproget for en videnrepræsentationsforma              Formålet med dette projekt er at udvikle en mere avance
 lisme på højt niveau . Et begrebsmodelleringssprog               ret teknik på lagringsteknologiområdet, bl. a . perpendi
 (CML), skal udvikles med henblik på generelle anvendel          kulær optagelse på disketter og plader samt magnetisk/
ser i virkelighedens verden på grundlag af rammer, der            optisk optagelse. Foruden udvikling af grundkomponen
 kan defineres inden for prædikatregning .                        ter til disse teknologier vil der blive arbejdet med define
                                                                  ring af dataenes interne kodning, lagringsenhedens
                                                                  egenskaber med hensyn til »lokal intelligens« og system
 En anvendelse af CML bliver at lagre den viden om pro
                                                                  kravene i forbindelse med anvendelse af enhederne.
jektledelse, der er behov for i forbindelse med et af pro
jektets to anvendelsessystemer med en tysk- og engelsk
 sproget front-end. En anden opgave er udvikling af et             Blandt treårs-målene for dette projekt er prototyper på
 ekspertsystem til modellering af en del af den viden , som       perpendikulær, magnetisk optagelse på disketter og pla
 anvendes ved flykonstruktion . Dette system kaldes                der med en tæthedsgrad på omkring 100 000 fci og præ
 A DROIT, og der foreligger allerede en første prototype           sentation af et termomagnetisk pladebrev med en tæt
for vingekonstruktion .                                            hedsgrad på mindst 15 000 fci og en tilgangstid på
                                                                   150 ms .
    » Intelligent hjælp til brugere af informationssystemer«
 Proj. ref 280: B/84                                              3.3.3 .   Eventuelt tilkommende arbejde
 Det foreslås med dette projekt at undersøge metoder til          De igangværende projekter giver en rimelig dækning
 at hjælpe brugere af informationssystemer til at lære,           inden for dette delområde .
 hvorledes de pågældende injormationssystemers funktio
 ner kan udnyttes optimalt. Disse metoder skal implemen          Det er usandsynligt, at dette område vil komme i
  teres i form af en prototype i jorm af et HJÆLP-system ,        betragtning i forbindelse med indkaldelse af forslag i
 der skal give retningslinjer, instruktioner og forklaringer,     1986 .
  når brugerne anmoder herom . Der er udarbejdet et sæt
   UNIX-hjælpeprogrammer, og på dette grundlag blev et
 strukturelt hjælp-system demonstreret i 1 985.
                                                                             F&U-område 3.4 : Datamatarkitekturer
  » Videnbaserede brugervenlige grænseflader ved brugen af         Dette F&U-område vedrører forskning inden for nye
                       informationsbaser«                          former for datamatarkitekturer.
  Proj. ref. 641 : B/84
  Projektet tilsigter bygning af et videnbaseret system , som      3.4.1 .   Emner
 skal give allerede oprettede og nye data/videnbaser en
  brugervenlig grænseflade. Eksisterende databasers ske            Emnerne inden for dette delområde er :
 ---pagebreak--- Nr. L 365 /40                                  De Europæiske Fællesskabers Tidende                                    31 . 12 . 85
— Udvikling af nye kommunikationsmekanismer                        implementere nogle af disse i systemer, der ligger tættere
       Dette vil åbne større muligheder for sammenkob             på den kommercielle sfære. Hovedmålsætningen er en
      ling af maskiner, der anvender de nuværende arki             væsentlig reduktion af A.I. -applikationernes kørselstider.
      tekturer .                                                   Programmerne skal køres på concurrency-basis ved hjælp
                                                                   af et stort antal identiske processorelementer implemente
— Udvikling af maskinarkitekturer, der ikke bygger                 ret i VLSI. En concurrency-baseret maskine bør ideelt
      på von Neumann-principper                                    kunne køre alle tre programmeringsstilarter (objektorien
— Udvikling af arkitekturer, der tilsigter integrering af          teret, funktionelt og logisk) for at man kan få det fulde
      tal - og symbolbehandling                                    udbytte ved concurrency-drift, men principperne bag en
                                                                   sådan maskine er endnu ikke fuldt afklaret. Der vil blive
— Avancerede maskinarkitekturer baseret på databe                 set nærmere på alle tre programmeringsstilarter i under
      handling med høj grad af concurrency .                       søgelser af maskiner, der hver kører en af de pågældende
                                                                   programmeringsstilarter, og inden forfælles arbejdsgrup
Under avancerede maskinarkitekturer hører ligeledes                per, der skal undersøge flere områder afgenerel relevans.
nødvendigvis overvejelser med hensyn til datamatens
ydeevne, pålidelighed og disponibilitet (hardware - og             Alle delprojekterne er baseret på udveksling af meddelel
softwareaspekter) og udvikling af passende miljøer til             serne mellem identiske enheder (PCM) bestående af
udviklingsarbejdet. Det tilsigtes med forskningen at               kommunikationsmaskinel, databehandlingsmaskinel og
gøre fremskridt inden for de tilgrundliggende program             lokallager. / tilgift til delprojekterne og arbejdsgrupperne
mel - og maskinelteknologier på grundlag af tidlige                skal der nedsættes en gruppe med det formål at udvælge
oplysninger fra arbejdet på andre områder, såsom                    anvendelsesområder, hvor de forskellige programme
mikroelektronik og programmel , om behovene for                     ringsstilarter kan evalueres og deres egnethed inden for
avancerede komponenter, og arbejdet vil skabe nyttige              forskellige felter konstateres.
anvendelsesområder for disse teknologier, som f.eks .
arkitekturer for optisk databehandling.
                                                                     » Parallel associativ udviklingsmaskine som grundlagfor
Fremskridt inden for konstruktionen af datamatsyste                                              Al«
mer er en fundamental forudsætning for med held at
kunne realisere mange af målsætningerne i udviklingen               Proj. ref. 967 + 1106 : A /85
af informationsteknologien .
                                                                    Applikationer, hvor tiden er en kritisk faktor, som f.eks.
                                                                    tidstro tale- og billedforståelse forudsætter højtydende
3.4.2 .     Igangværende projekter og projekter under for          datamatsystemer.
            handling
                                                                    Dette er baggrunden for at dette projekt, der vedrører
Udvikling af nye kommunikationsmekanismer.                          bygning af en fælles udviklingsmaskine (PADMAVATI).
                                                                    Det foreslås, at maskinens arkitektur skal baseres på en
    »Sammenkobling : en pålidelig arkitekturfor et åbent            matrix af beregningsknudepunkter, der hver indeholder
                        distribueret system «                       en højtydende mikroprocessor, et lager og kommunikati
                                                                    onsgrænseflader. Programmeringsmiljøet bygger på stan
Proj. ref 818 : B/85                                                dard Prolog og Lisp med udvidelser til parallel drift. Den
Dette projekt behandler de grundlæggende problemer ved              resulterende maskinelarkitektur og programmelsystemet
en OS1-LA N-arkitektur, hvor fejltolerance er et primært            vil blive afprøvet ved implementering på den færdige
krav.                                                               maskine af beregningsintensive forsøgsopgaver på for
                                                                    skellige felter, såsom naturligt sprog samt tale- og billed
             » Integreret miljøfor pålidelige systemer«            forståelse.
Proj. ref. 874 : B/85
                                                                    Udvikling af arkitekturer med henblik på integrering af
Etårsperioden vil blive anvendt til en udspecificering af           tal og symbolbehandling.
hver del af den generelle systemkonstruktion (arkitektur,
værtsprogrammel, sammenkobling) med pålideligheds-                  Dette emne omfattes på nuværende tidspunkt ikke af
ogfejltolerancefunktionalitet .                                     noget projekt.
Udvikling af arktitekturer, der ikke bygger på von Neu             Avancerede maskinarkitekturer med en høj grad af con
manns principper                                                    currency .
 » Parallelle arkitekturer og sprogfor AIB — en VLSI-ori             » Meddelelsesoverdragende arkitekturer og beskrivelses
                      enteretfremgangsmåde«                                                    systemer«
Proj. ref. 415 + 313 : A /84                                         Proj. ref 440: B/84
Sigtet med dette projekt er at undersøge de forskellige              I dette projekt skal der konstrueres værktøjer på tre
 tidligere beskrevne ikke-von- Neumann arkitekturer og              niveauer til udvikling af ekspertsystemer:
 ---pagebreak--- 31 . 12 . 85                                De Europæiske Fællesskabers Tidende                                Nr. L 365 /41
— Sprog til meddelelsesoverdragelse (message passing)           programmer skal omfatte CAD til VLSI, signalbehand
                                                                ling, modellering i stor skala og simulering.
— Beskrivelsessprog til videnrepræsentation
— Ræsonnerings- og strategiprogrammering                        Der vil blive bygget en prototype inden udgangen af 1987,
                                                                og en maskine inden udgangen af 1988.
Der skal under projektet udvikles teknikker til implemen
tering af meddelelsesoverdragelsessprog, der kan
anvende nye højparallelle arkitekturer.
                                                                3.4.3 .   Eventuelt tilkommende arbejde
Teknikkerne skal dække aspekter i forbindelse med støtte
under driften , som f.eks. allokering, migration , garbage     De nuværende projekter giver en rimelig dækning af
collection og aktorpersistens. Der vil blive udviklet et        alle områder med undtagelse af integrering af tal og
beskrivelsessystem til støtte for videnrepræsentationens        symbolbehandling.
grundlæggende mekanismer: begrebshierarkier, arv,
attributioner.
                                                                Det er sandsynligt, at et større projekt inden for dette
                                                                område vil blive taget op til overvejelse og indgå i ind
 Med henblik på gennemførelse af ræsonnementer vedrø           kaldelser af forslag i 1986.
rende beskrivelsessystemet bruges der ikke en fast stra
 tegi, derimod vil der blive udviklet grundelementer og
constructs, som vil gøre det muligt at programmere                  F&U-område 3.5 : Konstruktions- og systemaspekter
deduktive strategier, der er tilpasset til specifikke anven
delsesformål. Strategien vil blive gennemført på concur
                                                                 3.5.1 .  Emner
 rency-basis af et stort antal aktorer, som hver skal
udnytte en lille del af videnbasen . Projektet skal slutte
med :                                                            Livscyklusmodeller for avancerede informationsbe
                                                                 handlingssystemer vil blive defineret løbende, idet der
 1) en solid implementering af meddelelsesoverdragelses         må tages hensyn til de fremskridt, der gøres inden for
      teknikken
                                                                 de forskellige delområder af programmet. Det er vigtigt
2)    teknikker til udnyttelse af specialiseret, concurrency    at sikre, at dette emne er fuldt ud integreret med
      baseret materiel med henblik på effektiv implemente       beslægtet arbejde inden for programmet for program
      ring af aktorer                                            melteknologi , således at der kan udarbejdes en praktisk
 3) et sæt grundelementer til videnrepræsentation                orienteret fleksibel strategi for indarbejdelse af nye
                                                                 AIB-baserede udviklingsmetoder i udviklingsstøttemil
 4) et beskrivelsessystem med dertil knyttede interakti        jøerne og for produktion af udviklingsstøttemiljøer til
      onsredskaber, med anvendelsesmuligheder både               fremstilling af avancerede informationsbehandlingssy
      inden for videnbaserede systemer og menneske/              stemer .
      maskine-grænseflader.
   » Udvikling og anvendelse afbillige højtydende multipro      3.5.2 .  Igangværende projekter og projekter under for
                        cessorm ask in er«                                handling
 Proj. ref. 1085 : A /85                                          » Udformning afteknikker og værktøj til brug ved analyse
                                                                          og konstruktion af videnbaserede systemer«
 Dette projekts formål er at udvikle en prototype på en          Proj. ref. 12/304 : A /83
højtydende fleksibel multiprocessordatamat . En regneha
stighed på 500 mio floating-point operationer pr. sekund         Dette var et pilotprojekt, hvori man undersøgte, hvilke
skal opnås ved concurrency-baseret drift af et stort antal       typer værktøj og konstruktionsteknikker der er nødven
specielt udviklede VLSI floating-point processorer.              dige for analyse , konstruktion , implementering og afprøv
 Maskinen vil blive implementeret som en regelmæssig             ning af videnbaserede systemer. Formålet var at specifi
 matrix af »super-knudepunkter« , hvor hvert knudepunkt          cere, hvilke teknikker der kunne benyttes som støtte ved
 typisk består af 20 processorer. En konfigurerbar sam          opbygning af ekspertsystemer. Der blev udført et særdeles
 menkoblingsstrategi i hvert knudepunkt baseret på et            værdifuldt arbejde, og der blev opnået god indsigt i
 koblet net, som skal udvikles i forbindelse med dette pro      videntilegnelsesprocessen . Resultaterne af projektet blev
jekt , vil give en fleksibel arkitektur, der er egnet til        anvendt som grundlag for projektforslag nr. 1098.
 behandling af et bredt spektrum af videnskabelige og tek
 niske problemer.
                                                                             » En metodologi til udvikling af KBS«
 Det foreslås , at der opstilles en serie brugerprogrammer
for at demonstrere værdien af den konfigurerbare arki           Proj. ref. 1098 : A /85
  tektur, både til enkeltbrugerarbejdsstationen (ved drift
 med et enkelt super-knudepunkt) og som grundlag for en          Hovedformålet med dette projekt er gennem en metodo
 stor, performant matrix af super-knudepunkter. Disse            logisk vejledning for udviklingsprocessen at bidrage til en
 ---pagebreak--- Nr. L 365 / 42                           De Europæiske Fællesskabers Tidende                                    31 . 12 . 85
kommerciel udnyttelse af de videnbaserede systemers tek     3.6.2 .  Igangværende projekter og projekter under for
nologi. Det menes , at udvikling af videnbaserede syste              handling
mer kan behandles som en særlig programmelteknik, og
at der bør stilles samme krav til udvikling af videnbase                      » Satellitdata — ARTS-IP«
rede systemer som til andre typer programmel. Kort sagt
skal KBS produceres efter mål, på grundlag af accep          Proj. ref 867:          /85
table standarder og ved en kontrollerbar proces.
                                                              Dette projekt omhandler mod tidstro billedbehandling, i
                                                             første omgang af teledetektionsbilleder fremstillet ved
                                                             hjælp af Synthetic Aperture Radar (SAR).
3.5.3 .   Eventuelt tilkommende arbejde
                                                               » Integration afAl, tale-I/O og dialog på naturligt sprog
På nuværende tidspunkt betragtes det som tilstrække             — anvendelse iforbindelse med registre (PA LABRE)«
ligt med det enkelte projekt, der er igangsat inden for
dette område, i forening med arbejdet inden for delpro       Proj. ref. 1015 :         /85
grammet for programmelteknologi .
                                                              Sigtet med dette er at konstruere og implementere et
Det er usandsynligt, at dette område vil komme i             spørge-svare-system , som giver let adgang til (og mulig
betragtning i forbindelse med indkaldelser af forslag i       hed for opdatering af) en informationsbase på grundlag
1986 .                                                        af en integration af naturligt sprog, talegenkendelse og
                                                              dialogmodellering samt videnbaserede teknikker.
                                                              » Installation af videnbaserede systemer om bord på skibe
                                                                                — begrebskonstruktion «
           F&U -område 3.6 : Fokuseringsprojekter
                                                              Proj. ref 1074 :          /85
3.6.1 .  Emner
                                                              Med dette projekt forskes der i begreber vedrørende
De forskelligartede, men indbyrdes beslægtede emner,          udnyttelse af avanceret KBS om bord på skibe, idet der
som avanceret informationsbehandling omfatter, for           skal udvikles systemer, der gør det muligt at reducere
udsætter, at det tilgrundliggende F&U-program udbyg          skibsbesætninger til et rentabelt niveau , således at skibe
ges med en ordning for integrering af resultaterne fra       fortsat kan sejle under medlemsstaternes flag, flugten til
de forskellige projekter.                                     bekvemmelighedsflag standses og normerne for sikkerhed
                                                              og ydeevne opretholdes.
