Avis juridique important

|

31993D0239

93/239/EØF: Rådets afgørelse af 15. marts 1993 om indgåelse af aftalerne i form af brevveksling mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab på ene side og Republikken Østrig, Republikken Finland, Republikken Island, Kongeriget Norge og Kongeriget Sverige på den anden side, om foreløbig anvendelse af de aftaler om visse arrangementer på landbrugsområdet, der blev undertegnet af parterne den 2. maj 1992 i Porto

EF-Tidende nr. L 109 af 01/05/1993 s. 0001 - 0001

RAADETS AFGOERELSEaf 15. marts 1993om indgaaelse  af aftalerne i form af brevveksling mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab paa ene side og  Republikken OEstrig, Republikken Finland, Republikken Island, Kongeriget Norge og Kongeriget Sverige  paa den anden side, om foreloebig anvendelse af de aftaler om visse arrangementer paa  landbrugsomraadet, der blev undertegnet af parterne den 2. maj 1992 i Porto (93/239/EOEF)RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -under henvisning til Traktaten om  Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, saerlig artikel 113, under henvisning til forslag fra Kommissionen, ogud fra foelgende betragtninger: Som led i de droeftelser om tilpasning af aftalen om Det Europaeiske OEkonomiske Samarbejdsomraade  (EOES), der har fundet sted som foelge af Det Schweiziske Edsforbunds beslutning om ikke at  ratificere denne aftale, har det vaeret muligt af forhandle aftaler i form af brevveksling mellem  Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab paa den ene side og Republikken OEstrig, Republikken Finland,  Republikken Island, Kongeriget Norge og Kongeriget Sverige paa den anden side, om foreloebig  anvendelse fra den 15. april 1993 af de bilaterale aftaler om visse arrangementer paa  landbrugsomraadet, der blev undertegnet af parterne den 2. maj 1992 i Porto; i disse aftaler i form af brevveksling henvises der til artikel 15 i frihandelsoverenskomsterne  mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og ovennaevnte lande; disse aftaler boer godkendes -TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE: Artikel 1Aftalerne i form af brevveksling mellem Det Europaeiske OEkonomiske  Faellesskab paa den ene side og Republikken OEstrig, Republikken Finland, Republikken Island,  Kongeriget Norge og Kongeriget Sverige paa den anden side, om foreloebig anvendelse fra den 15. april  1993 af de bilaterale aftaler om visse arrangementer paa landbrugsomraadet, der blev undertegnet af  parterne den 2. maj 1992 i Porto (1), godkendes herved paa Faellesskabets vegne. Teksten til aftalerne er knyttet til denne afgoerelse. Artikel 2Formanden for Raadet bemyndiges til at udpege den person, der er befoejet til at  undertegne de i artikel 1 naevnte aftaler med bindende virkning for Faellesskabet. Udfaerdiget i Bruxelles, den 15. marts 1993. Paa Raadets vegneM. JELVEDFormand(1) Se side 2, 18, 32, 43 og 59 i denne  Tidende.


title: Rådets afgørelse af 12. juni 2014 om udnævnelse af medlemmerne af og suppleanterne til bestyrelsen for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur for Litauen og Malta

text:
               14.6.2014

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 182/14

         RÅDETS AFGØRELSE
   af 12. juni 2014
   om udnævnelse af medlemmerne af og suppleanterne til bestyrelsen for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur for Litauen og Malta
   2014/C 182/03
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2062/94 af 18. juli 1994 om oprettelse af et europæisk arbejdsmiljøagentur (1), særlig artikel 8,
   under henvisning til de kandidatlister, som medlemsstaternes regeringer og arbejdstagernes og arbejdsgivernes organisationer har forelagt Rådet,
   under henvisning til listerne over medlemmer af og suppleanter til Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Ved afgørelse af 2. december 2013 (2) udnævnte Rådet medlemmerne af og suppleanterne til bestyrelsen for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur for perioden indtil den 7. november 2016.

               (2)

               Arbejdstagerorganisationen ETUC og arbejdsgiverorganisationen BUSINESSEUROPE har foretaget indstillinger til flere pladser, der skal besættes —

         VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
   Artikel 1
   Følgende udnævnes til medlemmer af og suppleanter til bestyrelsen for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur for perioden indtil den 7. november 2016:
   II.   ARBEJDSTAGERREPRÆSENTANTER

               Land

               Medlem

               Suppleant

               Litauen

               Inga RUGINIENĖ

               Petras GRĖBLIAUSKAS

   III.   ARBEJDSGIVERREPRÆSENTANTER

               Land

               Medlem

               Suppleant

               Litauen

               Vaidotas LEVICKIS

               Jonas GUZAVIČIUS

               Malta

               Andrew Agius MUSCAT

               John SCICLUNA

         Artikel 2
   Rådet vil senere udnævne de endnu ikke indstillede medlemmer og suppleanter.
   Artikel 3
   Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

      Udfærdiget i Luxembourg, den 12. juni 2014.

            På Rådets vegne

         Y. MANIATIS

            Formand

      (1)  EFT L 216 af 20.8.1994, s. 1.

      (2)  Rådets afgørelse af 2. december 2013 om udnævnelse af medlemmerne af og suppleanterne til bestyrelsen for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur (EUT C 360 af 10.12.2013, s. 8).


title: Rådets Afgørelse af 7. november 1974 om indgåelse af aftalen mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og Den arabiske Republik Syrien om levering af mel af blød hvede som fødevarehjælp

text:
14. 12. 74                             De Europæiske Fællesskabers Tidende                        Nr. L 335/21
                                             RÅDETS AFGØRELSE
                                              af 7. november 1974
            om indgåelse af aftalen mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og Den arabiske
                    Republik Syrien om levering af mel af blød hvede som fødevarehjælp
                                                   (74/61 l/EØF)
            RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —
           under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europæiske økonomiske Fællesskab,
           særlig artiklerne 113 , 114 og 228 ,
           under henvisning til henstilling fra Kommissionen, og
           ud fra følgende betragtninger :
           Det europæiske økonomiske Fællesskab har afsluttet konventionen om fødevarehjælp
           af 1971 ;
           Den arabiske Republik Syrien har ved brev af den 8 . august 1973 fremsat en anmodning
           om fødevarehjælp ;
           i betragtning af forsyningssituationen i nævnte land med hensyn til korn bør der inden
           for rammerne af Fællesskabets program for fødevarehjælp for 1973/ 1974 som gave
           tildeles det 8 500 tons blød hvede i form af 5 629 tons mel af blød hvede —
           VEDTAGET FØLGENDE AFGØRELSE :
                                                     Artikel 1
           På Fællesskabets vegne indgås aftalen mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab
           og Den arabiske Republik Syrien om levering af mel af blød hvede som fødevarehjælp.
           Aftalens tekst er bilagt denne afgørelse.
                                                     Artikel 2
           Formanden for Rådet bemyndiges til at udpege de personer, som har beføjelse til at
           underskrive aftalen, og til at overdrage dem de nødvendige fuldmagter til at forpligte
           Fællesskabet.
           Udfærdiget i Bruxelles, den 7. november 1974.
                                                                               På Rådets vegne
                                                                                A. JARROT
                                                                                Formand


Avis juridique important

|

31982D0279

82/279/EØF: Rådets afgørelse af 26. april 1982 om indgåelse af aftalen i form af brevveksling om midlertidig videreførelse af den protokol, der er knyttet som bilag til aftalen mellem regeringen for republikken Guinea-Bissau og Det europæiske økonomiske Fællesskab om fiskeri ud for Guinea-Bissaus kyst

EF-Tidende nr. L 126 af 08/05/1982 s. 0016

*****  RAADETS  AFGOERELSE  af 26. april 1982  om indgaaelse af aftalen i form af brevveksling om midlertidig viderefoerelse af den protokol, der er knyttet som bilag til aftalen mellem regeringen for republikken Guinea-Bissau og Det europaeiske oekonomiske Faellesskab om fiskeri ud for Guinea-Bissaus kyst  (82/279/EOEF)  RAADET FOR DE EUROPAEISKE  FAELLESSKABER HAR -  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab,  under henvisning til aftalen mellem regeringen for republikken Guinea-Bissau og Det europaeiske oekonomiske Faellesskab om fiskeri ud for Guinea-Bissaus kyst (1), saerlig artikel 17, stk. 2,  under henvisning til forslag fra Kommissionen, og  ud fra foelgende betragtninger:  Faellesskabet og Guinea-Bissau har indledt de forhandlinger, der er omhandlet i artikel 17, stk. 2, i aftalen, med henblik paa at fastlaegge, hvilke aendringer eller nye bestemmelser, der skal indfoejes i aftalens bilag og i den i aftalens artikel 9 naevnte protokol;  de to delegationer er enedes om at forlaenge gyldigheden af naevnte protokol for en midlertidig periode paa tre maaneder, indtil det definitive resultat af disse forhandlinger foreligger -  TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE:  Artikel 1  Aftalen i form af brevveksling om midlertidig viderefoerelse af den protokol, der er knyttet som bilag til aftalen mellem regeringen for republikken Guinea-Bissau og Det europaeiske oekonomiske Faellesskab om fiskeri ud for Guinea-Bissaus kyst godkendes herved paa Faellesskabets vegne.  Aftalens tekst er knyttet til denne afgoerelse.  Artikel 2  Formanden for Raadet bemyndiges til at udpege de personer, der er befoejet til at undertegne aftalen med bindende virkning for Faellesskabet.  Udfaerdiget i Luxembourg, den 26. april 1982.  Paa Raadets vegne  L. TINDEMANS  Formand  (1) EFT nr. L 226 af 29. 8. 1980, s. 34.


title: 2005/507/: Rådets afgørelse af 12. juli 2005 om beskikkelse af en britisk suppleant til Regionsudvalget

text:
               16.7.2005

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 185/30

      RÅDETS AFGØRELSE

   af 12. juli 2005
   om beskikkelse af en britisk suppleant til Regionsudvalget
   (2005/507/EF)
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 263,
   under henvisning til indstillingen fra den britiske regering, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Rådet vedtog den 22. januar 2002 afgørelse 2002/60/EF (1) om beskikkelse af medlemmerne af og suppleanterne til Regionsudvalget for perioden 26. januar 2002 til 25. januar 2006.

               (2)

               Der er blevet en plads ledig som suppleant til Regionsudvalget efter udløbet af William SPEECHLEYs mandatperiode —

         TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
   Artikel 1
   Som suppleant til Regionsudvalget for den resterende del af mandatperioden, dvs. indtil den 25. januar 2006, beskikkes:

               David PARSONS
               Councillor
               Leicestershire County Council

         som efterfølger for William SPEECHLEY.
   Artikel 2
   Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.
   Den har virkning fra dagen for vedtagelsen.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 12. juli 2005.