Fremtidige systemer for informationsteknologi nødven
diggør integration af resultaterne fra F & U-program         3.6.3 .  Eventuelt tilkommende arbejde
merne inden for den grundlæggende teknologi , og
fokuseringsprojekterne inden for AIB-programmet vil           De tre fokuseringsprojekters definitionsfase er i gang.
derfor få stigende betydning, efterhånden som pro            Den fortsatte støtte til disse projekter vil blive taget op
grammet afvikles .                                            til overvejelse i efteråret 1986 .
                                                   DELPROGRAM 4 :
                                                  KONTORSYSTEMER
4.0.    Indledning                                            i forretningsdrift, teknologi , handel og offentlig admi
                                                              nistration .
 Information er et vigtigt middel i konkurrencen . Det er     Det er let at se, at informationsteknologien kan bidrage
 nu almindeligt anerkendt . Kontorsystemer udgør et           til forøget effektivitet, men det er en ganske anden sag
 væsentligt redskab til at anvende information som            at levere løsninger til de områder, hvor informations
 støtte til at finde vej gennem de aktuelle omvæltninger      problemerne opstår. Problemerne er tågede, og løs
 ---pagebreak--- 31 . 12 . 85                              De Europæiske Fællesskabers Tidende                              Nr. L 365 / 43
ningsprocesserne synes ofte at foregå intuitivt snarere      traditionel databehandling til den integrerede informa
end videnskabeligt. Informationsbrugerne ved ofte kun        tionsbehandling i administrationer og industrielle og
lidt eller slet ingen ting om det teknologiske indhold og    tjenesteydende virksomheder, som vil kendetegne det
de nødvendige tekniske processer i informationsbe            fremtidige arbejdsmiljø . Til dette formål er systemarki
handlingen .                                                 tekturer, funktionelle moduler og kommunikationsnet
                                                              med standardiserede grænseflader nødvendige .
De fleste brugere har behov for løsninger, ikke produk
ter. Disse løsninger skal være rimeligt komplette, og det     Ved udviklingen af disse systemer, som er afgørende
betyder, at der må leveres integrerede systemer, hvor         for vore industrivirksomheders overlevelse, må ergono
integrationen ikke kun gælder forholdet mellem de tek        miske og sociale aspekter tages i betragtning på de tid
niske komponenter (både materiel og programmel ),             lige planlægningsstadier. Kun på denne måde kan vi
men også disse komponenters funktioner som støtte for         sikre, at systemerne senere vil blive accepteret af bru
planlægning, strategiudvikling og daglig drift i organi      gerne , og at den økonomiske forventning også vil blive
sationer.                                                     opfyldt .
 Udviklingen af kontorsystemer står bl.a . over for føl       Under hensyntagen til ovennævnte integrerede frem
gende udfordringer :                                          gangsmåde, er delprogrammmet blevet opsplittet i fem
                                                              forskningsområder. Målene er :
— At tilvejebringe integrerede informationssystemar
     kitekturer og udarbejde scenarier for, hvordan de
                                                               Læren om kontorsystemer og ergonomi (4.1 )
     kan tages i anvendelse . Disse arkitekturer skal
     muliggøre hurtig, rentabel og pålidelig tilpasning       a) At analysere nuværende og forventede kontorakti
     til de skiftende behov hos en lang række forskellige          viteter for at afgøre, hvordan informationstekno
     private og offentlige virksomheder.                           logi kan anvendes med henblik på at forbedre
— At opnå forståelse af og give støtte til de ikke                effektiviteten af kontorarbejde og -organisation
     deterministiske opgaver, som varetages af et bredt            samt af virksomheden som helhed . Udover auto
     spektrum af kontormedarbejdere , i stedet for blot            matisering af forskellige funktioner og anvendelse
     at levere en teknologisk ajourføring af traditionelle,        af videnstyringsmetoder betyder dette bedre støtte,
     begrænsede kontorfunktioner.                                  især til kontorfunktionærer samt fagligt og ledende
                                                                   personale ved udførelsen af deres vurderingsopga
— At opnå væsentlige forbedringer af grænsefladerne                ver .
     mellem menneske og system , så der bliver realistisk
     mulighed for, at kontorsystemerne kan udnyttes           b) At forbedre forståelsen for ergonomiske, sociale og
     effektivt af et bredt spektrum af kontormedarbej             kulturelle faktorer i kontoret og sikre høj præsta
     dere .                                                        tion af brugerne i deres samspil med systemerne,
                                                                   samtidig med at der bydes på optimale arbejdsvil
— At udvikle løsningsorienterede angrebsvinkler på
                                                                   kår og sikres passende organisatorisk og individuel
     kontorproblemer. Man kan ikke blive ved med blot
                                                                   accept .
     at levere produktelementer og visse tjenesteydelser
     og så forvente, at brugeren skaber sin egen helheds
     løsning .                                                 Avancerede terminalarbejdspladser       og    menneske/
                                                               maskine-grænseflader (4.2)
Den afgørende chance for Europa ligger i at udvikle
systemløsninger. Karakteren af de behov, der findes i          At finde frem til omfattende nye teknologier for men
Europa må betyde, at disse løsninger opnår en tilpas          neske/maskine-grænsefladen , teknologier for ydre
ningsevne, smidighed og indbygget mulighed for at              enheder,      dokumentrepræsentationsteknologier        og
fungere i fællesskab , som vil gøre dem stærke uden for        informationshåndtering af betydning for udviklingen af
Europa. Dette vil kun kunne opnås , hvis teknologien           kontorarbejdspladser til brug i avancerede kontorsyste
anvendes på en måde, som afspejler en grad af                  mer .
opmærksomhed over for brugernes behov , som er forud
for vore vigtigste konkurrenters .                             Kommunikationssystemer (4.3 )
Forskning på området kontorsystemer kan karaktiseres           At skabe de grundlæggende teknologier, som er nød
som følger : på grundlag af fundamentale og metodolo          vendige for avancerede kontorkommunikationssyste
giske udviklinger inden for VLSI , programmelteknologi         mer, herunder de grundlæggende tekniske træk i kom
og videnrepræsentation samt visse andre felter udvikles        munikationssystemarkitekturen, optiske teknologier,
der integrerede og anvendte systemløsninger, som tager         som er særlig betydningsfulde, styring af netforbundne
hensyn til brugernes behov og til den forventede udvik        ressourcer og systemaspekter af tjenesteydelser med
ling på det tekniske, sociale og økonomiske område .           værditilvækst .
 Programmet for kontorsystemer rummer de elementer             Avancerede multi-medie-systemer til lagring og genfin
 og begreber, der afgørende markerer udviklingen fra           ding af information (4.4)
 ---pagebreak---  Nr. L 365 /44                              De Europæiske Fællesskabers Tidende                                    31 . 12 . 85
 At opnå system- og anvendelsesekspertise, der knytter           Kontorsystemanalyse
 sig til lagring og genfinding på passende måde af alle          (a) operationel og funktionel analyse af kontorbehov
 former for kontorinformation i elektroniske lagringssy
 stemer i en brugerorganisation .                                (b) udbytteanalyse
                                                                (c) glosar over aftalt terminologi
 Integrerede kontorinformationssystemer (4.5)                   (d) analyse af menneskers opgaver på kontoret
At skabe fleksible, pålidelige og rentable arkitekturer          Kontorsystemkonstruktion
for totalinformationssystemer og udarbejde scenarier
for, hvordan de kan tages i anvendelse, samt at kontrol        (a) konstruktionsmetodologi for kontorsystemer
lere validiteten af totalinformationsbegreberne i reali        (b) opstilling af modeller for og simulering af kontor
stiske miljøer, der tillader kvantitativ evaluering.                  informations-systemer
                                                                (c) transaktionsmonitor
 Integrationsprojekter, navnlig inden for område 4.5 , vil
få fortrinsbehandling.                                          (d) deterministiske og vurderingsprægede funktioner
                                                                (e) teknikker til konstruktion af brugergrænseflader
                                                                 Ergonomi
 F&U-område 4.1 : Læren om kontorsystemer og ergonomi           (a) ergonomilaboratorier
Dette forskningsprogram er udtænkt til at give en bedre         (b) kognitiv kompatibilitet mellem menneske og
                                                                      maskine
forståelse af kontormiljøet . Kontorerne er » nervesyste
met« i enhver virksomhed . De må organiseres , beman           (c) kvalificering og arbejde
des og udstyres med henblik på effektiv og virknings           (d) brugerhjælpemidler og indlæringsredskaber
fuld drift og må forbindes med andre grene af virksom
heden (såsom forskningslaboratorier og produktion) og           (e) sprog til specificering af menneske/maskine-græn
                                                                      seflader
med det omgivende miljø .
                                                                (0 tolkning og frembringelse af naturligt sprog
I øjeblikket er forståelsen af dette felt mangelfuld . Der
er ingen formel videnskab for kontorautomatisering,
som der er for produktionsautomatisering. Dette pro
gram gør det imidlertid muligt at gribe problemerne an         4.1.2 .   Igangværende projekter og projekter under for
på sammenhængende vis , fra empiriske undersøgelser                      handling
til konsekvente operationelle klassificeringer og defini
tion af edb-baserede analyse - og konstruktionsværktø                      » Funktionel analyse og kontorbehov«
jer.
                                                                Proj. ref. 56 : B/83
I overensstemmelse med denne fremgangsmåde er der
udpeget følgende hovedområder : a) kontorsystemana             Det primære formål med dette projekt er at undersøge og
lyse, b) kontorsystemkonstruktion , c) ergonomi og d)           analysere kontorfunktioner ved hjælp af en ny metode,
eventuel anvendelse af videnbaserede metoder . Den
                                                                som er under udvikling. Der skal udvikles retningslinjer
analytiske del af programmet leverer nyttigt råmateriale       for evaluering af eksisterende kontorsystemer og vejled
til de konstruktionsorienterede faser.                          ning til fabrikanternes valg af hvilke faciliteter, der skal
                                                                integreres i deres system . Projektet omfatter dels udvik
Det er indlysende, at inddragelsen af ergomoni , især i         ling af metoder til vurdering af de vigtigste former for
et teknologiorienteret program , er en væsentlig forud         kvalitativt og kvantitativt udbytte, som kan opnås ved
sætning for effektiv brug og bred accept af de påtænkte         brug af datamatbaserede kontorsystemer, og dels udvik
systemer og således for deres endelige økonomiske suc          ling af metoder til vurdering af individuel og social mod
ces . Forskningsprogrammet medtager derfor specifikke           stand mod den kommende indførelse af informationstek
forskningsprojekter inden for ergonomi med tilknyt             nologi.
ning til kontormiljøet , og dette fører til programmer for
kognitive aspekter sammen med arbejdsstrukturering,             Den metode, der udvikles, vil blive anvendt til analyse af,
kvalificering og oplæring. Ergonomiske laboratorier             hvilke krav der skal stilles til informationsystemer, og til
betragtes også som vigtige know-how-centre og som               vurdering af informationsteknologi med henblik på
katalysatorer, der giver mulighed for saglig bedøm             anvendelse på vigtige felter inden for kontorsystemområ
melse af eksperimentelle systemer og kommercielle               det. Af sådanne felter omfatter projektet i øjeblikket
produkter.                                                      implicit følgende : offentlige administrationer, store frem
                                                                stillingsvirksomheder, hospitaler og »distancearbejdets
                                                                miljø«.
4.1.1 .   Emner                                                 Mellem dette projekt og projekterne under 285 og 813 vil
                                                                resultater blive udvekslet og planlægning samordnet i
 De emner, der skal undersøges på dette område, er :           fuldt omfang.
 ---pagebreak---  31 . 12 . 85                               De Europæiske Fællesskabers Tidende                                Nr. L 365 /45
        »Redskaber til konstruktion afkontorsystemer            1.    Udvikling af en metodik til indarbejdning af ergono
                          ( TODOS)«                                  misk viden i IT-produkter som et væsentligt bidrag til
                                                                     alle dele af konstruktionsprocessen .
Proj. ref 813 : B/85                                                 Den ekspertise, der vil blive brug for i denne opgave,
                                                                     vil blive indhøstet ved :
Projektets formål er at udvikle redskaber til støtte for
konstruktion af kontorsystemer. De fem mål er:                 2.     Undersøgelse af menneske/ maskine-grænsefladens
                                                                     interaktionsmåder, og bygning af en multimode
— at undersøge modeller for konstruktion af kontorsy                MMG for at opnå et ergonomisk optimalt samspil.
      stemer fra et detaljeringsniveau svarende til en gen
      nemførlighedsanalyse til et detaljeringsniveau sva      3.    Den ekspertise, som indhøstes ved (1) og (2), vil blive
      rende til en implementeringsspecifikation ;                    stillet til rådighed for den europæiske industri som
— at tilvejebringe et konstruktionsstøttemiljø baseret på            helhed ved: a) udvikling af en programmelpakke til et
                                                                     integreret beslutningsstøttesystem , og b) ved tilrette
      grafiske grænseflader og under anvendelse af eks              læggelse af et bredt program af udgivelser, semina
      pertteknikker til styring af konstruktionsarbejdet og          rer, work shops og konsulentaktiviteter i hele den
      identifikation afproblemer og ukorrekte specifikatio          europæiske IT-industri.
      ner ;
 — at tilvejebringe redskaber til evaluering af de foreslå
       ede kontormodeller i deforskellige udviklingsfaser;       Under arbejdet henimod disse mål vil det i første række
— at tilvejebringe redskaber til brug ved valget af en          blive undersøgt, hvordan folk bruger information og til
      arkitekturfor kontorsystemet ;                            hvilke formål. Brugerreaktioner på eksisterende udstyr vil
                                                                udgøre et væsentligt materiale for sådanne undersøgel
— at tilvejebringe redskaber til udarbejdelse af kontor        ser.
      prototyper ud fra specificering af den begrebsmæs
      sige model.
                                                                Arbejdet forventes at munde ud i en forståelse af egent
                                                                lige menneskelige behov — uanset udstyret — en forstå
Mellem dette projekt og projekterne under 4.1.1 a) og           else, som kan anvendes i enhverfase afproduktkonstruk
4.1.2 b) vil planlægning blive samordnet og resultater          tionen , fra det abstrakte udkast til løsningen af konkrete
udvekslet ifuldt omfang.                                        konstruktionsproblemer. Det vil udtrykkeligt blive
                                                                erkendt, at opmærksomheden , da man ikke på forhånd
                                                                kan vide, hvordan mennesker vil bruge informationer,
                                                                bevidst må rettes imod et informationssystems grænse
       »Analyse og konstruktion afkontorstøttesystemer         flade til de mennesker, der konstruerer det, såvel som til
                           (OSSAD)«                             dets brugere. Der lægges en vis vægt på brugerindlæ
                                                                ringsprocesser og støtte til dem ved hjælp af IT-systemer.
 Proj. ref 285 : B/84
                                                                Som et yderligere resultat afprojektet vil der i løbet af tre
                                                                år blive udviklet et dynamisk glosar (GLOT) for området
Projektet sigter på at opstille en model for et integreret      informationsvidenskab og -teknologi. Glosaret vil blive
kontorsystem med grundlag i de seneste undersøgelser,           opbygget på grundlag af en omfattende enhedssystemati
men med en så vidtgående totalintegration som muligt.           sering, der ikke blot vil byde på terminologiske definitio
Især følgende emner vil blive taget op : Modellering af         ner, men også krydsreferencer mellem opslagsordene og
opgaver og aktiviteter på kontorer, udvikling af et sprog       deres dele, både inden for og mellem sprogene. I begyn
(grammatik og ordforråd), udvikling af en metode til spe       delsen vil der blive brugt engelsk og tysk terminologi, men
cificering og måling af ydeevne, udarbejdelse af kon           til sidst vil alle sprog i De europæiske Fællesskaber
struktionsprocedurer for kontorsystemer, vurdering af           komme med.
krav til brugerorienterede informations-styringssystemer.
Mellem dette projekt og projekterne under 4.1.1 a) og
4.1.2 a) vil planlægning blive samordnet og resultater
udvekslet ifuldt omfang.                                         » Kognitiv simulator til konstruktion afbrugergrænsefla
                                                                                der«
                                                                Proj. ref. 234 : B/84
      » Ergonomilaboratorier og informationsteknologi«
                                                                Dette toårs-projekt sigter på udvikling af et simulerings
 Proj. ref 385 : A /84                                          værktøj, som skal være til hjælp for konstruktører ved
                                                                sammenlignende vurderinger af bestemte grænseflade
                                                                konstruktioners kognitive kompatibilitet med mennesker.
 Projektet tager sigte på at tilvejebringe et referencepunkt    Resultaterne omfatter programmelpakken og brugervej
for det ergonomiske arbejde i Europa . Der kan skelnes          ledningen samt en oversigt over retningslinjerfor kognitiv
 mellem tre store arbejdsfelter:                                modellering og dialogudformning, udledt af validerings
 ---pagebreak--- Nr. L 365 /46                              De Europæiske Fællesskabers Tidende                                   31 . 12 . 85
afprøvning. Det frembragte programmel skal være for           ningsprincipper. Stemmekommunikation mellem men
eneligt med resultaterne af standardisering af f.eks.          nesker og kontorsystemer vil kræve udvikling af effek
driftssystemer.                                                tiv talegenkendelse og af en syntetisator af naturlig
                                                               tale .
4. 1 .3 . Eventuelt tilkommende aktiviteter                    Et vigtigt aspekt med henblik på at lette standardise
                                                               ring af grænsefladen til den menneskelige verden og
                                                               papirverdenen er letanvendelige, formaliserede sprog.
Dette område er godt dækket ind med projekter og vil
                                                               Disse skal udformes på en sådan måde, at det bliver
næppe komme i betragtning ved indkaldelse af forslag
i 1986 .
                                                               muligt for også den ikke-edb-kyndige bruger at specifi
                                                               cere sine behov direkte over for systemet.
  F&U-område 4.2 : Avancerede arbejdspladser og menne          Realisering og afprøvning af funktioner, der støtter bru
                  ske/maskine-grænseflader                     gerens beslutningsproces, betragtes som en del af termi
                                                                nalarbejdspladsen . Rådighed over disse funktioner for
Arbejdspladsen er brugerens indfaldsvej til kontorsy           modes at være en nøglefaktor i konkurrencen mellem
stemet. Brugeraccept og brugerpræstation afhænger af,           kontorprodukter.
hvordan den tilsvarende menneske/ maskine- grænse
flade udformes .                                                Udvikling af specifikke komponenter til systemgrænse
                                                                flader skulle føre til en generel arkitektur, som vil
                                                                muliggøre integration af delsystemer i en arkitektonisk
Den vigtigste kanal for informationstilførsel til bruge        homogen løsning. Selv om formuleringen af arbejdsop
ren er den visuelle kanal . Ligesom den vokale to-vejs         gaverne henviser til integration i en fysisk terminalar
kanal , har denne udviklet sig til at tilvejebringe infor      bejdsplads, er det ikke meningen , at der kun skal stilles
mation til motoriske aktiviteter, som bør integreres på         forslag, hvor der gås ud fra, at alle tilknyttede funktio
passende vis i anvendelsen af grænsefladen . Følgelig           ner ligger i arbejdspladsen . Løsninger, der omfatter
vil VDU'er, tastaturer og talemodtagere smelte sammen           distribuerede funktioner med tilgang via kommunika
til en integreret I / O-enhed , som egner sig for behand       tionsforbindelser, er lige så relevante .
ling af tekst og billeder ved direkte manuel og vokal til
gang. Skærmene bør helst have papirs dimensioner og
bærbarhed (elektronisk papir). En anden fremgangs              En stor del af det programmel , som brugeren anvender,
måde med henblik på et mere komfortabelt »visuelt               kommer til at ligge i selve terminalarbejdspladsen . Reg
input« vil blive den store dataskærm . Behovet for mul         ler, som højner programmellets portabilitet, og hvorom
tifunktionelle muligheder vil kræve udvikling af enhe          der er eller vil blive opnået enighed, skal implemente
der, som tillader indlæsning og redigering af grafik,           res . Dette gælder også for regler og aftaler inden for
on-line-håndskrift og ideogrammatisk konversation .             andre aspekter af systemet .
Så længe der ikke findes et bærbart, papirlignende
display vil udskrivning være nødvendig, og behovet for           4.2.1 . Emner
hurtigere og mere alsidige (tekst, grafik, farve) skrivere
til lav pris vil vokse .                                         Følgende F&U-emner er udpeget :
                                                                 Systemaspekter
Det er nødvendigt at frembringe grænseflader mellem
menneske og maskine , som varetager hele det spektrum            (a) Systemaspekter ved arbejdspladskonstruktion
af funktioner, der normalt udføres med pen og papir.             (b) Terminalarbejdspladssikkerhed
                                                                 Visuelt medium
 At der ved kommunikation hyppigst anvendes person
                                                                 (a) Visionsgrænseflade
 lig eller telefonisk kontakt viser, at visuel og talt infor
 mation vil blive foretrukket, når det er muligt . Visuel        (b) Konstruktion af fladpanelarbejdspladser
 kommunikation vil kræve udvikling af højdefinerede              (c) Videoimager med høj opløsningsevne
farvevideoskanderingsenheder, som rummer den
behandlingskapacitet, der kræves til effektiv oplagring          (d) Billedkodning
og transmission og til anvendelse af det multifunktio
 nelle fladepaneldisplay .                                       Papir
                                                                 (a) Papirgrænseflade
 Den vokale kanal kan ikke håndtere så megen informa            (b) Avanceret scanner
 tion som den visuelle , men er den mest effektive bærer         (c) Avanceret skriver
 af naturligt sprog . Stemmekommunikation vil kræve
                                                                 (d) Mikrofilmgrænseflade
 udvikling af sofistikeret behandling med henblik på
 forbedring af det akustiske miljø og udvikling af kod          (e) Grafikkodning
 ---pagebreak--- 31 . 12 . 85                                De Europæiske Fællesskabers Tidende                                Nr. L 365 /47
(f) Grafikgenkendelse                                           information samt sætter den alfanumeriske funktion ,
(g) Intelligent grafikgenkendelse                               datafunktionen , og stemmetelefonsystemet i indbyrdes
                                                               forbindelse.
Tale
                                                                Et andet sigte med projektet er at stimulere europæiske
(a) Talegrænseflade                                             producenter til indbyrdes at harmonisere både interne
(b) Talekodning                                                 netgrænseflader og brugergrænseflader.
(c) Talegenkendelse
(d) Talesyntese
(e) Intelligent talegenkendelse                                           » Komponenter tilfremtidige edb-systemer«
Kontorsprog og -procedurer                                       Proj. ref. 956 : A /85
(a) Kontordokumentarkitekturer og - sprog
                                                                 Dette projekt går ud på med udgangspunkt i eksisterende
(b) Kontorgrænsefladesprog                                      avanceret teknik at konstruere en datamat med reduceret
(c) Håndtering af multimediedokumenter                           ordresæt (RISC), hvis arkitektur er europæisk. Den skal
                                                                 hovedsagelig orienteres mod terminalarbejdspladser og
(d) Intelligent brugerfunktionsstøtte
                                                                filværter, hvor den vil kunne udføre yderst komplekse
(e) Multimediekommunikation mellem brugere                      funktioner på brugervenlig vis.
4.2.2 .    Igangværende projekter og projekter under for             » En terminalarbejdspladsfor europæiskforskning
           handling                                                                 i kontorsystemer (ER W)«
»Sikker, åben , integreret multimedieterminalarbejds            Proj. ref. 1032 : A /85
                       plads (SOMIW)«
                                                                 Det generelle mål for dette projekt er at fremstille en
 Proj. ref. 367: A /84                                           materielkonfiguration og programmelmiljøer, der er
                                                                 egnede til at forske i og fremstille prototyper på avance
 Projektet omfatter konstruktion og implementering af en         rede integrerede kontorsystemer. Dermed vil den euro
 terminalarbejdsplads, som er baseret på princippet om           pæiske edb-industri blive styrket, og dens afhængighed af
 »åbne systemer«, der gør det muligt at opstille standard       dyre udenlandske produkter mindsket.
protokoller til kommunikationsmedier. Det er således
 muligt at forbinde arbejdspladsen med forskellige netty        I løbet af tre år skal der udvikles en avanceret prototype,
per og med ISDN. Arbejdspladsen vil kunne behandle               hvormed følgende specifikke tekniske mål skal være
forskellige informationstyper, herunder: tekst, statiske og      opfyldt :
 levende billeder, grafik, tale og håndtegninger. Arbejds
pladsen vil blive udstyret med et netorienteret driftssy        — meget høj ydeevne ved små omkostninger
stem til styring af multivinduer og et distribueret databa      — en materieludformning, der udnytter VLSI-produk
sestyringssystem . Hovedelementerne i systemets materiel               ter og RISC-arkitektur i processorudformningen
 er: en 32-bit centralenhed, mellemstor magnetpladekapa         — en åben arkitektur, således at ressourcer andre ste
citet, skærm med høj opløsningsevne, mus, kamera , digi              der i nettet kan træde i stedetfor lokale ressourcer
taliseringsudstyr og tale-kompressor, højttaler, optisk
 tegnskanner og passende nettilslutningskredsløb . Dertil        — redskaber til sprogudvikling med henblik på at frem
kommer en enhed og procedurer til kontrol af tilgangen .              stille RISC-kode til tolkning af ordresæt for virtuelle
                                                                      maskiner
                                                                 — programmeringsmiljøerforflere sprog.
   » Integration afeuropæiske skrivemaskiner som billige
                    terminalarbejdspladser«                      I tredje års tredje kvartal vil derforeligge en demonstrer
                                                                 bar prototype på terminalarbejdspladsen .
 Proj. ref. 855 : B/85
Sigtet med dette projekt er at vurdere den fremtidige rolle
for skrivemaskiner, som er forbundet med kontornet , der             » Interaktiv håndtering afdigitaliserede billeder ved
 omfatter andre terminalarbejdspladser, filværter og data                             brugergrænsefladen «
mater.
                                                                 Proj. ref. 79 : B/83
 Man vil under projektet implementere og afprøve en pro
 totype, hvori forskellige kontorfunktioner som f eks . elek    Dette projekt dækker de forskellige aspekter af billed
 troniske postforbindelser med eksterne leverandører er          håndtering ved brugergrænsefladen i et kontormiljø :
 integreret , og som transmitterer og modtager grafisk           behandling, lagring, præsentation og manipulation . To af
 ---pagebreak---   Nr. L 365 /48                              De Europæiske Fællesskabers Tidende                                    31 . 12 . 85
  målene med dette projekt er at udpege brugernes behov          — elektronisk repræsentation af dokumenter, uanset
 for billedhåndtering i en multimediegrænseflade og at                  hvordan de oprindelig er produceret ;
  udvikle ensartede deskriptorerfor billedegenskaber.
                                                                 — metoder til at optimere reproduktionen af dokumen
                                                                        ter, der indeholder farvebilledinformation. Meto
                                                                        derne omfatter innovative, farvebehandlede kom
        » Modelopstillingfor og simulering afde visuelle
      egenskaber ved moderne visningsteknologier under                 pressionsalgoritmer og metoder til bedre farvegengi
                     kontorarbejdets vilkår«                            velse med henblik på reproduktion af billedeinforma
                                                                        tion med virkelighedstro farver på en passende
                                                                        udlæsningsenhed;
  Proj. ref. 612 : B/84
                                                                 — behandling for at reproducere et elektronisk doku
  Projektets mål er at projektere, konstruere og bygge en               ment i andre udlæsningsmedier (skærmbillede, papir
                                                                       kopi og transmission);
  simulator for at afprøve egenskaberne ved de displays,
  der er baseret på nye teknologier. Specifikke mål: Sam        — tidstro indkodning og genkendelse af information i
  menligning af displays, der simuleres i henhold til krite           form af tekst og grafik, som den typisk produceres af
  rier for, hvornår de kan accepteres af brugerne ; gennem             mennesker.
 førelse af et begrænset antal ergonomiske forsøg udfor
  met med henblik på at simulere langvarige kontorar            Resultaterne vil blive realiseret i en forskningsmaskine
 bejdsvilkår for at opnå større indsigt i de arkitektoniske      med henblik på evaluering og demonstration .
 og teknologiskefaktorer, der harforbindelse med kvalitet
  og » visuel komfort«.                                          Dette projekt supplerer projekt 853 .
    »En billedkodningsalgoritme med højt komprimerings
                forhold tilfotografiske teledata «
                                                                    » Indlæsning, komprimering og reproduktion afbilled
 Proj . ref. 563 : B/85                                                      dokumenter med virkelighedstrofarver«
 I en repræsentativ gruppe, som dog ikke må være større,        Proj. ref 853 : B/85
 end at den kan arbejde effektivt,    skal der udarbejdes en
 billedkodningsmetodik med højt komprimeringsforhold            Dette projekt handler om metoder til optimal reproduk
 og anvendeligt over for tv-signaler. Arbejdets endelige        tion af dokumenter, der rummer farvebilledinformation .
 mål er at definere en kodningsteknik , der kan udpeges         Reproduktion af farvebilleddokumenter kan opdeles i
som en mulig europæisk standard for fotografiske tele          nogle få hovedtrin fra indlæsning af originalen til
 data på ISDN.                                                  udskrivning af kopien . Yderligere trin herimellem vil blive
                                                                udviklet for at optimere processen som helhed, herunder
                                                                nye komprimeringsalgoritmer til farvebehandling med
          » Videokodning ved 256 kbit/s og 64 kbit/s «          henblik på at opnå en høj grad af effektivitet i lagrings-og
                                                                 transmissionsfunktionerne samt forbedring affarvebilled
 Proj . ref. 925 : B/85                                          informationen .
 Projektet består af undersøgelses- og specificeringsar         Der vil blive udviklet en integreret model med henblik på
 bejde samt harmoniseringsbestræbelser blandt ledende           at demonstrere forskningsresultaternes anvendelighed.
fabrikanter. Undersøgelserne gælder tekniske krav til            Hertil vil der blivefremstillet tre moduler:
 afholdelse af telekonferencer. Specificeringsarbejdet gæl     — en skriverprototype
der CODEC'er til levende billeder i området 384 - 64
kbit/s .                                                        — en skannerprototype
                                                                — et kodnings-/afkodningsmodul.
                      » Papirgrænsefladen «                      De teknikker, der skal udforskes, skulle resultere i billige
                                                                apparater.
 Proj. ref. 295 : A /84
                                                                 Dette projekt supplerer projekt 295 .