            På Rådets vegne

         G. BROWN

            Formand

      (1)  EFT L 24 af 26.1.2002, s. 38.


Vigtig juridisk meddelelse

|

2013/361/EU: Den Europæiske Centralbanks afgørelse af 21. juni 2013 om indbetaling af Den Europæiske Centralbanks kapital af de nationale centralbanker i medlemsstater, der har euroen som valuta (ECB/2013/19)

EU-Tidende nr. L 187 af 06/07/2013 s. 0023 - 0024

		Den Europæiske Centralbanks afgørelseaf 21. juni 2013om indbetaling af Den Europæiske Centralbanks kapital af de nationale centralbanker i medlemsstater, der har euroen som valuta(ECB/2013/19)(2013/361/EU)STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR —under henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank (herefter "ESCB-statutten"), særlig artikel 28.3, ogud fra følgende betragtninger:(1) Afgørelse ECB/2008/24 af 12. december 2008 om fastsættelse af de foranstaltninger, som er nødvendige for de deltagende nationale centralbankers indbetaling af Den Europæiske Centralbanks kapital [1] fastlagde, hvordan og i hvilket omfang de nationale centralbanker i de medlemsstater, har euroen som valuta, (herefter "nationale centralbanker i euroområdet") havde pligt til at indbetale Den Europæiske Centralbanks (ECB's) kapital den 1. januar 2009. Afgørelse ECB/2008/24 blev suppleret af afgørelse ECB/2010/27 af 13. december 2010 om indbetaling af udvidelsen af Den Europæiske Centralbanks kapital af de nationale centralbanker i medlemsstater, der har euroen som valuta [2].(2) Som følge af Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union og det faktum, at dens nationale centralbank, Hrvatska narodna banka, bliver en del af Det Europæiske System af Centralbanker den 1. juli 2013, bestemmer afgørelse ECB/2013/17 af 21. juni 2013 om de nationale centralbankers andele i fordelingsnøglen for kapitalindskud i Den Europæiske Centralbank [3] justeringen af fordelingsnøglen for kapitalindskud i ECB (herefter "fordelingsnøglen") i overensstemmelse med artikel 29.1 i ESCB-statutten og fastsætter med virkning fra den 1. juli 2013 de nye vægte, som hver af de nationale centralbanker i Unionen tillægges i fordelingsnøglen (herefter "fordelingsnøglevægtene").(3) ECB’s indskudte kapital udgør 10825007069,61 EUR fra den 1. juli 2013.(4) Udvidelsen af ECB's fordelingsnøgle nødvendiggør, at ECB vedtager en ny afgørelse, som ophæver afgørelse ECB/2008/24 og ECB/2010/27 med virkning fra den 1. juli 2013, og som fastsætter hvordan og i hvilket omfang de nationale centralbanker i euroområdet har pligt til at indbetale ECB's kapital med virkning fra den 1. juli 2013 —VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:Artikel 1Omfang og form af indskudt og indbetalt kapitalHver national centralbank i euroområdet indbetaler sit indskud i ECB's kapital fuldt ud den 1. juli 2013.I overensstemmelse med de fordelingsnøglevægte, der er angivet i artikel 2 i afgørelse ECB/2013/17 har hver enkelt national centralbank i euroområdet en samlet indskudt og indbetalt kapital svarende til det beløb, som er anført ud for dens navn i nedenstående tabel:National centralbank i euroområdet | (EUR) |Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique | 261705370,91 |Deutsche Bundesbank | 2030803801,28 |Eesti Pank | 19268512,58 |Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland | 120276653,55 |Bank of Greece | 210903612,74 |Banco de España | 893420308,48 |Banque de France | 1530028149,23 |Banca d’Italia | 1348471130,66 |Central Bank of Cyprus | 14429734,42 |Banque centrale du Luxembourg | 18824687,29 |Bank Ċentrali ta« Malta/Central Bank of Malta | 6873879,49 |De Nederlandsche Bank | 429352255,40 |Oesterreichische Nationalbank | 209680386,94 |Banco de Portugal | 190909824,68 |Banka Slovenije | 35397773,12 |Národná banka Slovenska | 74486873,65 |Suomen Pankki | 134836288,06 |Artikel 2Justering af indbetalt kapital1. Da hver national centralbank i euroområdet allerede har indbetalt sin fulde andel af ECB's kapital som gældende indtil den 30. juni 2013 i overensstemmelse med afgørelse ECB/2008/24 og ECB/2010/27, skal enhver af dem enten overføre et yderligere beløb til ECB eller modtage et beløb retur fra ECB, alt efter omstændighederne, for at nå frem til de beløb, der er angivet i tabellen i artikel 1.2. Alle omfordelinger i henhold til denne artikel foretages i overensstemmelse med afgørelse ECB/2013/18 af 21. juni 2013 om de nærmere vilkår for omfordelinger af Den Europæiske Centralbanks kapitalandele mellem de nationale centralbanker og justering af den indbetalte kapital [4].Artikel 3Ikrafttrædelse og ophævelse1. Denne afgørelse træder i kraft den 1. juli 2013.2. Afgørelse ECB/2008/24 og afgørelse ECB/2010/27 ophæves med virkning fra den 1. juli 2013.3. Henvisninger til afgørelse ECB/2008/24 og ECB/2010/27 skal forstås som henvisninger til denne afgørelse.Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 21. juni 2013.Mario DraghiFormand for ECB[1] EUT L 21 af 24.1.2009, s. 69.[2] EUT L 11 af 15.1.2011, s. 54.[3] Se side 15 i denne EUT.[4] Se side 17 i denne EUT.--------------------------------------------------


Avis juridique important

|

31991D0679

91/679/EØF: Rådets afgørelse af 19. december 1991 om vedtagelse af arbejdsprogrammet for gennemførelsen af særprogrammet for forskning og teknologisk udvikling inden for industri- og materialeteknologi ( 1991-1994 )