 Dette projekt beskæftiger sig med papirs og papirrelate
 rede processers rolle i avancerede elektroniske kontorsy
stemer. Der vil blive forsket i teknikker, som effektivt
 håndterer informationer på papir og som vil føre frem til        » Kontaktbilledføler med amorft silicium til anvendelse på
 en nedskæring af brugen afpapir.                                                    kontorer og telegrafik«
 Behandlede enkeltteknikker :
 — elektronisk læsning af tidligere udarbejdede papirdo         Proj. ref 1051 : B/85
       kumenterfor at indkode billedet og for at indkode og      Dette projekts formål er at udvikle en avanceret kontakt
      genkende tekst og grafik ;                                 billedføler med høj opløsningsevne til anvendelse på kon
 ---pagebreak---  31 . 12. 85                                 De Europæiske Fællesskabers Tidende                                Nr. L 365 /49
 torer og telegrafik. En sådan billedføler vil resultere i       Metoder til specificering af anvendelser vil blive udfor
 meget kompakte systemer. Der vil i dette projekt blive          sket, herunder redskaber til opbygning af anvendelses-og
 undersøgt nye teknikker, dvs. HOMOCVD og fotodisso             sprogspecifikke videnkilder.
 ciation til aflejring af amorft Si, med henblik på at opnå
 større stabilitet.                                              Der vil blive udført forsøg for engelsk, fransk og tysk.
                                                                 Projektet planlægges for en femårig periode.
 Under projektet skal der:
— udvikles en lineært kontaktskanderende billedføler             Deltagerne er uafhængige og industrielle forskningsorga
       med a-Si, hvilket vil føre til et meget kompakt           nisationer fra Frankrig og Tyskland samt en partner fra
                                                                 det britiske erhvervsliv.
       system ;
 — udvikles nye teknikker til forbedring af denne kon           Dette projekt supplerer projekt 64.
       taktbilledfølers egenskaber.
  I denne første fase af et stort udviklingsprogram vil der
 blive udviklet en lineært kontaktskanderende billedføler
                                                                          » Lingvistisk analyse afde europæiske sprog«
 med amorft silicium og med matrixudlæsning i parallelle
 blokke .
                                                                  Proj. ref. 291 : B/84
                                                                  Dette projekt skal for en række europæiske sprogs ved
     » Talegrænseflade ved kontorarbejdspladser (SPIN)«          kommende resultere i forelæggelsen af det nedenfor
                                                                 anførte iform af edb-datafiler med tilhørende metodik :
 Proj. ref. 64 : A /83
                                                                 — opslagsord, bøjninger, grammatiske kategorier;
                                                                 — algoritmer og tabeller til omsætning fra orotgrafisk
 Målet for dette projekt er at udvikle og sammenbygge                  tilfonetisk form og omvendt :
grundkomponenterne til en alsidig talegrænseflade ved
 terminalarbejdspladsen . Komponenter: Taleanalyse,              — algoritmer og tabellerfor betoning ;
 talegenkendelse, taleverifikation , talekodning og -dekod      — statistikker over, hvor hyppigt de enkelte opslagsord
 ning og talesyntese.                                                  og bøjningsformer bruges ;
                                                                 — tekster, der er egnede til at uddrage yderligere stati
 For at kunne sammenbygge komponenterne er det vigtigt                 stiske oplysninger.
 at have forståelse for talens brug ved kommunikation
 mellem menneske og maskine og for de kvalitative og              Projektets resultater er af grundlæggende betydning for
funktionelle aspekter, som gør grænsefladen acceptabel           en række andre projekter, især dem der vedrører naturlig
for brugerne. Disse to aspekter vil blive studeret grundigt.      tale og sprog.
 Følgende naturlige sprog er for øjeblikket dækket : itali       Der er taget hul på en specificeringsfase, hvorefter der vil
ensk, fransk, nederlandsk og tysk .                              blive udviklet en sprogproccesor, dels til anvendelse i
                                                                 systemer, der på flere sprog kan omsætte tekst til tale af
 Dette projekt udvides til derefter også at omfatte under        høj kvalitet, dels til talegenkendelsessystemer med stort
søgelse og implementering af et system til genkendelse og         ordforråd. Kodningsenheden skal endvidere give mulig
forståelse af sammenhængende tale ved brug af avance             hed for detektion og retning affejl i strenge, der passerer
 rede teknikker inden for områderne forståelse af natur         forbi.
 lige sprog, edb-lingvistik og kunstig intelligens .
  » Intelligens- og videnstøttet talegenkendelse ( IKAROS)«        » Undersøgelse afeffektiv brug af tale ved grænsefladen
                                                                                mellem menneske og maskine«
 Proj. ref 954 : B/85
                                                                 Proj. ref. 449 : B/84
 Implementering af et system til tidstro og taleruafhængig
genkendelse og forståelse af kontinuerlig tale.
                                                                 Dette projekts formål er at finde frem til, hvilke krav der
                                                                 må stilles til effektive stemmegrænseflader, især ved
                                                                 CAD/CAM/CA E-arbejdspladser. Partnerne er bruger
 Der sigtes kun mod et enkelt anvendelsesformål og mod          forskningssammenslutninger, slutbrugere og leverandør
et anvendelsesrelevant udsnit af naturligt sprog.               firmaer på stemme- og datamatområderne.
 Der vil blive udviklet modeller til indarbejdelse af proso     Projektets resultater er af grundlæggende betydning for
 disk, syntaktisk, semantisk og pragmatisk viden i genken       en række andre projekter, især dem , der vedrører naturlig
 delsessystemet.                                                 tale og sprog.
 ---pagebreak---  Nr. L 365 / 50                              De Europæiske Fællesskabers Tidende                                    31 . 12 . 85
  » Håndtering afblandede tekst-billed-stemme-dokumen           anvendelse i projekt 121 . Andre dele (i det væsentlige et
  ter baseret på en standardiseret kontordokumentarkitek        syntaksprogram , et adaptabelt formatkontrolprogram og
                             tur «                               en oversætter) vil blive skrevet til dette projekt. Det
                                                                 anvendte sprog vil være »objective C«, en objektorienteret
                                                                forprocessor til C, som kan fås i handelen og derfor ikke
 Proj. ref 121 : A /83                                           indebærer nogen begrænsning i de leverede programmel
                                                                 produkters flytbarhed. Arbejdet omfatter demonstration
                                                                 af dokumentudveksling mellem forskellige maskiner og
 Grundlaget for dette arbejde er en raffineret , emneorien      anlæg hos projektparterne samt udvikling af en fælles
 teret dokumentarkitektur, som er ved at blive standardi
                                                                 brugergrænseflade.
seret på første grundniveau af ECMA , ISO og CC1TT.
 Med dette projekt skal udarbejdes og veriferes konstruk
 tionsprincipper og arkitekturer, som støtter en let naturlig    I en række projekter behandles der aspekter af integre
 behandling af dokumenter. Formålet er at lokalisere og          rede systemer, men endnu er der ikke i noget projekt
 afprøve broer mellem det i det væsentlige papiroriente         taget fat på et fuldt integreret system .
 rede kontor og morgendagens elektroniske dokumentver
 den . (Se også område 4.2.5 . (c)).                             Dette projekt supplerer projekt 121 .
 Dette projekt, der vil starte med en specifiseringsfase,
skal for en række europæiske sprogs vedkommende i før                      » Intelligent terminalarbejdsplads (IWS)«
ste omgang resultere i forelæggelse af det nedenfor
anførte i form af edb-datafiler og metodefiler, kodet i          Proj. ref 82 : B/83
højniveausprog :
                                                                 Målet for dette projekt er at udstyre kontormedarbej
Opslagsord, bøjninger, grammatiske kategorier;                   derne med et integreret arbejdspladsprogrammel, som
                                                                 kan byde på komplekse tjenester, lige fra tale og grafik til
 algoritmer og tabeller til omsætning fra ortografisk til        beslutningsstøtte på ekspertniveau og automatisk rap
fonetisk form og omvendt ;                                       portfremstilling. Prototypen på den terminalarbejdsplads,
                                                                 der skal udvikles, vil blive afprøvet i miljøer med kommu
 algoritmer og tabellerfor betoning ;                            nikationsfaciliteter og forbundne filværter. Der vil blive
                                                                 lagt vægt på , at der anvendes metoder og programmel,
                                                                 der skal repræsentere viden fra kontormiljøet.
 statistikker over, hvor hyppigt de enkelte opslagsord og
 bøjningsformer bruges ;
                                                                          » Udvidet kontorsagsvandring med interaktive
 tekster, der er egnede til at uddrage yderligere statistiske                              visningspaneler«
 oplysninger.
                                                                  Proj. ref. 878 : B/85
 Projektets resultater er af grundlæggende betydning for
 en række andre projekter, især dem der vedrører naturlig
 tale og sprog, og de vil blive anvendt i den følgende fase,      Dette projekt går ud på at udvikle et prototypesystem ,
 hvis sigte il være at udvikle en sprogbehandlingsmaskine,        hvor begrebet udvidet kontorsagsvandring kombineres
 dels til anvendelse af systemer, der på flere sprog kan          med et visningspanel af en ny type med henblik på at vur
 omsætte tekst til tale af høj kvalitet, dels til talegenken     dere og præsentere kontoraktiviteter. Kontoraktiviteter
 delse med stort ordforråd. Kodningsenheden skal endvi           består typisk af opgaver, der udføres parallelt eller
 dere give mulighed for detektion og retning af feil i            sekventielt af personer i kontorroller. Disse aktiviteter
 strenge, der passererforbi.                                      beskrives formelt med henblik på at automatisere dem
                                                                  der, hvor de enkelte opgaver skal udføres. Men hvor men
                                                                  nesker impliceres , og der dermed indføres ikke-determini
 Dette projekt supplerer projekt 1024 .                           stiske elementer, skal disse medtages som undtagelser.
                                                                  Udvidet kontorsagsvandring omfatter både den formelt
    » Prøvekørsel af kontordokumentarkitekturen (PODA )«          beskrevne arbejdsstrøm og håndteringen af undtagelser,
                                                                  der optræder hyppigt- navnlig i kontorarbejde. På grund
                                                                  lag af kontorsagsvandringen skal der udvikles en proto
  Proj. ref 1024 : A /85                                          type på et kontorsystem som et redskab for konstruktion ,
                                                                  optimering og demonstration af kontoraktiviteter.
  Dette projekt går ud på at tage den nye standardfor kon
  tordokumentarkitektur i anvendelse overfor en kontordo
  kumentarkitektur under UNIX, i alt væsentligt under
                                                                  4.2.3 .   Eventuelt tilkommende aktiviteter
  overholdelse af krav om flytbarhed. En pilotversion af
 programmellet vil blive flyttet til et af de materielproduk
  ter, hver af konsortiets producenter fremstiller. En del af     På dette område vil følgende emner komme i betragt
  det programmel, der skal bruges, er allerede taget i            ning ved indkaldelse af forslag i 1986 :
 ---pagebreak--- 31 . 12 . 85                               De Europæiske Fællesskabers Tidende                                Nr. L 365 / 51
— Visuelt medium og visning : Udover de eksiste               Det tredje emne vedrører ressourcestyring i et distribue
      rende projekter vil et projekt, der handler om inte     ret miljø .
      gration af forskellige teknikker med henblik på
      menneske/maskin-grænsefladen , komme i betragt          Det fjerde emne tager sigte på at videreføre standardi
      ning.                                                    seringen af kontorinformationstjenester med værditil
— Kontorsprog og - procedurer : På delområdet kon             vækst, f.eks . i form af postbesørgede meddelelser for
     torsprog og - procedurer er der i forvejen fire pro      tekst, billede og stemme og for multimedieinformati
     jekter, der dækker et bredt felt . Men dette delom       ons-systemer, som f.eks . avancerede teledata.
     råde er særdeles omfattende og betydningsfuldt ;
      navnlig mangler der projekter, der handler om            Arkitektur
      intelligent brugerstøtte og kontorgrænsefladesprog,      (a) kommunikationssystemarkitektur
      hvor der lægges særlig vægt på flersprogethed .
                                                               (b) kommunikationssikkerhed
                                                               (c) harmoniseringsspørgsmål på kommunikationsom
                                                                    rådet
         F&U-område 4.3 : Kommunikationssystemer
                                                               Teknologi
Kontorkommunikation byder på en række mulige tid              (a) optisk bredbånds-LAN
krævende forskningsemner. Teknologiske fremskridt er
nødvendige inden for mikroelektronik og fiberoptik, og         (b) avancerede koblingsteknikker
forskning er nødvendig vedrørende principperne for
fremtidige kommunikationssystemer såsom bred                  Ressourcestyring
bånds-lokaldatanet ( LAN ), indbyrdes forbindelse af           (a) distribuerede systemer
LAN , og gateway-faciliteter for multimode funktionali
tet. F&U bør føre til nye systemer og standarder i over
ensstemmelse med ISO's referencemodel for åbne                 Tjenester
systemer (OSI ). Udover disse tekniske problemer er der        (a) multimodeforsendelse af meddelelser
ikke-tekniske problemfelter, som må tages op med hen          (b) ISDN-baserede avancerede teledata
blik på at støtte udviklingen af kontorkommunikations
systemer. Behovet i forbindelse med kontorkommuni             (c) telekonferencer
kation må undersøges mere systematisk for at opnå et           (d) avancerede tjenester
solidt grundlag for fremtidig konstruktion af telekom
munikationssystemer. De specielle aspekter ved men
neskets grænseflade med kommunikation må undersø
ges, og teleadministrationernes fremtidige forhold til
                                                               4.3.2 .  Igangværende projekter og projekter under for
nye lokale kommunikationssystemer må overvejes . Nye
                                                                        handling
sprog og driftsystemfaciliteter er nødvendige i forbin
delse med distribuerede systemer.
                                                                 » Lokalt bredbåndskommunikationssystem til organisati
                                                                                oner med spredt beliggenhed«
4.3.1 .   Emner
                                                                Proj. ref. 73 : A /83
Inden for denne vifte af mulige forskningsaktiviteter er
udpeget fire hovedemner, som dækker nogle nøgle                Dette projekt gælder forskning og udvikling af et lokalt
spørgsmål .                                                     bredbåndskommunikationssystem til organisationer med
                                                               spredt beliggenhed. Det prototypesystem , der udvikles, vil
 Det første emne vedrører det grundlæggende spørgsmål           opfylde de forventede fremtidige kommunikationsbehov
— hvordan kan man tilvejebringe et fælles kommuni             hos store industrielle, videnskabelige og administrative
kationssystem for alle kontorkommunikationsbehov ?              organisationer. Der vil i projektet blive taget hensyn til
 Dette spørgsmål bliver mere og mere presserende, efter        behov for kommunikation af data , tekst, tale og grafik,
som ikke-stemme-kommunikation vil blive nødvendig               og der vil blive tilvejebragt stamnet og gateways til hete
ved næsten ethvert skrivebord i fremtiden , og video          rogene lokaldatanet.
 kommunikation er på vej .
 Det andet emne tager sigte på bredbånds-LAN , herun                  »Arkitekturerfor kommunikationssystemer«
der anvendelse af lysledere , og alle de teknologiske
problemer i forbindelse hermed . Det omfatter også den
tilkoblede kommunikations rolle på kontoret, og                 Proj. ref. 237: A /84
behandler problemerne ved at gå videre fra de aktuelle
teknikker for enkelttjeneste-kobling frem imod multi           Projektets hovedvægt ligger på udviklingen af nye arki
tjenestekobling med variabel båndbredde, hvormed                tekturer for sammenkobling af terminaler og ressourcer i
 alle ydre enheder og ressourcer på kontoret kan sættes i       et miljø med flere integrerede tjenester. Det net, som
 indbyrdes forbindelse .                                        udvikles under dette projekt, vil afspejle princippet om
 ---pagebreak---   Nr. L 365 / 52                                De Europæiske Fællesskabers Tidende                                    31 . 12 . 85
 åbne systemer, idet det forsynes med grænseflader i hen           behov for sammenkobling af OSI-systemer og net. Med
 hold til OSI-standarder.                                           detteformål skalfølgende områder undersøges:
                                                                    — generelle arkitektoniske egenskaber ved en net-gate
 Det foreslås, at man går frem i tre faser, begyndende                   way :
 oppefra :
                                                                    — funktionel definition af en net-gateway (herunder
 1 fase 1 identificeres kommunikationsbehovene ved en                    mål for ydeevne og antallet afforbindelsesmulighe
 analyse af brugernes behov. Der vil blive udviklet en                   der) og en formaliseret metode til konstruktion af en
 logisk kommunikationsmodel. Der vil blive stillet forslag               sådan gateway arkitektur;
 om integration af et distribueret driftssystem i den åbne
 systemstruktur.                                                    — implementeringsspørgsmål (f. eks. materiel/program
                                                                         mel-fordeling, egnede teknologier) og en formaliseret
 I fase 2 vil den fysiske arkitektur blive udviklet ved at               metode til overførsel af specifikationer til implemen
 overføre den logiske model fra fase 1 på den eksisterende               teringer og til parallelt materiel;
 kommunikationsteknologi.
                                                                    — ydeevneanalyse afforeslåede arkitekturer, specifika
 Fase 3 vil omfatte udviklingen af de systemelementer, der               tioner og implementeringer;
 er identificeret i fase to , og munde ud i demonstration af
 et forsøgsnet. Forsøgsnettets præstationer vil blive målt          — hurtig opbygning afprototyper på konstruktioner ved
for at evaluere de beslutninger om systemets konstruk                   hensigtsmæssige kompromisser i anvendelsen af
 tion , som blev taget i fase to .                                       materiel og programmel.
   » En integreret netarkitektur til kontorkommunikation «                     » Integreret optisk lokaldatanet (LION)«
 Proj. ref 395 : A /84                                              Proj. ref 169 : A /83
Dette projekt går ud på at konstruere og definere en arki          Med LION-projektet er man ved at realisere et lokalt
tektur til kontorkommunikation og demonstrere en pilot             bredbåndsnet, som er baseret på lyslederteknologi, og
implementering af den . Arkitekturen vil kunne rumme                som kan finde bred anvendelse på kontorområdet, herun
alle typer lokal- og fjerndatanet, såsom optiske LAN,               der i industrielle forskningslaboratorier, på universiteter
bredbånds-baserede fællesantenneanlæg, PABC'er, pak                og hospitaler og i fabrikker. LION vil sikre samtidig til
kekommunikationsnet og det opstående digitalnet med                 gang for en række uafhængige brugere, som har behov
 integrerede tjenester (ISDN), som er ved at dukke frem .          for distribueret behandling og distribueret intelligens, og
                                                                    vil afvikle tale-, data-, tekst-, og videotrafik. Der regnes
 Den integrerede arkitektur vil blive demonstreret i et inte
                                                                    med meget høje bithastigheder, hvilket kræver nye tekno
greret forsøgsnet, som omfatter bredbåndsnettet og
                                                                    logier i integreret optik og meget hurtige elektroniske
                                                                    komponenter.
 mange andre disponible lokal- og fjerndatanet, og som
forbinder projektpartnerne. De demonstrerede anvendel
 ser vil omfatte en forbedret version af dokumenthåndte
 ringsmiljøet.                                                             » TA LON — Afprøvning og analyse afoptiske
                                                                                lokaldatanet«
  »Standardisering af integrerede LA N-tjenester og proto          Proj. ref. 870: B/85
                 koller for tilgang til tjenester«
                                                                    I en særlig opgave ( TALON) sigtes der på at tilvejebringe
 Proj. ref 43 : B/83                                               solide tekniske og kommercielle principper for afprøvning
                                                                    af komplekse optiske lokaldatanet. Denne opgave støtter
 Projektets mål er at definere de tjenester, der skal leveres       og supplererforskelligt arbejde med konstruktion af kom
 af et lokaldatanet med integreret trafik , og at definere en       munikationssystemer. Mange af de for tiden almindeligt
 stabil grænseflade, som er uafhængig af den givne LAN-            anvendte metoder til afprøvning af lyslederforbindelser
 teknologi, og som danner overgang mellem dataterminal            mellem to punkter duer ikke, når de anvendes på kom
 udstyret og LAN-tilgangsenheden . Denne grænseflade vil           plekse optiske topologier. Med dette biprodukt skal der
 omfatte den fysiske grænseflade og de tjenestetilgangs           bygges demonstrationsmodeller, hvis effektivitet vil blive
protokoller, ved hjælp af hvilke tjenesterne kan benyttes.         evalueret iforskellige miljøer.
                                                                   Dette projekt supplerer projekt 169 .
    » Parallel arkitektur ti! net-gateways som forbindelse
            mellem OSI-systemer (PANGLOSS)«
                                                                              » Kohærent optisk ultrabredbånds-LAN«
Proj. ref 890 : B/85
                                                                   Proj. ref. 249 : B/84
Dette projekt går ud på at bygge en prototype på en højt
ydende net-gateway ved brug af i høj grad parallel arki           Med dette projekt skal det undersøges, om det kan lade
tektur med henblik på at imødekomme det forventede                 sig gøre at benytte kohærente optiske teknikker i et lokal
 ---pagebreak---  31 . 12 . 85                               De Europæiske Fællesskabers Tidende                                Nr. L 365 / 53
datanet. Både tekniske og systemmæssige spørgsmål vil           4.3.3 .  Eventuelt tilkommende aktiviteter
blive taget op til undersøgelse. Nye maskinarkitekturer vil
blive behandlet, nemlig arkitekturer til implementering af      På dette område vil tjenester til multimode forsendelse
transmissioner i størrelsesordenen adskillige Gbit/s på         af meddelelser komme i betragtning ved indkaldelse af
store båndbredder og for forskellige informationsmedier         forslag i 1986.
herunder tale, tekst og billede.
                                                                 F&U-Område 4.4 : Avancerede multimedie-, lagrings- og
                                                                                genfindingssystemer
       » Dynamisk tilpasningsdygtigflertjenestekobling«
                                                                Informationsteknologi og kontorautomatisering vedrø
Proj. ref 1059 : B/85                                          rer fundamentalt lagring, tilgang til og flytning af infor
                                                                mation , omfattende data, tekst, grafik, tale, billeder og
Hensigten med dette projekt er at udpege og udnytte de          andre former. Undersøgelser, som skal føre til defini
relative fordele, der er ved en koblingsorienteret kommu      tion af en avanceret databasemodel til kontorbrug, og
nikationsarkitektur, når det gælder de mange former for         undersøgelser af sikkerhed, fortrolighed, tilgangsbe
trafik og tjenester, kontoret kræver. Projektet omfatter en     myndigelse og informationsdistribution er af afgørende
behovsundersøgelse, en undersøgelse af avanceret kon           betydning for et bredt spektrum af kontorsystemforsk
struktion og teknologi, en delvis prototype, der er i stand     ning .
til at illustrere princippet, samt andre arkitekturprincip
per, herunder begrebet båndbreddeomstilling. Endvidere
vil terminalernes geografiske placering samt et fremtidigt      Den foreslåede forskning er rettet mod bygning af en
kontorkommunikationssystems trafikproduktion og yde            række eksperimentelle prototyper på kontorinformati
evnekrav blive taget op til behandling.                         onsværter og drift af disse under realistiske vilkår sepa
                                                                rat og tilsluttet hinanden for at opnå praktisk erfaring
                                                                med systemimplikationerne ved bygning af disse vær
                                                                ter, indlæsning i dem af praktiske informationer og
                                                                brug af dem på realistisk måde .
   »Opbygning og styring afdistribuerede kontorsystemer
                      (COMANDOS)«                               Arbejdet er derfor opdelt i tre generelle klasser : system
                                                                spørgsmål , brug og behov samt komponenter.
Proj. ref 834 : A /85
                                                                Systemspørgsmål omfatter konstruktion og drift af kon
Hovedmålet for dette arbejde er at skabe et effektivt og        torinformationsværter, herunder højtydende filtre og
letanvendeligt miljø til udvikling og styring af distribue     undersøgelser af nye informationsmodeller og udvik
rede anvendelser. For at nå dette mål vil der blive taget
                                                                ling af metrik i tilknytning til disse . Værter skal betrag
kombinationer af nyudviklet teknologi og den seneste            tes i deres forhold til de andre komponenter i et alsidigt
eksisterende teknologi i anvendelse over for innovative og      kontorsystem , herunder andre informationsværter og
generelle redskaber. Der vil blive taget hensyn til forskel    fordelingen af informationer og funktioner mellem
lige distribuerede kontorinformationssystemers specifikke       dem . Det nødvendige arbejde på aspekter i forbindelse
karakteristika .
                                                                med arkiveringsgrænseflader for spørgesprog og ind
                                                                holdserklærende sprog er blevet identificeret.
                                                                Brug og behov tager sigte på arten af informationen
    » Interaktiv audio-visuel kommunikation mellem flere        (data, tekst, grafik, billeder osv.), som vil blive inde
                      punkter (MIA C)«                          holdt i kontorinformationsværter, udtrykt i kvalitetet,
                                                                kvantitet og sammensætning samt brug af denne infor
Proj. ref 1057: B/85                                            mation . Der vil blive kigget nærmere på en intern,
                                                                adaptiv grænseflade, der svarer til brugernes behov og
                                                                erfaring.
Dette projekt vedrører udvikling og demonstration af et
system til samtidig udveksling af information i form af
tale, billeder og data mellem personer på 2, 3 eller flere      Komponenter : udvikling af materiel, programmel og
steder langt fra hinanden ved brug af ISDN og andre 64          systemelementer, som vil blive indbygget i avancerede
kbit/s net. Til selve demonstrationen vil der blive anvendt     arkiveringssystemer, hovedsagelig i informationsværter,
et internationalt audio-konferencesystem med visuelle           men også i avancerede terminalarbejdspladser. Disse
hjælpemidler og kontorsystemhjælpemidler, men den               omfatter filtre, systemstyringsspørgsmål i forbindelse
udviklede signal- og protokolinfrastruktur vil kunne            med anvendelse af optiske plader i avancerede kontor
anvendes i forbindelse med en lang række audio-visuelle         systemer, systemteknikker, der kræves for at opnå
 tjenester.                                                     meget høj , opfattet pålidelighed, og anvendelse af
 ---pagebreak---  Nr. L 365 / 54                                De Europæiske Fællesskabers Tidende                                    31 . 12 . 85
 avancerede informationsbehandlingsteknikker til avan                          » Konstruktion og driftsevaluering af
 cerede arkiverings- og genfindingssystmer.                                           kontorinformationsværter«
 4.4.1 .  Emner
                                                                   Proj. ref 231 : A /84
                                                                   Projektets mål er at konstruere, demonstrere og derefter
 Dette F&U-område omfatter følgende emner :                        evaluere en familie affungerende prototyper på kontorin
                                                                  formationsværter, der kan rumme repræsentationer i
 Filværtarkitekturer
                                                                   digital elektronisk form af al den kontorinformation , som
 (a) konstruktion og evaluering af kontorinformations             nu nedfældes på papir. Der vil blive opstillet en helheds
       værter                                                      model af både den information , værterne rummer, og de
                                                                  funktioner, der kræves til manipulation og styring af den .
 (b) systemer med meget høj sikkerhed .                            Nøglen til projektet er behandlingen af problemstillingen
                                                                   ved distribueret information , arkitektur og brug i kontor
 Systemspørgsmål                                                   miljøet.
 (a) nye informationsmodeller
 (b) filspørgesprog og indholdserklærende sprog .                  Der er planlagt to større demonstrationer af mulighed
                                                                   erne i kontorinformationsværter i løbet af projektet, en
                                                                  forsøgsdemonstration ved slutningen af år 3 og en hoved
  Brug og behov                                                    demonstration ved slutningen af år 4. Så er der et helt år
 (a) arten og brugen af arkiveret information                      til atforetage en grundig evaluering afsystemet.
 (b) bruger-fil adaptiv grænseflade
                                                                   Som en udvidelse af det oprindelige projekt vil der deref
 (c) kontorinformationsværters ydeevne .                           ter blive foretaget en undersøgelse og aflagt en beretning
                                                                   om de anvendeligheds- og ydeevnespørgsmål, der opstår
  Komponenter                                                      ved drift af et sæt distribuerede informationsværter, der
 (a) filfiltre                                                     tilsammen rummer en fuldt integreret tjeneste. Desuden
                                                                   vil to konfigurationer blive implementeret og evalueret :
 (b) optiske lagersystemkoncepter .
                                                                  — » Logisk vært« — et sæt » værtsenheder« (én proces
                                                                         sor), som er samlet på ét sted og opfører sig som én
                                                                         enhed overfor brugeren .
4.4.2 .   Igangværende projekter og projekter under for           — » Helhedstjeneste« — som udgøres afflere »logiske
          handling                                                       værter«, der er geografisk distribuerede.
               » Et multimedie-arkiveringssystem «
 Proj. ref. 28 : A /83
                                                                     » Nye informationsmodellerfor arkivering og genfinding
                                                                                til kontorbrug«
 Målet for dette projekt er al udvikle et system , der tilveje
 bringer arkiveringstjenester for multimediedokumenter              Proj. ref. 59 : A /83
 ved brug af magnetiske og optiske lagringsmedier. Kon
 tormiljøets behov vil blive gjort til genstand for særlig          Projektet omfatter forskning i nye informationsmodeller
 opmærksomhed. Systemet vil blive realiseret i en dedike         for arkivering og genfinding til kontorbrug. Vægten vil
 ret vært, som tager imod henvendelser fra kunder, som              blive lagt på forskning i de teoretiske problemer i forbind
f.eks. terminalarbejdspladser eller andre enheder. Kom             else med en model, der beskriver alle former for kontor
 munikationsenhederne mellem vært og kunde bliver mul              information . Der vil blive udviklet en række modeller,
 timediedokumenter, og ikke fysiske poster eller blokke.            som sammenholdes med teknikker til arkivering og gen
                                                                   finding af information .
 De tjenester, værten leverer, er de samme som dem , der
 traditionelt findes i et informationsgenfindings- eller            Mange nøgleproblemer er under udforskning, hvoraf de
 databasemiljø . Men det dobbelte krav om , at systemet            fleste behandler aspekter ved systemers accepterbarhed
skal kunne arkivere multimediedokumenter, og at det                for mennesker, eller mere præcist : genfindingsprocessens
skal kunne anvendes i kontorer, fører til, at der opstår            hastighed og præcision for den øvede og den uøvede bru
 emner at forske i. Værten vil blive realiseret trinvis. Den       ger.
første prototype vil kun behandle tekst og attributdata .
 Billed- og taledata vil blive tilføjet i senere versioner.         De udviklede modeller vil blive bygget op og valideret i et
                                                                   programmelmiljø , der skal simulere samspillet i et kon
 Helhedsudformningen er færdigudarbejdet, og der arbej             tors arkiverings- og genfindingssystem . Arkitekturen er
 des nu på de funktionelle specifikationer til systemkom           udarbejdet i hovedtræk sammen med en skitse til bruger
ponenter, herunder værtsdelsystemet og brugergrænsefla             grænsefladen . Det videre arbejde vedrører forespørgsler,
 den .                                                              lagringsstruktur og systemsikkerhedsaspekter.