EF-Tidende nr. L 375 af 31/12/1991 s. 0018 - 0032

RAADETS AFGOERELSE af 19. december 1991 om vedtagelse af  arbejdsprogrammet for gennemfoerelsen af saerprogrammet for forskning og teknologisk udvikling inden  for industri- og materialeteknologi (1991-1994) (91/679/EOEF) RAADET FOR DE  EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR - under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske oekonomiske Faellesskab, under henvisning til Raadets beslutning 91/506/EOEF af 9. september 1991 om vedtagelse af et  saerprogram for forskning og teknologisk udvikling inden for industriog materialeteknologi  (1990-1994) (1), saerlig artikel 6, stk. 4, under henvisning til forslag fra Kommissionen, og ud fra foelgende betragtninger: Ifoelge artikel 5, stk. 2, i beslutning 91/506/EOEF skal der udarbejdes et arbejdsprogram, hvori der  fastlaegges detaljerede maalsaetninger, arten af de projekter, der skal gennemfoeres, og de finansielle  bestemmelser, der skal vedtages i denne forbindelse; i henhold til artikel 7, stk. 1, foerste led, i naevnte beslutning skal dette arbejdsprogram  udarbejdes og ajourfoeres efter proceduren i beslutningens artikel 6; i overensstemmelse med denne procedure er der blevet forelagt et udkast til arbejdsprogram for det  udvalg, der bistaar Kommissionen, og dette udvalg har ikke afgivet positiv udtalelse inden for den  frist, som formanden har fastsat, og efter samme procedure skal Kommissionen forelaegge Raadet et  forslag til de foranstaltninger, der skal traeffes - TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE: Eneste artikel Arbejdsprogrammet i bilaget er hermed vedtaget. Udfaerdiget i Bruxelles, den 19. december 1991. Paa Raadets vegneP. DANKERTFormand    (1)EFT nr. L 269 af 25. 9. 1991, s. 30.   BILAG I. BAGGRUND Dette program ligger i diretkte forlaengelse af det tidligere  BRITE/EURAM-program og programmet for raastoffer og genanvendelse. Dets formaal er at medvirke til at  forny den europaeiske industri ved at styrke dens videnskabelige grundlag ved hjaelp af forskning og  teknologisk udvikling. Denne forskning og teknologiske udvikling skal bestraebe sig paa at inddrage  alle sider af materialers og produkters livscyklus og desuden tage hensyn til de mere alvorlige  problemer i forbindelse med teknologiske udviklingers acceptabilitet. Det drejer sig her bl.a. om  miljoebeskyttelse, arbejdsforhold, tilpasning af arbejdsstyrkens dygtighed, efterhaanden som  teknologien forandrer sig, og nye ledelses- og organisationsmetoder for at sikre et gnidningsloest  og effektivt forhold mellem teknologien og arbejdsstyrken. Det foreliggende arbejdsprogram er blevet udarbejdet i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, i  beslutning 91/506/EOEF. Det indeholder foelgende afsnit: - de enkelte maalsaetninger og forskningsopgaver - gennemfoerelse: indkaldelse af forslag, projekttyper, finansieringsordninger. Skoent et forskningsforslag kun behoever at dreje sig om et enkelt led i livscyklussen, maa det  paaregnes, at forslag, hvis forventede resultater skyldes en tvaerfaglig fremgangsmaade med flere  anvendelsesmuligheder, vil blive foretrukket. De initiativer, hvis resultater kan benyttes af det  stoerste antal potentielle brugere, vil blive genstand for saerlig opmaerksomhed, men beskyttelse af  intellektuel og industriel ejendomsret vil ogsaa blive tilgodeset. II. DE ENKELTE MAALSAETNINGER OG FORSKNINGSOPGAVER OMRAADE 1: MATERIALER - RAASTOFFER Den vigtigste maasaetning er her at opnaa bedre egenskaber baade hos avancerede og traditionelle  materialer med omkostninger, som giver mulighed for konkurrencedygtig industriel udnyttelse til en  lang raekke forskellige formaal. Det omfatter ogsaa forbedring af de teknologier, hvormed  raastofforsyning og genbrug skal sikres, og betyder saaledes en fremgangsmaade, hvor materialernes  samlede livscyklus betragtes under et. Det omfatter desuden rentabel udnyttelse af nye materialer  til en lang raekke forskellige produkter og formaal og anvendelse af dem inden for nye omraader. RAASTOFFER OG GENANVENDELSE 1.1. RAASTOFFER 1.1.1. Efterforskningsteknologi Maalsaetninger At skaffe billige nye eller bedre vaerktoejer og bedre geologisk viden til brug i mineindustrien og  mineralefterforskningen. At forbedre knowhow og materiel paa dette omraade og at forbedre paavisnings-  og overvaagningsteknik samt kortlaegning af forurenede mineomraader. Forskningsopgaver 1.1.1.1. At udvikle og afproeve avancerede efterforskningsmetoder og metoder til paavisning af  aflejringer samt vurdering af kendte maalomraader. 1.1.1.2. At udvikle aflejringsmodellerne og efterforskningskoncepterne. 1.1.1.3. At udvikle de metoder og teknikker, hvorefter malmreserverne beregnes. 1.1.1.4. At udvikle og forbedre integrerede systemer paa grundlag af multidataanalyse. 1.1.1.5. At udvikle og afproeve nye og bedre geofysiske og geokemiske efterforskningsmetoder, som er  mere rentable, f.eks. translente elektromagnetiske maalinger (TEM), optisk spektrometri og analyse  af platingruppeelementer (PGE). 1.1.1.6. At anvende og bedoemme nyligt udviklede efterforskningstekniker, f.eks. geofysiske metoder  som georadar, seismiske metoder og luftbaarne systemer, og bedoemme deres muligheder for videre  anvendelse. 1.1.1.7. At udvikle avanceret efterforskningsudstyr, f.eks. miniaturisering af instrumenter som  spektrometre og vaerktoejer til logging af borehuller, og at udvikle mere rentable boreteknikker. 1.1.1.8. At udvikle og afproeve efterforskningsteknikker med henblik paa miljoeovervaagning og  paavisning og kortlaegning af forurenede omraader omkring miner og gruber (se ogsaa 1.1.2.7 og  1.1.2.8). 1.1.2. Mineteknologi Maalsaetninger At udvikle teknikker, som kan oege produktiviteten og nedsaette minedriftens omkostninger, men ogsaa  tilgodese miljoe- og sikkerhedshensyn og muligheden for at vurdere minedriftens oekonomiske og  sociale virkninger Forskningsopgaver 1.1.2.1. At udvikle teknikker og systemer til bjergboring og kontinuerlig minedrift. 1.1.2.2. At udvikle specialteknikker, som skal forbedre sikkerheden, arbejdsforholdene og  miljoebeskyttelsen. 1.1.2.3. At udvikle selektive produktionsmetoder, som goer affaldsproduktion mindst mulig (se ogsaa  1.1.3.6). 1.1.2.4. At udvikle nye koncepter for udvinding i aabne brud samt nye koncepter med henblik paa at  optimalisere og integrere de enkelte minedriftsoperationer, f.eks. opfyldning, boring, spraengning  og transport. 1.1.2.5. At forbedre modelteknologierne og de praktiske teknologier i forbindelse med  afstivningssystemer, forstaerkning og stabilitet. 1.1.2.6. At udvikle multidataanalyse og avanceret modellering og simulering til datamatstoettet  ledelse og planlaegning af minedrift. 1.1.2.7. At udvikle modellerings- forsoegs- og simuleringsteknikker for at goere rehabilitering af  nedlagte mineomraader, herunder udnyttelse til affaldsdeponering, bedst mulig (se ogsaa 1.1.1.8). 1.1.2.8. At udvikle teknikker, hvormed de sociale og oekonomiske foelger af miljoekrav til miner kan  vurderes (se ogsaa 1.1.1.8). 1.1.3. Mineraloparbejdning Maalsaetninger At forbedre de eksisterende processer og udvikle innovative teknologier, som paa grundlag af  laboratorieforskning skal benyttes i faktiske operationer, og at optimalisere de metoder og  teknikker, der benyttes i forbindelse med de forskellige behandlinger af mineralkoncentrater,  frasorterede materialer og affaldstoffer fra miner og metallurgiske anlaeg, for at formindske  produktionsomkostningerne paa nye og gamle anlaeg og begraense miljoeproblemerne. Forskningsopgaver 1.1.3.1. At karakterisere de mineraler og bjergarter, der udnyttes industrielt, for at forbedre  oparbejdningsteknologien og goere dem bedre egnede til alternative formaal. 1.1.3.2. At forbedre de fysiske og kemiske mineraladskillelsesteknikker. 1.1.3.3. At forbedre mineraloparbejdningsteknikker og ekstraktive metallugiteknikker, som f.eks.  hydro-, biohydro-, elektro- og pyrometallurgi (herunder slaggekemi). 1.1.3.4. At udvikle teknologier, som kan formindske emissionerne og energiforbruget og give  tilfoerselsmaterialerne til mineral- og bjergartsoparbejdningsanlaeg stoerre acceptabilitet. 1.1.3.5. At udvikle metoder og teknikker for binding og stabilisering af metaller og giftige  forbindelser i de endelige rest- og affaldsstoffer. 1.1.3.6. At udvikle nye procesruter og nyt udstyr, som optimaliserer kvalitet og udbytte og  minimaliserer affaldsproduktion (se ogsaa 1.1.2.3). 1.1.3.7. At udvikle udstyr, navnlig sensorer, til overvaagning af processer, materialer og  produktkvalitet. 1.1.3.8. At udvikle matematiske modeller og simuleringer af mineraloparbejdning og ekstraktive  metallurgiprocesser og integrere dem i igangvaerende anlaeg. At udvikle ekspertsystemer og  automatiserede systemer. 1.2. GENANVENDELSE 1.2.1. Genbrug og genvinding af industriaffald, herunder ikke-jernmetaller Maalsaetninger At udvikle nye teknologier for fysisk og/eller kemisk behandling af restprodukter, skrot og  industriaffald for at forbedre genvindingen og minimalisere miljoeproblemerne. Forskningen paa dette  omraade skal omfatte pyrometallurgi, hydrometallurgi og videreudvikling af de teknikker, som  benyttes til behandling af sammensat affald, legeringer og multielementskrot. Forskningsopgaver 1.2.1.1. At karakterisere, identificere, klassificere og kvantificere sekundaere materialer og  ubrugte ikke-jernmetaller, som stammer fra industriaktiviteter. At udvikle metoder til  kvalitetskontrol med sekundaere materialer, foer de genbruges, udnyttes eller bortskaffes under  kontrollerede forhold. 1.2.1.2. At optimalisere de eksisterende sorterings-, koncentrerings- og genbrugsprocesser paa  industrielt niveau for at opnaa energibesparelser, fleksibel tilfoersel og koncentrering og  formindskelse af emissionerne. 1.2.1.3. At udvikle nye sorterings-, koncentrerings- og genbrugsprocesser for at opnaa en mere  effektiv udvinding af vaerdifulde materialer fra skrot og industriaffald, herunder ildfaste  foringsmaterialer, og samtidig undgaa forurening. 1.2.1.4. At udvikle rentable pyrometallurgiske processer, f.eks. plasma- og laserprocesser, som kan  benyttes ved skiftende tilfoerselskoncentrationer, for at genvinde grund-, special- og aedelmetaller,  som stammer fra industrisektorerne, metalindustriaffald, sammensat affald, brugte katalysatorer og  brugte produkter og udstyr. 1.2.1.5. At udvikle rentable biohydrometallurgiske, fotokatalytiske og hydrometallurgiske processer  til behandling af slagger, affald og industrispildevand med henblik paa at udvinde metaller, salte  og vaerdifulde materialer og formindske forureningen ved dekontaminering. 1.2.1.6. At udvikle avancerede teknologier til reduktion og raffinering af bi- og affaldsprodukter  ved hjaelp af f.eks.: flydelejeteknologi, elektrolyse med vand, vakuumdestillation, plasmateknologi,  elektrolyse med smeltet salt og kloridteknologi. 1.2.1.7. At udvikle teknologier til genvinding og genbrug af metaller fra materialer, som  indeholder organiske og sammensatte metalplastiske strukturer, og samtidig begraense miljoeskaderne  til det mindst mulige. 1.2.1.8. At udvikle datamatbaserede modeller, hvormed det skal bedoemmes, i hvilket omfang sekundaere  materialer staar til raadighed, og i hvilken grad genbrug af dem er oekonomisk baeredygtig, og  metallurgiske modeller for at kunne forudsige, hvilke virkninger fordoblet genbrug har paa  raastoffers egenskaber og forarbejdningsevne. 1.2.2. Genbrug, genvinding og genudnyttelse af avancerede materialer. Maalsaetninger At forbedre de genbrugsteknologier, som soeger at genudnytte affald fra avancerede materialer, for  at oege kvaliteten hos de nye produkter eller hos forbindelser af hoej kvalitet og stor oekonomisk  vaerdi. Forskningsopgaver 1.2.2.1. At karakterisere, klassificere og kvantificere affald fra avancerede materialer og udvikle  metoder til kvalitetskontrol med sekundaere materialer, inden de genbruges, genudnyttes eller  bortskaffes under kontrollerede forhold. 