 ---pagebreak--- 31 . 12 . 85                                 De Europæiske Fællesskabers Tidende                                  Nr. L 365 / 55
 » Et generelt, offentligt lagrings- og genfindingssystem for    For det andet : oprettelse af prøvnings- og evaluerings
                     data , tale og billede«                     miljøer for komponenter til kontorsystemer samt proto
                                                                 typer på integrerede kontorsystemer, som muliggør kva
Proj. ref 901 : B/85                                             litativ og kvantitativ validering i en række simulerede
                                                                 kontorer og virksomheder. Også i dette arbejde vil der
Med dette projekt skal der oprettes en ekstremt stor mul        blive gjort brug af resultaterne fra område 4.1 såvel som
timediedata- og billedbase, som vil blive gjort alment til      af andet arbejde med standarder, ydeevne og integra
                                                                 tion .
gængelig for offentligheden . Hensigten er at demonstrere
et sådant systems gennemførlighed, og projektet omfat
ter: udvikling af et nyt laservisionssystem , der kombinerer
analog og diskret kodet information , og et genfindingssy
stem for en multimediedatabase, herunder en velfunger          4 .5 . 1 .  Emner
ende grænseflade til geografisk information . Systemet vil
blive udformet, så der kan fås adgang til det gennem
                                                                 De emner, der skal studeres på dette område, omfatter
alment tilgængelige, billige terminalarbejdspladser. Der
lægges særlig vægt på konstruktionen af en brugergræn
seflade, der er særdeles let at håndtere, og hvortil der vil     Systemarkitektur
blive gjort brug af videntekniske metoder.                      (a) systemarkitekturer
                                                                 (b) systemsikkerhed .
                                                                 Afprøvning og evaluering
 4.4.3 .   Eventuelt tilkommende aktiviteter                     (a) faciliteter til afprøvning og evaluering af kontorsy
                                                                        stemer
 På dette område vil følgende emne komme i betragt              (b) anlæg til afprøvning af kontorsystemanvendelser.
 ning ved indkaldelse af forslag i 1986 : brug og behov
 for systemer til multimedielagring og -genfinding .
     F&U-område 4.5 : Integrerede kontorinformations
                             systemer                            4.5.2 .    Igangværende projekter og projekter under for
                                                                            handling
 Forskning i og udvikling af prototypekomponenter til
 kontorsystemer må suppleres med forskning i og evalu
 ering af koncepter for integrerede kontorsystemer med                               » Kontorsystemsikkerhed«
 henblik på varierede kontormiljøer. I et industrielt
 F&U-program er afprøvning af prototyper ud fra krav,            Proj. ref. 998 : B/85
 som er repræsentative for markedsvilkårene , den vigtig
 ste prøve på den udførte forsknings relevans .                  I dette projekt tages alle sikkerhedsaspekterne ved infor
                                                                 mationssystemer op til integreret behandling. Det er
 Distribuerede systemers arkitektur er et væsentligt inte       opdelt i tre faser:
 ressefelt. Distribution af funktionelle enheder, knyttet
                                                                 — vurdering af teknikkens udviklingsstade, herunder
 sammen i net, kan betragtes som det grundlæggende
                                                                         krav og løsninger på så højfølsomme områder som
 princip for ikke blot kontorsystemer, men alle fremti
                                                                        forsvar og processtyring
 dige informationssystemer. At udfolde og implemen
 tere af dette princip er bestemt ingen bagatel . Tvært         — udvikling af en sikkerhedsmodel for informationssy
 imod kræver det mange nye ideer og udvikling af refe                   stemer
 rencemodeller og standarder.                                    — specificering af sikkerhedsforanstaltninger og udar
                                                                         bejdelse af implementeringsretningslinjer.
 Et særligt aspekt, systemsikkerheden , bør tages i
 betragtning i hele konstruktionsprocessen , både på
 totalsystemets niveau og på komponentniveau .
 På dette område er der identificeret to emner, som er                      »Avanceret informationssystem til offentlig
 komplementære, men ikke nødvendigvis gensidigt                                      administration (ASTRA)«
 afhængige .
                                                                  Proj. ref831 : A /85
 For det første : konstruktion , udvikling og evaluering af
 avancerede kontorsystemprototyper, baseret på de nye            Med ASTRA vil der blive tilvejebragt faciliteter til
 ste komponenter udviklet i Europa, om muligt under               afprøvning og evaluering af kontorinformationssystemer.
 ESPRIT-programmet (område 4.2 til 4.4), og på resulta           Projektet falder i to faser: I første fase vil der blive fore
 terne af struktureret analyse inden for læren om kontor         taget en analyse af informationshåndteringen i meget
 systemer og ergonomi (område 4.1 ).                              store offentlige administrationer i fire deltagerlande.
 ---pagebreak---   Nr. L 365/56                              De Europæiske Fællesskabers Tidende                                 31 . 12 . 85
 Anden fase består i udarbejdelsen af to prototyper, som       forsøgsimplementering af begge prototyper i to forskellige
 adskiller sig med hensyn til størrelse, kompleksitet,          lande. Projektets resultater vil stå til rådighed for de
 systemarkitektur og omkostninger:                              offentlige administrationer i medlemslandene.
 (i)   en prototype på højt niveau til behandling af store
       datamængder,
 (ii)  en prototype på lavt niveau til behandling af
       kontorautomatiseringens multifunktionelle aspek         4.5.3 .   Eventuelt tilkommende aktiviteter
       ter.
                                                                På dette område vil følgende emner komme i betragt
 I disse prototyper vil der blive gjort brug af avancerede      ning ved indkaldelse af forslag i 1986 : Informationssy
 lagrings- og genfindingssystemer, baseret på optiske pla      stemarkitektur, faciliteter til afprøvning og evaluering
 der. Til slut vil anden fase blive evalueret og munde ud i     samt anlæg til afprøvning af anvendelsessystemer.
                                                     DELPROGRAM 5
                                        DATAMATINTEGRERET FABRIKATION
5.0.   Indledning                                              af indsatsen og udvekslingen af oplysninger mellem de
                                                               forskellige og somme tider stærkt afvigende dele af
Dette område vedrører hele rækken af fabrikationsakti         F&U-programmet for CIM .
viteter, herunder datamatstøttet konstruktion (CAD),
datamatstøttet produktudvikling (CAE), datamatstøttet          Der beskrives seks F&U-områder :
fabrikation (CAM), fleksible maskinbearbejdnings- og           5.1 . Integreret systemarkitektur
montagesystemer, robotteknik, afprøvning og kvalitets         5.2 .  CAD / CAE
kontrol . Området er udvalgt på grund af dets potenti
elle indvirkning på produktionsmetoder og -økonomi ,           5.3 . Datamatstøttet fabrikation (CAM)
som i høj grad hænger sammen med succes i IT-indu             5.4. Fleksible fabrikationssystemer
strierne og i fabrikationsindustrien som helhed .
                                                               5.5 . Delsystemer og komponenter
Målsætningen inden for CIM er at skabe et miljø , hvori        5.6 . CIM-systemanvendelser.
brugeren i stigende grad er i stand til at implementere
et system baseret på flere forskellige fabrikater, og
hvori IT-leverandører inden for Fællesskabet kan kon                  F&U-område 5.1 : Integreret systemarkitektur
kurrere effektivt .
                                                               Inden for de næste ti år må man forvente, at en række
For at opnå dette vil bestræbelserne blive koncentreret        forskellige CIM-systemer vil blive implementeret i
på to hovedområder. For det første er der behov for            fremstillingsindustrien . For at være effektivt skal hvert
arbejde vedrørende infrastrukturer, som koncentreres           system passe optimalt til sin konkrete brug. Med hen
om udviklingen af konstruktionsregler og arkitekturer,         blik på at bevare konkurrencedygtighed og fleksibilitet
som fører frem til en fælles referenceramme . Relevant         via anvendelse af ny teknologi, efterhånden som denne
arbejde vedrørende internationale standarder vil til sta      bliver tilgængelig, må der udvikles effektive konstrukti
dighed blive vurderet og områder identificeret, hvor en        onsmetoder til CIM . I øjeblikket er der visse retnings
europæisk aktion vil kunne støttes . Det andet område          linjer, men ingen internationale standarder til konstruk
omfatter aktioner vedrørende de delsystemer, grænse           tion af systemarkitektur for CIM .
flader og værktøjer, hvis udvikling eller forbedring
skønnes at være af strategisk betydning for De euro           Der kræves nytænkning for at få egnede systemarkitek
pæiske Fællesskabers industri (både brugere og fabri          turer til at passe med fremstillingshelheden lige fra pro
kanter).                                                       duktudvikling, produktkonstruktion, produktplanlæg
                                                               ning og kontrol, tidstro styring af produktionsudstyr,
For at stimulere og lette overførsel af nye koncepter          materialehåndtering til lagerstyring og salg. Til støtte
inden for informationsteknologi til maskinindustrierne         for totalsystemindsatsen er det nødvendigt at udvikle
i EF vil der blive tilskyndet til anvendelsescentre, som       strategier for data, kommunikation og behandling, som
kan virke som en vigtig samlelinse for koordineringen          imødekommer både fysiske og logiske krav .
 ---pagebreak--- 31 . 12 . 85                                   De Europæiske Fællesskabers Tidende                                Nr. L 365 / 57
Systemarkitekturerne for CIM bør være åbne, således               — mulighed for progressiv implementering, med særlig
at det undgås, at markedet domineres af et enkelt fabri               opmærksomhed på de mindre og mellemstore virk
kat, og således at brugerne får størst mulig valgfrihed                somheders behov,
med hensyn til udvælgelse af delsystemer.
                                                                  -— anvendelighed i et bredt afsnit af industrien .
De nødvendige ressourcer til at definere en standardar
kitektur og den nødvendige markedsstyrke til at opnå
accept af denne vil kun kunne mobiliseres af de største
og mest indflydelsesrige organisationer. Men ønskelig
heden af at udvikle en referencemodel , som vil sætte              5.1.3 .   Eventuelt tilkommende aktiviteter
brugere i stand til at udvikle CIM-systemer baseret på
flere forskellige fabrikater, er indlysende . Dette er et          Dette område er godt dækket ind med projekter og vil
område, hvor mulighederne for afgørende fremskridt                 næppe komme i betragtning ved indkaldelse af forslag
gennem en forenet indsats er store, og som derfor er               i 1986 .
særligt egnet for en indsats omfattende hele Fællesska
bet .
                                                                       F&U -område 5.2 : Datamatstøttet konstruktion og
                                                                                duktudvikling (CAD/CAE)
5.1.1 .     Emner
                                                                   Betydningen af datamatstøttet konstruktion er, at :
— definere og udvikle åbne systemarkitekturer, som                 — konstruktionstiden nedbringes, og optimering af
       kan anvendes i en række fabrikationsmiljøer ;                    konstruktionen , produkterne og processerne lettes,
— implementere disse arkitekturer i virkelige fabrika             — lagring af alle relevante aspekter af konstruktionen
       tionsmiljøer.                                                    lettes , og hurtig ajourføring og datafangst fremmes,
                                                                   — der frembringes data, som anvendes under hele
                                                                        fabrikationsprocessen ,      herunder     robot-     og
                                                                        værktøjsmaskinprogrammer,
                                                                   — der sker tilbagemelding fra fabrikationsprocessen
 5.1.2 .    Igangværende projekter og projekter under for              til konstruktionsholdet, hvilket muliggør en mere
            handling                                                    alsidig og rentabel drift .
 Det indledende arbejde, der er gennemført inden for
 pilotprojekterne, danner et nyttigt grundlag for dette og         Modulære strukturer til CAD/CAE-delsystemer (som
 andre områder af ESPRIT CIM . Der foreligger allerede             omfatter generaliserede 3D-modeller, geometriske kon
 en bog med titlen » Design Rules for a CIM-System «               struktionssystemer, tekniske beregningsprogrammer og
 udgivet af : R. W. Yeomans , A. Choudry, P.J.W.                   simuleringsprogrammer) er nødvendige for at give kon
 ten Hagen . Yderligere en publikation , der omfatter              struktøren adgang til forskellige programmelpakker og
 konstruktionsregler for integrering af robotter i CIM ,           databaser. Sådanne systemer skal kunne give data, som
 vil efter planen blive udgivet i 1986 .                           er umiddelbart anvendelige for alle efterfølgende kon
                                                                   struktions- og produktionsaktiviteter, samt god
 Det igangværende projekt på dette område er :                     display-kvalitet og kapacitet. Disse systemer skal i stig
                                                                   ende grad støtte forskelligartede og geografisk adskilte
                                                                   organisationer, der samarbejder om konstruktionspro
            »AMICE, en europæisk datamatintegreret                 cessen for et komplekst slutprodukt .
                       fabrikationsarkitektur«
 Proj. ref. 688 : B/84                                              Med henblik på at tilskynde til bedre anvendelse af
                                                                    CIM-systemer ved reduktion af fejlrisikoen , bør der
                                                                    udvikles metoder, der giver mulighed for repræsenta
 Det er hensigten at definere og udvikle åbne systemarki           tion , specifikation og afprøvning af foreslåede systemer
 tekturer for CIM samt at støtte nuværende og fremtidige            før installeringen .
 behov. Konstruktionskriferierne for arkitekturerne omfat
 ter :
 — åbenhed, dvs. skabelse af et miljø, hvor systemer med            Medmindre noget taler meget stærkt imod , skal alle
       flere forskellige fabrikater kan støttes . I denne sam      projekter inden for område 5.2 stemme overens med
        menhæng vil arkitekturerne være ISO-OSI kompa              den relevante arkitektur, der er udviklet under
        tible ,
                                                                    område 5.1 . Der skal ligeledes tages hensyn til CAD/
 — beskyttelse af eksisterende investeringer - dvs . over          CAE's sammenhæng med CAM - og FMS-systemer (5.3
        gangen fra nuværende til fremtidige implementerin          og 5.4), og teknikker, der er under udvikling inden for
        ger vil blive fastlagt .                                    andre områder af ESPRIT skal til stadighed revideres .
 ---pagebreak--- Nr . L 365 / 58                            De Europæiske Fællesskabers Tidende                                     31 . 12 . 85
5.2.1 .   Emner                                                elementers analyse samt den Al-baserede avancerede
                                                               højniveaumodelleringsgrænseflade. Første del af arbejdet
CAD /CAE-faciliteter til produkt- og proceskonstruk           er afsluttet med en analyse af de bestående CAD/CAM-
tion .                                                         grænsefladestandarder og udformning af procedurer for
                                                               udveksling af modeller mellem CAD-systemer. Der er
Tilpasning eller udvikling af værktøjer og delsystemer         gennemført forsøg med højniveaudataoverførsel mellem
til støtte for integrerede CAD/ CAE-aktiviteter, f. eks .:     MEDUSA og BRAVO. Konstruktionen og implemente
                                                               ringen af disse grænseflader vil blive snævert koordineret
— produktkonstruktionsaktiviteter såsom projektsty            med internationalt standardiseringsarbejde på dette
      ring, konceptkonstruktion , skitseprojektering, ana     område .
      lyse og simulering, slutkonstruktion , produktdoku
      mentationsstyring og produkt-konfigurationssty
      ring,                                                        » Udvikling afet integreret proces- og operationsplan
— proceskonstruktionsaktiviteter såsom procesvalg,                      lægnings-system med anvendelse af interaktiv
      proces-modellering, procesanlægning, procesplan                            3D-modelleringsteknologi«
      simulering, proces-planoptimering, planlægning af
      proceskvalitetssikring,                                  Proj. ref. 409 : B/84
— specifikke værktøjer til forskellige produkt- og pro
      cesklasser, og værktøjer til »gruppeteknologikon        Formålet er at udvikle et interaktivt, grafikbaseret system
      cepter« (geometri , dimension , materiale, tolerance ,  for proces- og operationsplanlægning inden for et fabri
      procestype).                                             kationsmiljø . For at nedbringe udviklingsomkostningerne
                                                               bør systemet som helhed opbygges af projektparternes
Anvendelse af AI-tekniker inden for CAD / CAE                  eksisterende og efterprøvede systemkomponenter. Frem
                                                               gangsmåden vil være at opnå en ensartet brugergrænse
— gennemgang af fremskridt inden for kunstig intelli          flade for CAD- og CAM-systemer og for det andet at
      gens, som eventuelt kan anvendes på CAD/CAE .             tilvejebringe en fuldstændig simulering af fabrikations
      Gennemførelse af udviklingsarbejde på passende           processen .
      områder,
— grafikværktøjer til støtte for styrende og kontroller
      ende aktiviteter i fabrikationsmiljøer.                          » Konstruktion og specifikation afkonfigurabelt
                                                                                grafikdelsystem for CIM«
Grafiksystemer
                                                                Proj. ref 496 : B/84
— støtte til beslutningstagning på styrende og kontrol
      lerede niveauer .