1.2.2.2. At udvikle analyse- og maerkningsteknikker med henblik paa identificering. At udvikle sikre,  rentable genbrugsteknologier for affald og skrot fra organiske og uorganiske kompositmaterialer og  andre avancerede materialer 1.2.2.3. At udvikle modeller, hvormed det skal vurderes, om det er oekonomisk baeredygtigt at  genbruge avancerede materialer, og i hvilket omfang de er til raadighed, samt for at kunne  forudsige, hvilke virkninger fordoblet genbrug har paa de oprindelige materialers fysiske egenskaber  og forarbejdningsevne. NYE OG FORBEDREDE MATERIALER SAMT BEHANDLING AF DEM 1.3. STRUKTURMATERIALER 1.3.1. Metaller og kompositmaterialer med metallisk matrix Maalsaetninger At sikre de fremskridt, som kraeves for at kunne forarbejde nye legeringer og kompositmaterialer og  udnytte deres muligheder fuldt ud, det gaelder navnlig teknologier til behandling af problemerne i  forbindelse med serieproduktion. Endvidere at udvikle superlegeringer, som er modstandsdygtige over  for hoeje temperaturer, intermetalliske forbindelser, metalpulvere, metalglas, haarde metaller og  slidstaerke legeringer og belaegninger, som kraeves til saerlige formaal med komplekse  designspecifikationer. Forskningsopgaver 1.3.1.1. At udvikle rentable teknologier for syntetisering og fremstilling af metalliske materialer  og legeringer, som er beregnet til en lang raekke endelige produkter med hoej kvalitet og ydeevne. 1.3.1.2. At udvikle legeringer, intermetalliske strukturforbindelser og kompositmaterialer med  metallisk matrix med saerlige egenskaber, f.eks. forbedret stivhed, oeget styrke i forhold til vaegt,  modstandsdygtighed over for omgivelser og hoej temperatur. 1.3.1.3. At forbedre ydeevnen ved hjaelp af kontrol med pulvermorfologi og graenseegenskaber hos  kompositmaterialer med metallisk matrix. 1.3.1.4. At udvikle tykke og tynde belaegningssystemer med bedre egenskaber til metalliske  underlag. 1.3.1.5. At benytte datamatsimuleringsteknik i forbindelse med mikro- og makrostrukturmodellering. 1.3.1.6. At udvikle teknikker, hvormed metalliske materialers stabilitet og adfaerd over laengere  tidsrum kan bedoemmes. 1.3.2. Keramik, kompositmaterialer med keramisk matrix og avancerede glasmaterialer Maalsaetninger At oege forstaaelsen og fremme teknologierne inden for omraader af afgoerende vigtighed, f.eks.  kvalitet, forarbejdning og paalidelighed med saerlig vaegt paa oekonomisk behandling og holdbare,  fejlfri produkter. Forskningsopgaver 1.3.2.1. At udvikle hoejtemperatumaterialer med oeget styrke, haardhed, ledeevne og modstandsdygtighed  over for korrosion og erosion. 1.3.2.2. At optimalisere pulvere som udgangsmaterialer. 1.3.2.3. At udvikle rentable forarbejdningsteknikker med hoej ydeevne, som skal benyttes til  materialer af hoej kvalitet og skabe mulighed for, at de kan udbredes til nye anvendelsesomraader. 1.3.2.4. At forbedre komponenters konsistens og paalidelighed, herunder deres stabilitet ved  langtidsbrug. 1.3.2.5. At forbedre modstandsdygtighed over for termisk chok, krybestyrke, varmeisoleringsevne og  oxiderings- og korrosionsadfaerd ved hoeje temperaturer. 1.3.2.6. At udvikle probabilistiske designmetodologier til tekniske komponenter med hoej ydeevne. 1.3.2.7. At udvikle overfladebehandlingsteknologier til hjaelp ved fremstillingen og til brug i  driften. 1.3.2.8. At benytte datamatsimuleringsteknik i forbindelse med mikro- og makrostrukturmodellering. 1.3.2.9. At udvikle teknikker til bedoemmelse af metalliske materialers stabilitet og adfaerd over  laengere tidsrum. 1.3.3. Polymerer og kompositmaterialer med polymer matrix Maalsaetninger At opnaa bedre forstaaelse af disse materialers ydeevnestruktur og oege forstaaelsen af forholdet  mellem materialeegenskaberne og procesruterne. Saadanne fremskridt kan opnaas ved innovativ design og  forarbejdningspraksis. At opfylde miljoekravene ved hjaelp af nye tekniske termoplastmaterialer, som  beholder deres mekaniske egenskaber ved hoejere temperaturer og kan fremstilles ved hjaelp af  billigere termiske forarbejdningsmetoder. Forskningsopgaver 1.3.3.1. At udvikle rentabel polymere materialer, kompositmaterialer, fibre og bindemidler til en  lang raekke anvendelsesomraader og med bedre materialeegenskaber, f.eks. modstandsdygtighed over for  agressivt miljoe, temperatur, tryk, slagbelastning og oploesningsmidler. 1.3.3.2. At udvikle polymere materialer med saerlige egenskaber, som begraenser miljoepaavirkningen til  det mindst mulige, f.eks. bionedbrydelighed og genanvendelighed. 1.3.3.3. At udvikle rentable forarbejdningsteknikker med stor ydeevne til materialer af hoej  kvalitet. 1.3.3.4. At udforske nye typer kompositmaterialer, f.eks. molekylaere og selvforstaerkende  kompositmaterialer. 1.3.3.5. At bedoemme beroeringsomraadet mellem kompositte fiber/matrix-materialer ved udvikling af  ikke-intrusive teknikker. 1.3.3.6. At udvikle praeimpregnerede halvfabrikata med hoej ydeevne til kompositkomponenter, der skal  anvendes til formaal, som kraever stor styrke og haarhed. 1.3.3.7. At udvikle intelligent procesdesign og intelligente kontrolteknikker til polymere  materialer og kompositmaterialer med polymer matrix. 1.3.3.8. At benytte saerlige behandlinger for at forbedre billige polymermaterialer, saa de kan  benyttes til skaeddersyede komponenter med hoej ydeevne. 1.3.3.9. At benytte matematiske modeller til materiale-, produkt- og procesoptimalisering. 1.3.3.10. At udvikle kombinerede fuldt integrerede omformningsteknikker, f.eks. sproejtepresning,  laminering, flerlagsdannelse og sandwichkonstruering med henblik paa innovative strukturmaterialer  med hoej ydeevne. 1.4. FUNKTIONELLE MATERIALER TIL MAGNETISKE, SUPERLEDENDE, OPTISKE, ELEKTRISKE OG BIOMATERIELLE  ANVENDELSER 1.4.1. Magnetiske materialer Maalsaetninger At opfylde behovet for nye materialer, som har bedre magnetiske egenskaber og er let  forarbejdelige, f.eks. avancerede magnetiske materialer, som omfatter haarde, halvhaarde og bloede  magneter, samt deres integrering i komponenter og systemer. Forskningsopgaver 1.4.1.1. At udvikle avancerede magnetiske materialer, f.eks. de nye sjaeldne jordarter, med rentabel  forarbejdning. 1.4.1.2. At udvikle og forarbejde materialer med bedre magnetisk ydeevne ved hoeje temperaturer og  at udvikle bedre permanent magnetiske bulk-materialer med oeget energiydelse og bedre volumetrisk  effektivitet til saerlige anvendelser som f.eks. elektromotorer og andre elektriske anordninger. 1.4.1.3. At forbedre magnetiske materialers strukturegenskaber ved innovativ udformning af deres  opbygningsproces og forarbejdning og kontrol med deres sammensaetning. 1.4.1.4. At forbedre magnetiske materialers funktionsegenskaber ved multilagsdannelse. 1.4.2. Superledende hoejtemperaturmaterialer Maalsaetninger At udvikle superledere til krafttilfoerselsformaal, som kan benyttes ved hoeje kritiske temperaturer,  har stor stroemstyrke og fluxtaethed og kan kombineres med andre materialer ved lave  forarbejdningstemperaturer. At forstaa de nye superledende materialer og deres iboende egenskaber. Forskningsopgaver 1.4.2.1. At udvikle paalidelige og rentable metoder til fremstilling af superledende  materialekomponenter til stor stroemstyrke, f.eks. traade, kabler og lag. 1.4.2.2. At udarbejde en designmetodologi for oeget komponentpaalidelighed, navnlig med henblik paa  fremstilling af traade, kabler og tynde og tykke lag. 1.4.2.3. At udvikle forarbejdningsmetoder som f.eks. sol-gel-, blandings-, sintrings- og  sproejteteknikker til fremstilling af velkarakteriserede og kontrollerede pulvere til superledere. 1.4.2.4. At oege forstaaelsen af de grundlaeggende forhold mellem egenskaber, struktur og stoeklometri,  herunder elektriske og magnetiske egenskaber som funktion af faseadskillelse, anisotropi og  korngraensevirkninger. 1.4.3.Elektriske og ioniske ledermaterialer Maalsaetninger At fremme syntetiserings- og fremstillingsteknologien for elektriske ledermaterialer og materialer  med ledende matrix. som befinder sig paa et tidligt stadium i den teknologiske udvikling. At aabne  anvendelsesomraader som elektrisk traad, energiopbevaring og akustiske anordninger. At udvikle de  materialer, som kraeves til braendselscellesystemer til fremstilling af ren elektricitet. At opnaa  bedre forstaaelse af den nuvaerende teknologis graenser og af, hvorledes disse graenser kan overskrides  ved hjaelp af nye forarbejdningsmetoder. Forskningsopgaver 1.4.3.1. At udvikle elektriske materialer med bedre ledeevne, stoerre styrke, bedre  traethedsegenskaber, stoerre korrosions- og varmebestandighed og bedre adfaerd ved gnistbearbejdning. 1.4.3.2. At udvikle faste ioniske ledermaterialer til faste elektrolyter i  energiomdannelsesanordninger. 1.4.3.3. At udvikle polymere ledermaterialesystemer, som indeholder uorganisk fyldmateriale til  forarbejdning af store stoerrelser eller til brug ved emballering og samling. 1.4.3.4. At bestemme forholdet mellem polymere materialestrukturer og deres elektriske og akustiske  egenskaber. 1.4.3.5. At udvikle legeringer, som er haerdet ved aeldning, og multilagskompositmaterialer, som  forener hoej elektrisk og termisk ledeevne eller elektronemissivitet med forbedrede mekaniske  egenskaber og korrosionsbestandighed. 1.4.4. Optiske materialer Maalsaetninger At behandle de vigtigste problemer, som omfatter mulighederne for at skaffe ultrarene materialer  med ringe optiske tab til transmissionssystemer og materialeforarbejdning, som omfatter  materialefremstilling ved hjaelp af kemisk dampaflejring i 2 eller 3 dimensioner. Forskningsopgaver 1.4.4.1. At udvikle nye glastyper med variable lystransmissionsegenskaber foruden rentable  teknologier til anvendelse af dem. 1.4.4.2. At udvikle og karakterisere ikke-liniaere optiske materialer, herunder organiske materialer  og mellemprodukter. 1.4.4.3. At udvikle aktive belaegninger som f.eks. magnetiske, piezoelektriske og kemiske  farveoverfladelag til sensorer. 1.4.4.4. At optimalisere elektroluminiscente, elektrokromiske, fotokromiske og termokromiske  faenomener med henblik paa fremstilling af optiske materialer med kontrollabel lystransmission og  lysfrembringelse. 1.4.5. Biomaterialer Maalsaetninger At opfylde kravene til nye biomaterialer, herunder metallegeringer, keramik, kompositmaterialer,  glas, polymerer og bindemidler til anvendelser som f.eks. ortopaediske og dentale implantationer,  erstatning af bloedt vaev og legemsvaesker, indre eller ydre anordninger af permanent eller  midlertidig art. At udvikle teknologier til rentabel fremstilling af artikler, til kliniske  procedurer og til revalideringssystemer. Forskningsopgaver 1.4.5.1. At udvikle specialmaterialer og medicinsk anvendelige materialer med biokompatible og  biofunktionelle egenskaber til anordninger og baerende implantationer. 1.4.5.2. At udvikle teknikker for innovativ design, modellering og klinisk afproevning af nye  strukturer og komplekse komponenter og anordninger, som forener alle paalidelige biofunktionelle  egenskaber: implantationskompatibilitet og kompatibilitet med menneskeligt vaev. 1.4.5.3. At udvikle overfladebehandlingsteknikker for at forhindre erosion og korrosion af  medicinske artikler og for at forbedre biointegrationsegenskaberne. 1.5 MASSEVAREMATERIALER 1.5.1. Emballagematerialer Maalsaetninger At forbedre de teknologier, der kraeves til rentabel fremstilling, herunder automatisering og  on-line-kontrol, indfoerelse af naturmaterialer, udskiftning af giftige materialer og bedre  genbrugssystemer. Forskningsopgaver 1.5.1.1. At udvikle miljoevenlige emballagematerialer, som kan genbruges eller er nedbrydelige, og  som ikke er giftige i anvendelse og ved bortskaffelse. 1.5.1.2. At forbedre de nuvaerende forarbejdningsmetoder for at skabe oeget produktivitet og  emballageprodukter med hoej mervaerdi.  1.5.2. Nye byggematerialer Maalsaetninger At forbedre de materialer, der paa nuvaerende tidspunkt bruges til bygge- og anlaegsarbejder, og at  udvikle nye materialer, herunder kompositmaterialer, der kan forene funktionelle og strukturelle  egenskaber. Forskningsopgaver 1.5.2.1. At udvikle nye materialeteknologier med henblik paa forbedret varmeisolation, lydisolation  og mekanisk integritet. 1.5.2.2. At udvikle og indfoere nye produktions- og samlemetoder, som muliggoer en hoej  automatiseringsgrad. 1.5.2.3. At undersoege nedbrydeligheden hos byggematerialer og systemer, som udsaettes for luft,  vand, forurening, ultraviolet straaling, temperatur og fugtighed. 1.5.2.4. At udvikle strukturelle bindemidler, der kan benyttes som bindemidler og forstaerkning til  hybride praefabrikerede systemer. 1.5.2.5. At udvikle teknikker for anvendelse af metalliske eller organiske materialer som  forstaerkning til beton, glas og keramik, med det endelige formaal at opnaa systemer med stor  korrosionsbestandighed, god varme- og lydisoleringsevne og oeget brandsikkerhed. OMRAADE 2: DESIGN OG FREMSTILLING Formaalet er at forbedre industriens evne til at designe og fremstille produkter, som baade er af hoej  kvalitet, nemme at vedligeholde, saerdeles konkurrencedygtige og miljoemaessigt og socialt  acceptable. 2.1. DESIGN AF PRODUKTER OG PROCESSER 2.1.1. Innovative designvaerktoejer og -teknikker Maalsaetninger At udvikle designvaerktoejer som f.eks. beslutningsstoettesystemer for at fremme mere effektive  designmetoder, mere oekonomiske fremstillings-, samlings- og demonteringsmetoder og paalidelige og  ergonomiske produkter Forskningsopgaver 2.1.1.1. At udvikle beslutningsstoettesystemer til design af materialer og standardiserede  komponenter, herunder matematiske modeller, produktionskarakteristikker, produktydeevne og  antropometriske data. 2.1.1.2. At udarbejde metoder til validering og certificering af vaerktoejer til designstoette,  modellering og analyse 2.1.1.3. At udvikle teknikker for minimalisering af tidsrummet mellem design og produkt paa grundlag  af vaerdianalyse modellering, simulering og hurtige prototypeteknikker. 2.1.1.4. At udvikle en metodologi for modellering af hele den tekniske proces fra koncept- til  detaildesign, herunder fremstilling af funktionstolerancer, og at validere fremgangsmaaden. 2.1.2. Designmetodologier for komplekse komponenter Maalsaetninger At udvikle metoder, hvormed multifunktionskomponenter kan inddrages i produktdesign. At udvikle  hoejpraecisions- og mikrokonstrueringskapacitet foruden design til mikrominiaturisering. Forskningsopgaver 2.1.2.1. At udvikle nye metoder til design af multifunktionskomponenter og nye anvendelser af dem. 2.1.2.2. At udvikle tvaerfaglige metoder til design af integrerede systemer som f.eks. mekatronik,  optomatronik og multikomponentsystemer. 2.1.2.3. At udvikle designmetodologier for hoejpraecisions- og mikrokonstrueringssystemer med sigte  paa mekanisk adfaerd og materialeadfaerd paa mikrostrukturniveau. 2.1.3. Vedligeholdelsesevne og paalidelighed Maalsaetninger At udvikle stoettevaerktoejer, herunder sensorsystemer, med henblik paa bedre produktydelse,  paalidelighed og vedligeholdelsesevne. At give matematisk modellering til stoette for design stoerre  kapacitet og anvendelighed, herunder inddragelse af modelleringsteknikker i de defekt- og  fejlanalyser, som kraeves af hensyn til paalideligheden og den forebyggende vedligeholdelse. Forskningsopgaver 2.1.3.1. At forbedre designmetoder og modelleringskapacitet, naar det gaelder produkters og  processers kvalitet, paalidelighed, holdbarhed, vedligeholdelsesevne og sikkerhed. 2.1.3.2. At udvikle paalidelighedsstoettesystemer, som paa grundlag af analyse af komponenters  nedslidning og svigt giver oplysninger om deres adfaerd. 2.1.3.3. At udvikle teknikker for forebyggende vedligeholdelse, herunder tilstandskontrol og  vibrationsanalyser. 2.1.3.4. At udvikle integreret systemdesign, som omfatter sensorer med forbedret ydeevne og  paalidelighed. 2.1.3.5. At udvikle teknikker, som skal minimalisere stoej og vibrationer fra produkter og  produktionsudstyr. 2.2. FREMSTILLING 2.2.1.Vaerktoejer, teknikker og systemer til hoejkvalitetsfremstilling Maalsaetninger At udvikle faerdighedsstoetteteknologier, som skal give menneskelige faerdigheder og menneskelig  doemmekraft stoerre effektivitet i fremstillingsprocessen. At udvikle innovative vaerktoejer og  teknikker til rentabel hoejkvalitetsfremstilling for at opnaa bedre proceskontrol, stoerre praecision,  hurtigere forloeb og inddragelse af nye procesteknologier i de etablerede fremstillingsprocesser. Forskningsopgaver 2.2.1.1. At udvikle bedre modeller for udnyttelse af videnbaserede systemer i  fremstillingsprocesser. 2.2.1.2. At forbedre systemerne, herunder ogsaa robotsystemer, for fastgoerelse af arbejdsstykker,  for transport og sikker haandtering i fremstillingsprocessen 2.2.1.3. At udvikle rentable fremstillingsprocesser som f.eks. skaering, maskinforarbejdning,  slibning, formning, samling og klaebning for at forbedre produktiviteten, kvaliteten og  praecisionen. 2.2.1.4. At udvikle rentable hoejeffektlaserstraaleprocesser, fiberoptik til lasersystemer samt  hertil knyttede akustiske og optiske kontrol- og afproevningsteknikker. 2.2.1.5. At udvikle og inddrage teknologier, der tager sigte paa overfladebehandlinger af hoej  kvalitet i fremstillingsprocessen. 2.2.1.6. At udvikle fleksible og oekonomiske fremstillingssystemer til smaa partier af et stort antal  varianter. 2.2.2. Fremstillingsteknikker til industriel udnyttelse af avancerede materialer Maalsaetninger At udvikle rentable og effektive fremstillingsteknikker til avancerede materialer for at medvirke  til at realisere alle deres muligheder. Forskningsopgaver 2.2.2.1. At forbedre og udvide kapaciteten for ren og naesten ren formgivning af avancerede  materialer, herunder automatisering af praeformet fremstilling. 2.2.2.2. At udvikle rentable maskinteknikker til vanskelige og avancerede materialer, saa vidt  muligt forbundet med procesmodellering. 2.2.2.3. At udvikle og automatisere udstyr til oekonomisk fremstilling af kompositmaterialer og  keramiske materialer. 2.2.2.4. At udvikle samlings- og sammenfoejningsteknologier til avancerede materialer og  komponenter. 2.2.2.5. At udvikle ikke-destruktive proever og kvalitetssikringsteknikker for bindemidler og  kompositmaterialer. 2.2.2.6. At udvikle og udvide overfladebehandlingsteknikker, som kan benyttes til avancerede  materialer, og metoder til kontrol med dem. 2.2.3. Integreret metode for kemoteknik og procesteknik Maalsaetninger At udvikle en fremstillingsteknologi, som passer til kemoteknikkens krav, og at inddrage design i  proceskontrol, At fremme den forstaaelse, som kraeves for at designe og kontollere kemiske processer  med oeget kompleksitet og samtidig undgaa og forebygge forurening. Forskningsopgaver 2.2.3.1. At forbedre design af og kontrol med kemiske og biokemiske reaktorer for at opnaa stoerre  fleksibilitet og produktivitet og bedre produktkvalitet. 2.2.3.2. At udvikle teknikker, som forener de enkelte kemiske procestrin inden for  materialesyntetisering, materialeforarbejdning og partikelteknologi, ved hjaelp af en bedre  forstaaelse af de grundlaeggende kemiske og fysiske faenomener. 2.2.3.3. At udvikle innovative adskillelsesteknikker (se ogsaa 1.1.3.2). 2.2.3.4.At modellere kemiske reaktioner, som er vigtige for fremstillingsprocesser som f.eks.  reaktionsproejtestoebning, aetsning, afsaetning og binding. 2.2.3.5. At udvikle modeller af multifasesystemer og graensefladefaenomener til procesdesign og  proceskontrol. 2.2.3.6. At udvikle en bedre forstaaelse af processer, hvori reaktioner, katalyse og  transportfaenomener er staerkt knyttet til hinanden, og hvor produktkvaliteten er staerkt afhaengig af  denne sammenknytning. 2.2.3.7. At optimalisere de kemotekniske processer ved hjaelp af en integreret metode for  procesdesign, modellering og kontrol med genbrug, miljoebeskyttelse og processikkerhed. 2.3. KONSTRUKTIONS- OG STYRINGSSTRATEGIER FOR HELE PRODUKTETS LIVSCYKLUS 2.3.1. Designintegrerende strategier Maalsaetninger At udvikle nye og mere holistiske metoder til stoette for integrering af konstruktionsopgaverne for  hele produktets livscyklus, f.eks. simultane konstruktionskoncepter, der samler design,  konstruktion og fremstilling. Forskningsopgaver 2.3.1.1. At udvikle design for optimaliseringsstrategier og problemmodelleringsteknikker for hele  produktets livscyklus, herunder genbrug og bortskaffelse. 2.3.1.2. At udvikle systematiske metoder i forbindelse med udvidet virksomhed for at reducere  afstanden mellem design og produkt og oege fremstillingens fleksibilitet. 2.3.1.3. At udvide tvaerfaglige metoder som f.eks. simultankonstruktion for at integrere  konstruktionsopgaverne og de tekniske styringsopgaver. 2.3.1.4. At udvide en ny praksis for design, omdesign og omkostningsberegning, som tager hensyn til  hele produktets livscyklus, herunder genbrug eller bortskaffelse. 2.3.2. Konstruktion Maalsaetninger At skaffe de traditionelle produktionsindustrier en integreret metode, som goer fuldt brug af nye  materialer, ny design og nye fremstillingsteknologier samt proces- og produktkontrol og tager  saerligt hensyn til miljoekrav og forbedrede arbejdsvilkaar. Forskningsopgaver 2.3.2.1. At udvide de fleksible fremstillingsteknikkers anvendelsesomraade, saa nye materialer og nye  teknologier udnyttes fuldt ud. 2.3.2.2. At udvikle nye design- og konstruktionsmetoder for at goere fremstilling, samling, brug og  demontering af produkter letttere, herunder ogsaa ergonomiske aspekter som f.eks. innovative metoder  for praefabrikation og moduldesign. 2.3.2.3. At udvikle interaktive konstruktionsteknikker, som kan forbedre arbejdsforhold og  ergonomi. 2.3.2.4. At udvikle konstruktionsmetodologier for at anvendelsen af kvalitetsbegrebet kan udvides  til hele produktcyklussen. 2.3.3. De menneskelige faktorer i konstruktions- og produktionsstyring Maalsaetninger At fremskynde indfoerelsen af teknologi ved at udvikle nye styringsteknikker, som goer det muligt at  paavise og loese potentielle konflikter mellem nye teknologier og menneskelige ressourcer. At  forbedre metoderne for vurdering af produkters og processers ydeevne og knytte dem til den samlede  virksomhed. Forskningsopgaver 2.3.3.1. At udvikle strategier for at forbedre styring og tilrettelaeggelse af design, fremstilling  og konstruktion, saa ressourcer og nye teknologier udnyttes bedst muligt. 2.3.3.2. At udvikle styringsstoettesystemer til vurdering, kontrol, prognosticering og maaling af  produktionskrav og ressourcer i industrien. 2.3.3.3. At udvikle teknikker for kvantificering, vurdering og sammenpasning af menneskelige  faerdigheder og erfaringer med saerlige jobkrav. OMRAADE 3: FLYTEKNISK FORSKNING Formaalet er at styrke det teknologiske grundlag for den europaeiske flyindustri og at oege den  grundlaeggende viden bag indsatsen for at minimalisere miljoepaavirkningerne og oege flydriftens  sikkerhed og effektivitet. 3.1. MILJOETEKNOLOGIER Maalsaetninger At skaffe nye og bedre vaerktoejer og teknikker til analyse, forudsigelse og bekaempelse af  flyvemaskiners ydre og indre stoej og af deres udstoedning. Forskningsopgaver 3.1.1. At udvikle bedre vaerktoejer til og teknikker for forudsigelse og bekaempelse af ydre stoej fra  avancerede propeller, propfans og helikopterrotorer. 3.1.2. At udvikle og vurdere rentable teknikker for reducering af flyvemaskiners indre stoej. 3.1.3. At udvikle forbraendingsteknologi med lav emission. 