                                                                Projektet har to hovedmål:
                                                                1 . Identificering og klassificering af de forskellige krav
5.2.2 .   Igangværende projekter og projekter under for
                                                                      til grafik på de mange CIM-områder.
          handling                                              2.    Udvikling af programmel/materiel prototype grafik
                                                                      delsystemer, som opfylder kravene under 1 . ovenfor.
   » Viden- og beslutningsstøttefor materialehåndterings            Det første mål er nået, deltagerne har udarbejdet en
                           systemer«                                 oversigt omfattende materiel, programmel og menne
                                                                     ske/maskine-grænsefladekrav       for grafik i CIM-
Proj. ref 293 : B/84                                                 systemer og afleveret rapporten . For at nå det andet
                                                                     mål er deltagerne i øjeblikket ved at udarbejde kon
 Under projektet undersøges anvendeligheden af ekspert              struktionsspecifikationerne for prototypen af det gra
systemer for beslutningsstøtte, og der vil blive udviklet en         fiske delsystem samt et sæt konstruktionsstandarder
videnbase for modellering af materialehåndteringssyste               baseret på anvendelse af Graphics Kernel System
mer. Målsætningerne er at analysere og definere den                   (GKS) og programmeringssproget Ada .
nødvendige viden til opnåelse af gyldige vurderinger af
systemkonstruktioner og af systemoperation . Denne
viden vil blive implementeret i beslutningsstøttesystemer
                                                                   » VITAMIN: visualiseringsværktøjer og modellerings
og anvendt af ingeniører til planlægning af et materiale
                                                                              standarder ifabrikationsindustrien «
håndteringssystem .
                                                                Proj. ref. 1038 : B/85
                     » CA D-grænseflader«                        Projektet tager sigte på at udarbejde et sæt grafiske
                                                                 visualiseringsværktøjer baseret på modelleringsstandar
Proj. ref. 322 : A /84                                          der med det mål at forbedre beslutningsprocessen i pro
                                                                duktionsstyringen . Der vil blive taget fat på en lang
Projektet koncentreres om vigtige grænseflader i CAD/           række væsentlige informationer vedrørende driftsledelse,
CA M-systemer:          CAD-dataudvekslingsgrænsefladen ,       såsom handel, markedsføring, produktionsstyring og
CAD-databasegrænsefladen , grænsefladen for endelige            produktionsovervågning.
 ---pagebreak---  31 . 12 . 85                               De Europæiske Fællesskabers Tidénde                                  Nr. L 365 / 59
 5.2.3 .    Eventuelt tilkommende aktiviteter                   ringsgrad. Efterhånden som implementeringen skrider
                                                               frem , vil en ny fleksibel maskinbehandlingscelle bestå
 Emnerne »anvendelse af AI-teknikker« og »grafiske              ende af en gruppe værktøjsmaskiner, målemaskiner,
systemer« vil komme i betragtning ved indkaldelse af            materialeforsyningsudstyr og føderobotter blive indarbej
forslag i 1986 .                                                det i systemet. De videre anvendelser er relevante for pro
                                                               jekt ref. 477. Kontakten mellem de to konsortier opret
                                                                holdes, således at de kan udnytte fordelene ved udveks
                                                                ling af tekniske informationer.
     F&U-område 5.3 : Datamatstøttet fabrikation (CAM)
Et datamatstøttet fabrikationssystem i denne sammen
hæng er møntet på en tidstro styring af fabrikations                     » Kontrolsystemerfor integreretfabrikation :
operationer. Et CAM-system virker som et højt pålide                                    CA M-løsning«
ligt informationsnet, som overvåger et bredt spektrum
af indbyrdes afhængige aktiviteter i fabrikationsforlø         Proj. ref. 477: A /84
bet og udøver opfølgningskontrol på basis af en over
ordnet styringsstrategi .
                                                                Projektet er koncentreret om produktionsaktivitetskontrol
                                                                (PAC), som har til opgave at lukke hullerne mellem pro
                                                                duktionsplanlægning og -udførelse. Resultaterne vil især
Konstruktionsmålene for et CAM-system bør omtatte :             være anvendelige i miljøer til fabrikation af små varepar
i)        maksimal bistand til menneskelig overvågning og       tier. Målet med projektet er at konstruere, udvikle og
          i forbindelse med de overordnede fabriksoperati      afprøve de programmelmoduler, der er nødvendige for at
          oner og individuelle processer ;                      lukke hullerne i kontrolfunktionen , nedbringe menneske
                                                                lige indgreb og reaktionstid så meget som muligt og
ii )      individuelt programmerbare processer ;
                                                                benytte sig af data , som automatisk indfanges i fabrik
iii )     kompatabilitet med de i 5.1 definerede systemar      ken .
          kitekturer ;
iv )      mulighed for at indføre ændringer og udvidelser       Første fase er i gang med en række grupper, der analyse
          uden at krænke det samlede systemkoncept .            rer tre beslægtede områder :
                                                                — Proces : Analyse af fabrikationsfaciliteter og udvæl
                                                                      gelse af et egnet sted til implementering.
                                                                — Kontrol: Teoretisk modellering for planlægning og
 5.3.1 .     Emner                                                    fastlæggelse af PA C-systemer.
                                                                — Programmel: Undersøgelse og analyse af egnede
— definition og udvikling af CAM-systemer i en                        programmelværktøjer og -teknikker, der er nødven
       række industrielle miljøer ;                                    dige for systemet.
— anvendelse af innovative koncepter efterhånden
       som de bliver tilgængelige .                              Der opretholdes ligeledes teknisk kontakt med projekt
                                                                418.
5.3.2 .     Igangværende projekter og projekter under for
            handling
                                                                            » Videnbaseret tidstro overvågning i CIM«
         »Åbne CAM-systemer til modulær integration i
                                                                Proj. ref. 932 : A /85
      fabriksledelse af en værkstedsstruktur ifunktionelle
         celler medforskellige grader afautomatisering«
                                                                 Projektet har to hovedmål:
 Proj. ref. 418 : A /84
                                                                — Konstruktion og implementering af et videnbaseret
                                                                       tidstro udviklingssystem orienteret mod en række
 Formålet med projektet er at udvikle et CAM-system med                CIM-anvendelser.
 en åben arkitektur. Dette CAM-system vil kunne benyttes
 såvel til bearbejdning som montage. Selv om systemet           — Installering og evaluering af systemet på                  to
 tager sigte på et bestemt fabrikationsmiljø , kan de imple          forskelligartede industrianlæg.
 menteringsmetodologier og - værktøjer, der fremkommer i
 løbet af projektet, an vendes i en række forskellige fabri    Systemets funktionsdygtighed vil blive demonstreret ved
 kationsmiljøer. Systemet vil blive implementeret i to pilot   at tage fat på problemerne med tidstro fortolkning af
 afdelinger (bearbejdningsafdelingen og montageafdelin         data fra anlægget til fejldiagnose ; aktionsplanlægning
 gen) bestående afflere celler med forskellig automatise        gennem intelligent alarm , der håndterer og tilvejebringer
 ---pagebreak--- Nr. L 365 / 60                            De Europæiske Fællesskabers Tidende                                   31 . 12 . 85
operatørstøttedata : optimering af gennemløb , økonomi        Automatiseret montage
og fleksibilitet i operationen .                              — datamatautomatiserede montagesystemer,
                                                              — robotsystemer.
5.3.3 .  Eventuelt tilkommende aktiviteter
                                                              Anlægsdisponibilitet og kvalitetsoptimering
                                                              — grundlæggende anlægsdiagnoseteknologi,
Dette område er godt dækket ind med projekter og vil          — diagnoseformulering,
næppe komme i betragtning ved indkaldelse af forslag          — handlingsplanlægning,
i 1986 .
                                                              — automatiseret kvalitetskontrol og inspektion .
     F&U-område 5.4 : Fleksible fabrikationssystemer          Avancerede kontrolsystemer og koncepter
For industrier, som især beskæftiger sig med fremstil        — specifikation af edb-behov til delsystem-kontrol,
ling af et stort sortiment af dele i små og mellemstore       — indarbejdelse af avanceret informationsbehandling
serier, er udviklingen af meget fleksible , højproduktive           (AIB) til arbejde med systemkontrolpakker.
systemer et vigtigt mål . Det væsentlige hverv for leve
randører af CIM-udstyr er at forbedre den teknologi ,
som kræves til fleksibel automatisering .
                                                              5.4.2 .   Igangværende projekter og projekter under for
Bearbejdningscentre til automatisk spåntagende bear                    handling
bejdning af metaldele samt et system til automatisk
påsætning og udtagning af arbejdsemner og et trans                      »Anvendelse af CIM til svejseprocesser«
portsystem , som automatisk sørger for transporten af
arbejdsemner fra en spåntagende proces til en anden,
er allerede disponible fra mange kilder. Et problem ,         Proj. ref 595 : A /84
som stadig skal løses, er integration af bearbejdnings
centre i overordnede CIM-systemer under skyldig hen          Projektet drejer sig om udviklingen af delsystemer og
 syntagen til menneskelige faktorer.                          styrerammer for anvendelse af CIM i svejseprocesser.
                                                              Der gennemføres et koordineret program , som vil udvikle
                                                              metoder til frembringelse, strukturering, oplagring og
Der kræves en yderligere udvikling inden for automati        manipulering af styre- og uddata på alle stadier affabri
serede montagesystemer og for at øge robotters mulig         kationsprocessen . For at muliggøre en integreret udvik
heder ud over de nuværende simple operationer. Store          lingsprocedure vil projektet blive koncentreret om en spe
fordele kunne opnås , hvis der blev tilvejebragt en           cifik industrisektor og et begrænset produktområde, og
effektiv kommunikation med konstruktionsprocessen .           det valgte område er skibsbygning. Resultaterne af dette
Det er ligeledes nødvendigt at drage fordel af udviklin      projekt vil få langt videre anvendelse inden for fabrikati
gen inden for avanceret informationsbehandling ( AIB)         onsindustrier, og reglerne for anvendelse af CIM, udvik
og simuleringssystemer.                                       let i forbindelse med dette projekt, vil være anvendelige
                                                              på automatiseringen af andre fabrikationsprocesser,
                                                              f.eks. svejsning med højenergi-elektronstråler, lasersvejs
Der behøves også forskning og udvikling til at opfylde         ning og friktionssvejsning.
to af de vigtigste og ofte modstridende mål for alle
fremtidige automatiserede fabriksanlæg, nemlig beva
relse af konstant høj produktkvalitet og maksimal             Oprindelig var arbejdet koncentreret om 5 hovedområ
anlægsdisponibilitet .                                        der :
                                                              — konstruktionsstudier: definition af produktmodulari
                                                                    sering, standardisering, kodekrav og egnethed tilfor
 5.4.1 . Emner                                                      målet
 Fleksible fabrikationssystemer                               — udvikling af CIM-arkitektur/programmel: udvikling
                                                                    af simuleringsprogrammel til ressourcetildeling og
— specifikationer for grænseflader mellem automatisk                linjeplanlægning. Desuden produceres der program
      udstyr : definition af FMS-systemarkitektur og -del          mel til lagerstyring og robotsimulering
      systemer ;
 — definition og implementering af pilot-FMS i                — svejsesystemautomatisering : proceduremæssig data
      afprøvningsbænk .                                             behandling og tidstro kontrol af robotsvejsning
 ---pagebreak---  31 . 12 . 85                               De Europæiske Fællesskabers Tidende                                 Nr. L 365 /61
— kvalitetssikring: aspekter af databehandling og over          integration og en undersøgelse af anvendeligheden af
        vågning af arbejdet ifabrikshallen                       teknologien på fremtidig fabrikation. De menneskelige
 — produktionscelleudvikling : dette vil danne grundlag         faktorer drejer sig om arbejdstilrettelæggelse og jobud
       for et eksperimentelt system , der anvender maskinel     formning inden for cellen , kvalifikationsniveauer, over
        og programmel, som er udviklet på de andre områ         vågning, kvalitetsforskning, vedligeholds- og oplærings
        der.                                                     emner samt en undersøgelse af ingeniørers og viden
 Projektet vil fortsætte arbejdet hen imod disse mål, i sid    skabsmænds involvering i planlægning af menneskelige
                                                                 behov i cellens drift.
ste instans ved at producere specifikationer for mindst to
avancerede fabrikationsfaciliteter, der rummer C1M
principper.
                                                                      » Driftskontrolfor robotsystemintegration i CIM«
                                                                Proj. ref. 623 : A /83-84
    » Integreret informationsbehandlingfor konstruktion ,
              planlægning og styring af montage«                Projektet tager sigte på at forbedre integrationen af
                                                                robotter      i  datamatintegrerede fabrikationssystemer
Proj. ref 384 : A /84                                           (CIM). Baseret på konstruktionsregler og udviklingslin
                                                               jer, udledt under pilotfasen for ESPRIT (Ref. PP. 75), vil
Dette projekt tager sigte på at demonstrere princippet om       projektet tilvejebringe automatiserede integrationsfacili
en integreret proces for konstruktion , planlægning og sty     teterfor driftsområderne planlægning og programmering.
ring af montage af små partier. Hovedvægten i projektet         En prototype af et datamatstøttet planlægningssystem for
er lagt på definition og automatisk montage afproduktet         en typisk anvendelse i industrien og en forbedret CAD-
snarere end på fabrikation af de enkelte dele. Projektet        robotsammenknytning vil blive implementeret. Der vil her
tager ligeledes sigte på at demonstrere begrebet om et          blive anvendt et offline programmeringssystem særlig
integreret system for den fuldstændige monteringsproces,        konstrueret til robotter. Grafisk simulering som bistand
herunder konstruktionsplanlægnings-, tidsplanlægnings -         til robotplanlægning og programmering som et grundlæg
og styringsaspekter under hensyntagen til alle indbyrdes        gende værktøj for systemet vil blive analyseret og imple
sammenhænge og tilbagemeldinger fra beslægtede mon             menteret. Der vil blive udviklet en datastyringsstrategi for
tageemner og processer.                                         at knytte robotapplikationen sammen med CIM-arbejdet.
                                                                Mulighederne for at udnytte AI-metoder til robotapplika
Det igangværende arbejde har været koncentreret om              tioner, herunder implicitte programmeringsmetoder, vil
ekspertsystemer og simuleringsværktøjer med henblik på          blive undersøgt, og der vil blive fastlagt metoder til simu
de eksisterende systemer for konstruktion , planlægning         lering.
og fastlæggelse af en vigtig forløberfor demonstratorerne
på disse områder.