3.2. FLYDRIFTSTEKNOLOGIER Maalsaetninger At skaffe nye eller bedre vaerktoejer til og teknikker for overvaagning af flysystemers tilstand, at  finde strukturer, som er modstandsdygtige over for materialesvaekkelse, styrt og brand og at  integrere flyet i fremtidige avancerede ATC-systemer. Forskningsopgaver 3.2.1. At udvikle og udnytte bedre designvaerktoejer til behandling af akustisk traethed. 3.2.2. At udvikle bedre teknikker for overvaagning af tilstand og brug. 3.2.3. At udvikle bedre teknikker for analyse af havaribestandighed. 3.2.4.At udvikle bedre teknikker for analyse og paavisning af brandrisiko. 3.2.5. At udvikle bedre flyvningskontrol-/ATC-graensefladeteknikker. 3.3 AERODYNAMIK OG AEROTERMODYNAMIK Maalsaetninger At fremme CFD-teknikker (CFD = stroemningsdynamiske beregninger), laminaer stroemningsteknologi,  vaerktoejer til analyse af fremdriftsintegration og teknikker for analyse af turbomotorers  aerotermodynamik. Forskningsopgaver 3.3.1. At udvikle og udnytte nye og bedre CFD-vaerktoejer til stroemningsoploesning, efterbehandling og  optimalisering af aerodynamisk design. 3.3.2. At udvikle bedre teknikker for kontrol med naturlig og hybrid laminaer stroemning. 3.3.3. At udvikle bedre forsoegsmetoder til undersoegelse af integrering af fremdriftssystemer. 3.3.4. At udvikle bedre teknikker for analyse af fremdriftssystemer med vingemonterede  stroemningskanaler. 3.3.5. At udvikle bedre vaerktoejer til analyse af interaktionen mellem helikoptorrotor og fuselage. 3.3.6. At udvikle bedre vaerktoejer til analyse af aerodynamik i aksial- og radialkompressorer. 3.3.7. At udvikle bedre vaerktoejer til analyse af aerodynamik i turbiner. 3.3.8. At udvikle forbedrede turbulensmodeller (kun koncentreret grundforskning). 3.4. FLYTEKNISKE STRUKTURER OG FREMSTILLINGSTEKNOLOGIER Maalsaetninger At udvikle teknikker for fremstilling af store trykregulerede fuselagestrukturer af  kompositmaterialer. Forskningsopgaver 3.4.1. At udvikle designkoncepter for trykregulerede fuselagestrukturer af kompositmaterialer  og/eller metallaminat. 3.5. AVIONIKTEKNOLOGIER Maalsaetninger At skabe nye eller bedre teknikker for design af staerkt integrerede flydatabehandlingssystem- og  sensorsystemmoduler og for analyse af vekselvirkningen mellem menneske og maskine i cockpittet. Forskningsopgaver 3.5.1. At udvikle teknikker for og vaerktoejer til integrering og vurdering af komplekse,  flykritiske, fejltolerante avioniske systemer og udstyr. 3.5.2. At udvikle og evaluere nye og bedre teknikker til elektronisk og/eller optisk detektering og  databehandling, herunder standardiseringsspoergsmaal. 3.5.3. At udvikle bedre teknikker og arkitektur til kritisk signalbehandling og datafusion i  forbindelse med flyvning. 3.5.4.At udvikle avancerede cockpit-koncepter og dertil knyttede teknikker for optimalisering af  vekselvirkningen mellem menneske og maskine. 3.5.5. At udvikle bedre teknikker for design og analyse af helikoptercockpittet og dets  funktioner. 3.6. TEKNOLOGI VEDROERENDE MEKANIK, OVERHEAD-FUNKTIONER OG BETJENING Maalsaetninger At skabe nye eller bedre teknikker for design af flysystemets noegleudstyrskomponenter. Forskningsopgaver 3.6.1. At udvikle og udnytte nye koncepter og modelleringsteknikker for montering af  landingsstelfunktionen. 3.6.2.At udvikle teknikker til afisning og eller luftkonditionering af kabinen, som ikke anvender  varm luft fra motorerne. 3.6.3At udvikle og udnytte avancerede teknikker til integrerede brandstoftilfoerselssystemer. 3.6.4. At udvikle avancerede teknikker for elektrisk drevne aktuatorer med integreret elektronisk  informationsbehandling. 4.MAALRETTEDE FORSKNINGSAKTIONER Formaalet med de maalrettede forskningsaktioner er at sikre vaerditilvaekst ved at hjaelpe deltagerne i  komplementaere projekter, som indebaerer forskellige af de teknologier, som programmet omfatter, med  at samordne deres aktiviteter omkring et ganske bestemt formaal. Dette vil faa betydning for en raekke  industrier, som repraesenterer brugere og producenter, heriblandt smaa og mellemstore virksomheder. Projekternes videnskabelige og teknologiske indhold kommer til at bygge paa forskningsemnerne inden  for programmets omraade 1 og 2, og potentielle emner vil blive offentliggjort sammen med de  saedvanlige indkaldelser af forslag. Afhaengigt af de modtagne forslags kvalitet forventes det, at  omkring fire maal vil blive udvalgt i foerste runde. De maalrettede forskningsaktioner skal saa vidt muligt omfatte et bredt udsnit af industrivirksomhed  i det omfang, det er foreneligt med de specifikke maal for den enkelte sektor. Aktionerne vil  normalt falde ind under en af foelgende kategorier, idet Kommissionen dog - paa grundlag af de  indkomne forslag - vil kunne foreslaa andre emner til denne aktionsform: 4.1Miljoevenlige teknologier a) De fremstillings- og materialeteknologier, der kraeves til maskiner - herunder koeretoejer, tog og  skibe - med begraenset miljoepaavirkning, navnlig naar det gaelder forurening, affald, sikkerhed, stoej  og materialeforbrug samt brugersikkerhed og brugbarhed. F & U kan derfor omfatte: - avancerede designteknologier, som foerer til besparende levering - samleteknologier - genbrugsteknologier - materialeteknologier, som omfatter kompositmaterialesystemer med mulighed for forbedret ydeevne  og stilfleksibilitet - produktionsteknologier til masseproduktion eller besparende portionsvis produktion, som opfylder  de relevante krav til kvalitet, fleksibilitet og omkostninger - mekaniske og elektriske systemer samt avancerede bremsesystemer og  - indre og ydre stoej- og vibrationsdaempning. b) Det teknologiske grundlag for konstruktionsformer, som passer bedre til brugernes krav, naar det  gaelder kontrollabelt arbejdsmiljoe og fleksibilitet, og som kan designes, konstrueres, vedligeholdes  og genbruges sikkert og effektivt med den mindst mulige miljoepaavirkning. Forskningen kan omfatte: - design-, materiale-, fremstillings- og konstruktionsteknikker - udvikling af specifikationer for praestationskrav - stimulerings- og beretningsmodeller til strukturdesign, nye materialers brugbarhed og holdbarhed - fleksibel fremstilling og fleksible samlesystemer samt reparationsteknologier. 4.2.Flexibel og ren produktion Teknologier med henblik paa reduceret miljoepaavirkning, stoerre fleksibilitet, effektivitet og  noejagtighed samt forbedret kvalitet, produktivitet og hurtig reaktion i hvert led af  produktfremstillingen, f.eks. tekstil-, beklaednings- og distributionskaeden. Forskningen kan  omfatte: - procesteknologier, herunder praecisionsmaskineri - materialeudvikling - automatisering - materialebehandling, herunder tilskaering og samling - kvalitetskontrol og - processtyring. Teknologier til integrering af disse stadier, saaledes at produktionskaeden hurtigt og effektivt kan  opfylde markedsbehov og miljoehensyn med sikrere og mindre forurenende processer og mindre spild,  kan ogsaa komme paa tale. III. GENNEMFOERELSE Programmet vil blive gennemfoert ved hjaelp af forskningsprojekter,  samordnede aktioner og ledsageforanstaltninger. 1.FORSKNINGS- OG UDVIKLINGSPROJEKTER OG SAMORDNEDE AKTIONER Bortset fra  ledsageforanstaltningerne vil forskningen blive gennemfoert ved hjaelp af kontrakter med  omkostningsdeling og samordnede aktioner. Der er opstillet foelgende vejledende budget for disse  aktiviteter i programmets loebetid: Raastoffer og genanvendelse - 80 mio. ECU; materialer - 228,8  mio. ECU; design og fremstilling - 301,5 mio. ECU; flyveteknisk forskning (tre aar) - 53 mio. ECU. Faellesskabets finansielle bidrag til projekter med omkostningsdeling bliver normalt ikke over 50 %  af de samlede omkostninger. Universiteter og andre forskningscentre, som deltager i projekter med  omkostningsdeling, har for hvert projekt valget mellem at anmode om 50 % finansiering af de samlede  udgifter eller 100 % finansiering af de tilkomne graenseomkostninger. Projekterne med  omkostningsdeling omfatter foelgende typer aktioner: - industriforskningsprojekter har en minimal stoerrelse paa mindst ti mandaar, deres samlede  omkostninger skal vaere paa 1 til 5 mio. ECU inden for omraade 1 og 2 (i omraade 3 vil de typisk vaere  paa 3 til 5 mio. ECU), og de straekker sig over et tidsrum paa ca. tre aar og omfatter mindst to  industripartnere fra forskellige medlemsstater - koncentrerede grundforskningsprojekter, som er forskning i det tidligste industriled og kraever  industriel godkendelse, har en stoerrelse paa mindst ti mandaar og 0,5 mio. ECU, og hoejst 1 mio. ECU,  straekker sig over et tidsrum paa to til fire aar og omfatter mindst to organisationer fra forskellige  medlemsstater - projekter, som i kraft af deres art, gennemfoerelsesmaade eller hastende karakter gaelder et emne,  som er vigtigt for at styrke den europaeiske industris videnskabelige og teknologiske grundlag og  dermed dens internationale konkurrencedygtighed, kan af Kommissionen betragtes som vaerende omfattet  af undtagelsesproceduren i artikel 7 i beslutning 91/506/EOEF - samarbejdsforskning tager sigte paa en raekke virksomheder, navnlig smaa og mellemstore  virksomheder, som ikke har egne forskningsanlaeg, og drejer sig om at loese faelles tekniske  problemer. En eller flere udenforstaaende organisationer (forskningssammenslutninger, universiteter  eller virksomheder) skal udpeges til at udfoere forskningen. Disse projekters samlede omkostninger  er paa maksimalt 1 mio. ECU, og 50 % af forskningsomkostningerne vil blive afholdt i et tidsrum paa  normalt ikke over to aar. Forslagene skal indsendes af de virksomheder, som skal deltage i  planlaegning og styring af forskningen og ibrugtagning af dens resultater - samordnede aktioner bestaar i, at Kommissionen koordinerer forskningsaktiviteter, som  medlemsstaterne udfoerer inden for saerlige omraader. De kan faa daekket indtil 100 % af  samordningsudgifterne (rejser, workshops, publikationer), der normalt ikke maa overskride 0,4 mio.  ECU i et tidsrum paa op til fire aar. 2.LEDSAGEFORANSTALTNINGER Ledsageforanstaltningens formaal er at forbedre  programmets effektivitet ved navnlig at goere det mere tilgaengeligt og oege dets virkning. De bygger  paa erfaringerne med BRITE/EURAM og programmet for raastoffer og genanvendelse. Mens programmet  udfoeres, forventes der at opstaa nye ideer. Ledsageforanstaltningerne vil vaere en fortsat proces i  hele programmets loebetid. Arbejdet skal udfoeres ved hjaelp af: - gennemfoerlighedstilskud paa 30 000 ECU eller 75 % af forskningsomkostningerne i loebet af ni  maaneder til smaa og mellemstore virksomheder, hvis vigtigste aktivitet er fremstilling eller  forarbejdning, for at fastlaa, om en ny anordning, et nyt koncept eller en ny proces kan anvendes.  Det overordnede maal er at goere det lettere for smaa og mellemstore virksomheder at deltage i  samarbejdsforskning - tvaerfaglig specialuddannelse, herunder uddannelse i tilknytning til projekterne, ikke mindst for  at skabe forbindelse mellem forskningsaktiviteterne og andre industrielle funktioner med sigte paa  udnyttelse, formidling af resultater, kodekser og standarder, industriel ejendomsret osv.;  specialkurser af hensyn til den uddannelse, som kraeves for at kunne udnytte de udviklede  teknologier effektivt, samt forskningsstipendier med sigte paa programmets tekniske omraader - seminarer, workshops og videnskabelige konferencer - moeder i ad hoc-ekspertgrupper (vedroerende f.eks. udarbejdelse af normer og standarder,  materialedatabaser, nye teknologier, fastlaeggelse af forskningsprioriteter) - studiekontrakter - et system for informationsudveksling - fremme af resultatudnyttelse - en uafhaengig vurdering af programmets videnskabelige og stratetiske aspekter. Det vejledende budget for disse ledsageforanstaltninger er paa 20 mio. ECU, og mindst 2 % af  programmets samlede budget er afsat til uddannelsesaktiviteter. Tidsplan Foelgende tabel er en tidsplan for aktiviteterne med vejledende budget for kontrakterne. >TABELPOSITION>


title: Afgørelse nr. U3 af 12. juni 2009 om rækkevidden af udtrykket delvis arbejdsløshed i forbindelse med de i artikel 65, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 omhandlede arbejdsløse (Tekst af relevans for EØS og for EF/Schweiz-aftalen)

text:
               24.4.2010

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 106/45

         AFGØRELSE Nr. U3
   af 12. juni 2009
   om rækkevidden af udtrykket »delvis arbejdsløshed« i forbindelse med de i artikel 65, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 omhandlede arbejdsløse
   (Tekst af relevans for EØS og for EF/Schweiz-aftalen)
   2010/C 106/13
   DEN ADMINISTRATIVE KOMMISSION FOR KOORDINERING AF SOCIALE SIKRINGSORDNINGER HAR —
   under henvisning til artikel 72, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 af 29. april 2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger (1), i henhold til hvilken den har til opgave at behandle ethvert administrativt spørgsmål eller fortolkningsspørgsmål, der opstår i forbindelse med bestemmelserne i forordning (EF) nr. 883/2004 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 987/2009 af 16. september 2009 om de nærmere regler til gennemførelse af forordning (EF) nr. 883/2004 om koordinering af de sociale sikrigsordninger (2),
   under henvisning til artikel 65, stk. 1, i forordning (EF) nr. 883/2004, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               I artikel 65, stk. 2, i forordning (EF) nr. 883/2004 er fastsat en bestemmelse, som for fuldtidsledige afviger fra det generelle princip om lex loci laboris i nævnte forordnings artikel 11, stk. 3, litra a).

               (2)

               Kriterierne for afgørelsen af, om en person skal betragtes som delvis arbejdsløs eller helt arbejdsløs i henhold til artikel 65, stk. 1 og 2, i forordningen, skal være ensartede og gælde på fællesskabsplan. Denne afgørelse kan ikke træffes på grundlag af kriterier i national ret.

               (3)

               Eftersom praksis i de nationale sociale sikringsinstitutioner i de forskellige medlemsstater har givet anledning til fortolkningsforskelle, når det gælder afgørelsen af, hvilken type arbejdsløshed der er tale om, er det nødvendigt at præcisere rækkevidden af den nævnte artikel således, at der fastsættes ensartede og afbalancerede kriterier for de nævnte institutioners anvendelse heraf.

               (4)

               I henhold til artikel 65, stk. 2, i forordning (EF) nr. 883/2004 får en fuldtidsledig, som ikke længere har nogen tilknytning til den kompetente medlemsstat, udbetalt ydelser ved arbejdsløshed af institutionen på bopælsstedet.

               (5)

               Afgørelsen af, hvorvidt der eksisterer eller er opretholdt en forbindelse til et arbejdsforhold, er udelukkende baseret på den nationale lovgivning i beskæftigelseslandet.

               (6)

               Beskyttelsen af de arbejdsløse, som er formålet med artikel 65 i forordningen, opnås ikke, hvis en person, som fortsat er beskæftiget i samme virksomhed i en anden medlemsstat end den, hvor den pågældende er bosat — også når beskæftigelsen er suspenderet — alligevel betragtes som fuldtidsledig, hvilket ville betyde, at den pågældende skulle henvende sig til institutionen på bopælsstedet for at få ydelser ved arbejdsløshed.
               Beslutningen i sagen er truffet på de i artikel 71, stk. 2, i forordning (EF) nr. 883/2004 fastsatte betingelser —

         TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

               1.

               Ved anvendelsen af artikel 65, stk. 1, i forordning (EF) nr. 883/2004 bestemmes typen af arbejdsløshed, dvs. fuldtidsarbejdsløshed eller delvis arbejdsløshed, af, om der eksisterer et arbejdsforhold mellem parterne eller ej, og ikke af varigheden af en eventuel midlertidig afbrydelse af arbejdstagerens beskæftigelse.

               2.

               Hvis en arbejdstager fortsat er beskæftiget i en virksomhed i en anden medlemsstat end den stat, hvor den pågældende er bosat, og arbejdstagerens beskæftigelse suspenderes, betragtes vedkommende som delvis arbejdsløs, eftersom den pågældende til enhver tid kan genoptage sin beskæftigelse, og de tilsvarende ydelser skal udbetales af den kompetente institution i beskæftigelseslandet i overensstemmelse med artikel 65, stk. 1, i forordning (EF) nr. 883/2004.

               3.

               Hvis en arbejdstager ikke længere har en tilknytning til beskæftigelseslandet i form af et arbejdsforhold (f.eks. fordi arbejdskontrakten er blevet opsagt eller er udløbet), betragtes vedkommende som fuldtidsledig i overensstemmelse med artikel 65, stk. 2, i forordning (EF) nr. 883/2004, og ydelserne skal udbetales af institutionen på bopælsstedet.

               4.

               Hvis en selvstændig erhvervsdrivende ikke udøver erhvervsmæssig virksomhed i beskæftigelseslandet, betragtes vedkommende som fuldtidsledig i overensstemmelse med artikel 65, stk. 2, i forordning (EF) nr. 883/2004, og ydelserne skal udbetales af institutionen på bopælsstedet.

               5.

               Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende. Den finder anvendelse fra datoen for ikrafttrædelsen af forordning (EF) nr. 987/2009.

         Gabriela PIKOROVÁ

            Formand for Den Administrative Kommission

      (1)  EUT L 166 af 30.4.2004, s. 1.