                                                                  » En systemteknologi til en optimeret afvejning afhensy
                                                                 net til anlægsdisponibilitet, produktkvalitet og sikkerhed«
  » Udvikling afen fleksibel automatiseret montagecelle og      Proj. ref. 504 : B/84
       tilhørende undersøgelse afmenneskeligefaktorer«
                                                                Dette projekt tager sigte på at udvikle en systemteknologi
Proj. ref. 534 : A /84                                          til automatisering afforvaltningen af en fabrik til frem
                                                                stilling af enkeltdele. Det vil blive baseret på en maksime
 Projektet tager sigte på evaluering og udvikling af en pro    ring af deres disponibilitet, produktkvalitet og sikkerhed.
grammerbar fleksibel automatiseret montagecelle for              En høj procentdel af den foreslåede F& U-indsats drejer
mekaniske genstande, typisk af størrelse 0,5 m3. Selv om        sig om on-line behandling affabriksmaskiners tilstand,
 ideen er baseret på de konstaterede behov hos en poten         værktøjs ydeevne, produktkvalitet og sikkerhedsdata . De
 tiel bruger, omfatter projektet en vurdering af anvendel      kompetencegivende teknologier omfatter signalbehand
sen af systemet inden for industrien som helhed. Projek        ling, ekspertsystemer, systemmodellering, aktionsplan
 tet omfatter fem delområder for teknologiske og to for         lægning, følernet og datamatsystemkonstruktion .
 menneskelige faktorer.
                                                                 Der er foretaget en gennemgang af den foreliggende tek
 De teknologiske faktorer er anvendelsen af robotter sam       nologi på dette område og udarbejdet en egnet demon
men med de forskellige andre værktøjer, herunder pro           strator, som nu leverer faktiske data fra maskinbearbej
grammeludvikling, udvikling af integrerede følere for           dende operationer med henblik på at lette udviklingen af
 robotsyn og behandling af optiske data , udviklingen af        procesmodeller for at gøre det muligt at udvikle rutiner
berøringsfri inspektion omfattende integration , system        for diagnose, aktionsplanlægning og fejlfinding.
 ---pagebreak---   Nr. L 365 / 62                             De Europæiske Fællesskabers Tidende                                       31 . 12 . 85
         » DASIQ : Distribueret automatiseret system for          — mikroelektroniske delsystemer til kontrol af maski
                 inspektion og kvalitetskontrol«                        ner, robotter og montagesystemer på særlige VLSI-
                                                                        chips .
 Proj. ref. 1136 : B/85
 Projektet er rettet mod forskning i og eksperimentel
anvendelse af et nyt distribueret system , DASIQ, til
 inspektion og kvalitetskontrol. Arbejdet er navnlig rettet
                                                                  5.5.2 .   Igangværende projekter og projekter under for
 mod udvikling og integrering af optiske inspektionstek
                                                                            handling
 nikker til vurdering af overfladebehandling og
 dimensionskontrol.
                                                                            » Udnyttelse aftidstro billedfremstilling til
 DASlQ-systemet vil blive integreret med CAD/CAM-                                        lysbuesvejsning«
fabrikssystemerne til optimering af konstruktions-fabri
 kationsprocesser.
                                                                   Proj. ref 9 : A /83
                                                                   / det første år af dette projekt gennemførtes følgende
                                                                  opgaver :
  »Avancerede tidstro CIM-styresystemer og koncepter for
                    fleksibel automatisering«                     — en analyse af potentielle industrielle lysbuesvejs
                                                                        ningsopgaver, som har ført til udvælgelse af mulige
 Proj. ref. 809 : B/85                                                 føleapplikationer i sektorer med tyndt tværsnit/høj
                                                                       produktionshastighed og tykt tværsnit/høj kvalitet
 Hensigten med dette projekt er at udvikle og implemen           — en oversigt over billedanalysemetoder og -applikatio
 tere et tidstro intelligent CIM-system . På grundlag af               ner
datamatbehovspecifikationer ligger vægten på hierarki            — en undersøgelse af metoder til billedindsamling og
ske styrestrukturer. Simuleringer af multiple fabrikati               -behandling, som kan anvendes på de forsøgsan
onssystemkonfigurationer vil blive gennemført med hen                 lægs-føleapplikationer, der udvælges i første fase
blik på at vurdere systemets tilpasningsevne.
                                                                  — en definition af mulighederne for at styre metallurgi
                                                                       ske strukturer (og følgelig mekaniske egenskaber) i
                                                                      flerstrengssvejsede komponenter ved præcis placering
                                                                       af svejsestrenge. Dette betyder et strengere kontrol
 5.4.3 .    Eventuelt tilkommede aktiviteter                           krav end enten produktionshastighed eller svejseeg
                                                                       nethedskriterier
 På dette område vil følgende emner komme i betragt              — en specificering af udviklingsmetoder og maskinel,
 ning ved indkaldelse af forslag i 1986 :                              som vil blive anvendt i projektets følgende faser.
— integrering i CIM af FMS'er baseret på metalfjer
      nelse ;                                                     Projektet er nu rettet mod to anvendelsesområder, enkelt-
                                                                  og flerstrengs-svejsning. Udviklingen af billedanalyse og
— udvikling af avancerede kontrolsystemer.                        adaptive kontrolalgoritmer for begge svejseteknikker er i
                                                                 gang sammen med konstruktionen af maskinellet.
        F&U-område 5.5 : Delsystemer og komponenter
 Der kræves en række delsystemer og komponenter til at             » Generelt anvendeligefølestyrende systemer til prodution
realisere teknologierne i område 5.3 og 5.4 og således                                    afenkeltdele«
lette udvikling og implementering af CIM-systemer.
 For at være konkurrencedygtig på verdensmarkedet er
det navnlig vigtigt at gøre størst mulig brug af mikro           Proj. ref 118 : A /83
elektronikteknologien .
                                                                  Dette projet er rettet mod forskning, udvikling og demon
                                                                 stration af mulighederne for at opnå 2,5D- og 3D-billeder
                                                                  ved hjælp af visuel-, taktil- og distanceføling.
5.5.1 .     Emner
 Der er identificeret to emneområder, som kræver en               Oprindelig blev derfastlagt syv opgaver i arbejdsplanen ;
samvirkende indsats . Disse er :
                                                                  i)      Brugerspecifikationsundersøgelse
— følesystemer til tidstro indfangning af følerinfor
                                                                  ii)     Definition afsystemintegrationsramme
      mation og dennes fortolkning som krævet i delom
      råde 5.4.3                                                 iii)     Udvikling afgråskalaføler
 ---pagebreak--- 31 . 12 . 85                                 De Europæiske Fællesskabers Tidende                              Nr. L 365 / 63
iv)      Udvikling af taktilføler                                         F&U-område 5.6 : CIM-systemanvendelser
 v)      Udvikling af afstands-finder                            For at øge sammenhængen i og den strategiske betyd
 vi)     Udvikling af direte 3D-føler                            ning af CIM-delprogrammet er det nødvendigt at
                                                                 handle hurtigt for at anspore anvendelsescentre, hvor
vii)     Udvikling afstereoskopisk føler.                        udviklingen inden for igangværende projekter kan
                                                                 demonstreres og forbedres inden for integrerede ram
                                                                 mer .
           » Integrerede elektroniske delsystemerfor             Foruden at virke som samlepunkt for den fællesskabs
                       fabriksautomation «                       baserede aktion inden for avanceret fremstilling er der
                                                                 tale om følgende fordele :
Proj. ref 179 : A /38                                            — bevidstheden omkring ESPRIT styrkes ved demon
                                                                      stration af igangværende F&U for et stort europæ
Inden for dette projekt bliver de funktioner, der udføres             isk publikum ;
af NS- og robotstyresystemer, analyseret og opdelt i del        — behov, resultater og muligheder inden for CIM-
systemer. Disse vil derefter blive gennemført som generelt            integrering fremhæves ;
anvendelige delsystem-IC'er, som vil være egnede til en
                                                                 — der skabes et miljø, som kan fremme en hurtig
lang række anvendelser inden for NS- og robotstyring.
                                                                      udvikling af prototyper ;
Forsøgskredsløb er blevet specificeret som egnede til
 VLSI-anvendelse. Disse er ved at blive udviklet til to spe     — katalysering af den efterfølgende udvikling, herun
cifikke anvendelser, medens der ligeledes arbejdes med                der produktrealisering .
specifikation af en med-processor, som skal støtte kon
struktion af styresystemer og implementering af VLSI-            5.6.1 .  Emner
kredsløb .
                                                                  For at nå disse mål er følgende projekter og emner
                                                                 identificeret :
              » Integreretfølerbaseret robotsystem «
                                                                 — CIM-anvendelses- og udviklingscentre .
Proj. ref 278 : A /84                                            — Generelle emner for Cl M-støtte .
Formålet med dette projekt er at udvikle en følerbaseret          Følgende områder er anført som eksempler, men listen
                                                                 er ikke udtømmende :
systemprototype (i stand til at se og føle) til tidstro anven
delser i samarbejde med industrirobotter til intelligent         — retningslinjer for produktudformning med henblik
håndtering og/eller montage. Forsøgsanvendelser er                     på automatisk produktion ;
optagning fra emnebeholdere og håndtering af emnerne              — skabelse af forståelse og mulighed for at konstruere
på et samlebånd i bevægelse.                                           mekaniske produkter med henblik på automatisk
                                                                       fabrikation ;
 » Datamatstøttet termobilledteknik til tidstro inspektion af     — metodologier til udvælgelse og konfiguration af
                        kompositmateriale«                             CIM-komponenter ;
                                                                  — udvikling af værktøjer og metodologier til udvæl
 Proj. ref 197: A /83                                                  gelse af CIM-komponenter og » skræddersyning« af
                                                                       CIM-systemer til opfyldelse af specifikke firmabe
 Dette projekt tager sigte på forskning vedrørende billed             hov ;
fremstillings- og billedbehandlingsteknikker under anven         — økonomiske metodologier til vurdering af invester
 delse af termoscannere til udvikling af et tidstro system til         inger i CIM-systemer ;
 on-line inspektion og overvågning af kompositmaterialer
 og -produkter i et masseproduktionsmiljø .                       — udvikling af værktøjer og metodologier til en kor
                                                                       rekt økonomisk vurdering af investeringer i CIM-
                                                                       systemer ;
 I første fase af dette arbejde er der udviklet billedbehand
 lingsteknikker frem til et operationelt stadium , der egner      — vekselvirkning mellem CIM-systemer og organisa
 sig til eksperimentelle formål. Desuden er der produceret             tion , infrastrukturer og færdighedskrav ;
 en prototype af en termisk impulsgenerator til støtte for        — bestemmelse af de nødvendige ændringer i organi
 eksperimentelle aspekter af dette arbejde.                            sation , infrastruktur og færdighedskrav som følge
                                                                       af indførelse af CIM-systemer ;
                                                                  — vekselvirkning mellem CIM-systemer og ledelses
                                                                       informationssystemer ;
 5.5.3 .   Eventuelt tilkommende aktiviteter
                                                                  — definition af dataudveksling mellem CIM-systemer
                                                                       og ledelsesinformationssystemer ( MIS).
 På dette område vil udvikling af mikroelektroniske del          Formålet med disse aktiviteter er at udvikle værktøjer
 systemer komme i betragtning ved indkaldelse af for             og faciliteter, som kan fremme en vellykket anvendelse
 slag i 1986 . Dog med lavere prioritering end 5.4 og 5.2 .       af CIM .
 ---pagebreak---  Nr. L 365 /64                               De Europæiske Fællesskabers Tidende                                    31 . 12 . 85
5.6.2 .   Igangværende projekter og projekter under for                  » Dataoverførsel mellem datamatintegrerede
          handling                                                 fabrikationssystemer og ledelsesinformationssystemer«
   » Forberedende konstruktion af FMS til produktion af          Proj. ref. 319 : B/84
                elektroniske kort i små partier«
                                                                 Projektet beskæftiger sig med sammenkoblingen af CIM-
Proj. ref. 850 : B/85                                            og MIS-systemer inden for de rammer, hvori de anven
                                                                 des, nemlig virksomhedens ledelsesmæssige, teknologiske
Forberedende undersøgelse med henblik på at undersøge            og driftmæssige infrastruktur. Dette sættes i forbindelse
mulighederne for at tilvejebringe faciliteter til støtte for     med tendenserne inden for informationsteknologi, de
udvikling og systemintegration afforskellige elementer af        driftsmæssige behov for både materiel, programmel og
 CIM. Anvendelsesområdet er rettet mod PCB-produk                operative systemer og selve CIM-industrien . Fremskridt
tion . Det er hensigten først og fremmest af stille denne         inden for datamatteknologi har givet mellemstore virk
service til rådighed for små og mellemstore virksomheder.        somheder mulighed for at anvende forfinede MIS/CIM-
                                                                  teknikker og materiel/programmelværktøjer, som indtil
                                                                 for ganske nylig kun de største virksomheder havde råd
                                                                  til at anskaffe. Dette projekt tager derfor sigte på aktivt
    » Kommunikationsnet for fabrikationsanvendelser«              at afprøve konstruktionsbegreber, teknikker og prototype
                                                                  delsystemer i små og mellemstore produktionsmiljøer.
 Proj. ref. 955 : A /85
 Målet med dette projekt er af definere, fremme og tilveje        » Udvikling af værktøjer til økonomisk vurdering af CIM i
bringe et multi-fabrikantnetmiljø til fabrikationsanven                       mindre produktionsvirksomheder«
 delser. Nettet er opdelt i fire faser :
— Definition . Her overvejes de niveauer af OSI-struk            Proj. ref. 909 : B/85
      turen , der er relevante for CIM, og en netarkitektur
      baseret på en hierarkisk netstruktur.                       Målet med arbejdet er at udvikle programmelværktøjer,
                                                                  som skal sætte konsulenter, handelskamre og enkelte
— Demonstration af et net, der styrer eksisterende
                                                                  virksomheder bedre i stand til at gennemføre cost bene
      værktøjsmaskiner.
                                                                 fit-analyser vedrørende investering i CIM. Værktøjerne
 — Demonstration af en flerlagsnetarkitektur.                     er specielt rettet mod små og mellemstore produktions
 — Undersøgelse af netværkteknologi med meget bred                virksomheder og vil være portable til en række alminde
      båndbredde .                                                lige persondatamater.
                                                                      » Implementering afAI i emnerfor avanceret CIM«
    » Produktudformning med henblik på automatiseret              Proj. ref. 975 : B/85
                    produktion og montage«
                                                                  Dette projekt vedrører integrering af informationer om
Proj. ref 338 : B/84                                             produkter, der fremstilles i CIM, med CAM-systemet.
                                                                  Dette projekt tager sigte på forbedring af de bestående
Dette projekt har to målsætninger. For det første må det          identifikationssystemer (fjernprogrammerbar sender/
bestemmes, hvilke fremstillingsoplysninger konstruktøren          responder og interrogator med kunstig intelligens) med
skal have til rådighed, således at der konstrueres produk        henblik på at opfylde CIM-krav, samt udvikling affjern
ter, der er forenelige med de automatiske fremstillings-          programmerbare transpondere. Denne teknologi vil først
og montageteknikker, der benyttes i fleksible bearbejd           blive afprøvet inden for bilproduktion , og der regnes med
nings- og montagesystemer (herunder robotmontage).                yderligere anvendelser inden for CIM.
 For det andet må det afgøres , på hvilket grundlag disse
informationer bedst stilles til rådighed for konstruktøren ,
feks. ved hjælp af CAD-systemer.                                  5.6.3 .   Eventuelt tilkommende aktiviteter
 Der er arbejdet med at opfylde det første mål gennem             Emnet      vedrørende    anvendelsescentre   vil komme        i
 indsamling og samordning af egnede produktinformatio            betragtning ved indkaldelser af forslag, der offentliggø
 ner vedrørende automatiseret montage. Parallelt hermed           res i 1986, for så vidt som det er nødvendigt fordi
 er man ved at udvikle en sammenhængende metode til                1985-forslagene ikke er færdigudviklede til at indgå i
 opstilling af krav til produktudformning med henblik på          en kontrakt . Området mekanisk konstruktion dækkes
 automatiseret montage .                                          allerede udmærket af projekter under forhandling.