      (2)  EUT L 284 af 30.10.2009, s. 1.


title: 2008/936/EF: Rådets afgørelse af 15. september 2008 om undertegnelse og indgåelse af protokollen til interimsaftalen om handel og handelsanliggender mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Republikken Albanien på den anden side for at tage hensyn til Republikken Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse af Den Europæiske Union

text:
                  19.12.2008

                  DA

                  Den Europæiske Unions Tidende

                  L 341/1

         RÅDETS AFGØRELSE
         af 15. september 2008
         om undertegnelse og indgåelse af protokollen til interimsaftalen om handel og handelsanliggender mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Republikken Albanien på den anden side for at tage hensyn til Republikken Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse af Den Europæiske Union
         (2008/936/EF)
         RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
         under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 133 sammenholdt med artikel 300, stk. 2, første afsnit, første punktum, og artikel 300, stk. 3, første afsnit,
         under henvisning til akten om Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse, særlig artikel 6, stk. 2,
         under henvisning til forslag fra Kommissionen, og
         ud fra følgende betragtninger:

                     (1)

                     Den 23. oktober bemyndigede Rådet Kommissionen til at indlede forhandlinger på Fællesskabets og dets medlemsstaters vegne med Republikken Albanien for at indgå en protokol til interimsaftalen om handel og handelsanliggender mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Republikken Albanien på den anden side for at tage hensyn til Republikken Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse af Den Europæiske Union.

                     (2)

                     Disse forhandlinger er afsluttet med et godt resultat, og protokollen blev paraferet den 7. januar 2008. Protokollen bør indgås på Fællesskabets vegne —

               TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

            Artikel 1
            Protokollen til interimsaftalen om handel og handelsanliggender mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Republikken Albanien på den anden side for at tage hensyn til Republikken Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse af Den Europæiske Union godkendes herved på Det Europæiske Fællesskabs vegne.
            Teksten til protokollen er knyttet til denne afgørelse.

            Artikel 2
            Formanden for Rådet bemyndiges til at udpege den (de) person(er), der er beføjet til på Det Europæiske Fællesskabs vegne at undertegne protokollen.

            Artikel 3
            Formanden for Rådet deponerer på Det Europæiske Fællesskabs vegne de godkendelsesinstrumenter, der er omhandlet i protokollens artikel 11.

            Artikel 4
            Protokollen anvendes midlertidigt med virkning fra den 1. januar 2007.

            Udfærdiget i Bruxelles, den 15. september 2008.

                  På Rådets vegne

                  Formand

               B. KOUCHNER


title: Rådets afgørelse af 14. februar 2011 om udnævnelse af medlemmer og af efterfølgere for medlemmer af bestyrelsen for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse

text:
               22.2.2011

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 56/8

         RÅDETS AFGØRELSE
   af 14. februar 2011
   om udnævnelse af medlemmer og af efterfølgere for medlemmer af bestyrelsen for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse
   2011/C 56/04
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 337/75 af 10. februar 1975 om oprettelse af et europæisk center for udvikling af erhvervsuddannelse, særlig artikel 4 (1),
   under henvisning til indstilling indgivet til Rådet af Kommissionen for så vidt angår kategorien arbejdstagerrepræsentanter, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Rådet har ved afgørelse af 14. september 2009 (2) udnævnt medlemmerne af bestyrelsen for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse for perioden fra den 18. september 2009 til den 17. september 2012.

               (2)

               En plads som medlem af centrets bestyrelse i kategorien arbejdstagerrepræsentanter er blevet ledig, efter at Petri LEMPINEN er trådt tilbage.

         TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
   Eneste artikel
   Til medlem af bestyrelsen for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse udnævnes hermed for den resterende del af mandatperioden, dvs. indtil den 17. september 2012:

      ARBEJDSTAGERREPRÆSENTANTER:

               FINLAND

               :

               Aleksi KALENIUS
               Den finske lønmodtagersammenslutning STTK

      Udfærdiget i Bruxelles, den 14. februar 2011.

            På Rådets vegne

         HOFFMANN R.

            Formand

      (1)  EFT L 39 af 13.2.1975, s. 1.

      (2)  EUT C 226 af 19.9.2009, s. 2.


title: Rådets afgørelse 2008/101/FUSP af 28. januar 2008 om iværksættelse af Den Europæiske Unions militæroperation i Republikken Tchad og Den Centralafrikanske Republik (EUFOR Tchad/RCA)

text:
               8.2.2008

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 34/39

      RÅDETS AFGØRELSE 2008/101/FUSP
   af 28. januar 2008
   om iværksættelse af Den Europæiske Unions militæroperation i Republikken Tchad og Den Centralafrikanske Republik (EUFOR Tchad/RCA)
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 17, stk. 2,
   under henvisning til Rådets fælles aktion 2007/677/FUSP af 15. oktober 2007 om Den Europæiske Unions militæroperation i Republikken Tchad og Den Centralafrikanske Republik (1) (EUFOR Tchad/RCA), særlig artikel 5, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Den 25. september 2007 vedtog FN’s Sikkerhedsråd enstemmigt resolution 1778 (2007), som godkendte etableringen af en FN-mission i Den Centralafrikanske Republik og Tchad (MINURCAT) og bemyndigede EU til at gennemføre en operation i disse lande i en periode på 12 måneder fra erklæringen om indledende operativ kapacitet.

               (2)

               Myndighederne i Tchad og i Den Centralafrikanske Republik har ved erklæringer af henholdsvis den 25. oktober 2007 og 16. oktober 2007 hilst en eventuel militær EU-tilstedeværelse i deres respektive lande velkommen.

               (3)

               I medfør af artikel 6 i protokollen om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, deltager Danmark ikke i udarbejdelsen og gennemførelsen af Den Europæiske Unions afgørelser og aktioner, som har indvirkning på forsvarsområdet, og Danmark deltager ikke i finansieringen af operationen —

         TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
   Artikel 1
   Operationsplanen er godkendt.
   Artikel 2
   Operationsreglerne er godkendt.
   Artikel 3
   Den Europæiske Unions militæroperation i Republikken Tchad og Den Centralafrikanske Republik (EUFOR Tchad/RCA) iværksættes den 28. januar 2008.
   Artikel 4
   EU’s øverstbefalende for operationen har hermed beføjelse til med øjeblikkelig virkning at udstede aktiveringsordren (ACTORD) med henblik på at gennemføre deployeringen af styrkerne og indlede gennemførelsen af missionen.
   Artikel 5
   Denne afgørelse har virkning fra dagen for vedtagelsen.
   Artikel 6
   Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 28. januar 2008.

            På Rådets vegne

         D. RUPEL

            Formand

      (1)  EUT L 279 af 23.10.2007, s. 21.


title: 2008/506/EF: Europa-Parlamentets afgørelse af 24. april 2007 om decharge for gennemførelsen af Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2005, Sektion VIII B - Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

text:
               15.7.2008

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 187/75

         EUROPA-PARLAMENTETS AFGØRELSE
   af 24. april 2007
   om decharge for gennemførelsen af Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2005, Sektion VIII B — Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse
   (2008/506/EF)
   EUROPA-PARLAMENTET,
   der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2005 (1),
   der henviser til De Europæiske Fællesskabers endelige årsregnskab for regnskabsåret 2005 — Bind I (C6-0472/2006) (2),
   der henviser til Revisionsrettens årsberetning om gennemførelsen af budgettet for regnskabsåret 2005 og dens særberetninger med de kontrollerede institutioners svar (3),
   der henviser til Revisionsrettens erklæring om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed, jf. EF-traktatens artikel 248 (4),
   der henviser til EF-traktatens artikel 272, stk. 10, og artikel 274, 275 og 276,
   der henviser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (5), særlig artikel 50, 86, 145, 146 og 147,
   der henviser til forretningsordenens artikel 71 og bilag V,
   der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A6-0111/2007),

               1.

               meddeler Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse decharge for gennemførelsen af budgettet for regnskabsåret 2005;

               2.

               fremsætter sine bemærkninger i nedenstående beslutning;

               3.

               pålægger sin formand at sende denne afgørelse og beslutningen, der udgør en integrerende del heraf, til Rådet, Kommissionen, Domstolen, Revisionsretten, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget, Den Europæiske Ombudsmand og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse og drage omsorg for, at de offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende (L-udgaven).

         Hans-Gert PÖTTERING

            Formand

         Harald RØMER

            Generalsekretær

      (1)  EUT L 60 af 8.3.2005.

      (2)  EUT C 264 af 31.10.2006, s. 1.

      (3)  EUT C 263 af 31.10.2006, s. 1.

      (4)  EUT C 263 af 31.10.2006, s. 10.

      (5)  EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1. Ændret ved forordning (EF, Euratom) nr. 1995/2006 (EUT L 390 af 30.12.2006, s. 1).
    ---documentbreak---

               15.7.2008

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 187/76

         EUROPA-PARLAMENTETS BESLUTNING
   af 24. april 2007
   med bemærkningerne, der er en integrerende del af afgørelsen om decharge for gennemførelsen af Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2005, Sektion VIII B — Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse
   EUROPA-PARLAMENTET,
   der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2005 (1),
   der henviser til De Europæiske Fællesskabers endelige årsregnskab for regnskabsåret 2005 — Bind I (C6-0472/2006) (2),
   der henviser til Revisionsrettens årsberetning om gennemførelsen af budgettet for regnskabsåret 2005 og dens særberetninger med de kontrollerede institutioners svar (3),
   der henviser til Revisionsrettens erklæring om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed, jf. EF-traktatens artikel 248 (4),
   der henviser til EF-traktatens artikel 272, stk. 10, og artikel 274, 275 og 276,
   der henviser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (5), særlig artikel 50, 86, 145, 146 og 147,
   der henviser til forretningsordenens artikel 71 og bilag V,
   der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A6-0111/2007),

               1.

               bemærker, at Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse i 2005 havde disponible forpligtelsesbevillinger på i alt 2 840 733 EUR med en udnyttelsesgrad på 82,77 %;

               2.

               konstaterer, at Rettens revision af Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse ikke gav anledning til væsentlige bemærkninger; bemærker, at årsregnskabet for Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse efter indførelsen af periodiseringsprincippet pr. 1. januar 2005 udviser et positivt resultat på 211 631 EUR, og at passiverne overstiger aktiverne med 202 504 EUR;

               3.

               bemærker, at 2005 var det første år, hvor Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse var fuldt ud operationel; minder om, at 2005-budgettet udgjorde en forhøjelse på 48,8 % i forhold til 2004-budgettet;

               4.

               bemærker, at Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse forelagde et budget for 2007 på 5 080 699 EUR, der var en forhøjelse på 23 % i forhold til det endelige 2006-budget (4 147 378 EUR), hvilket afspejlede en anmodning om fem nye stillinger, udvidelse af kontorarealet og øgede oversættelsesudgifter;

               5.

               minder om, at Kommissionens, Europa-Parlamentets og Rådets generalsekretærer den 24. juni 2004 sammen med Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse undertegnede en aftale om administrativt samarbejde med henblik på at bistå Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse i en opstartfase på tre år, i henhold til hvilken:

                           —

                           Kommissionens regnskabsfører og interne revisor er udpeget som regnskabsfører og revisor for Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

                           —

                           Kommissionens tjenestegrene yder bistand i forbindelse med alle opgaver vedrørende personaleadministrationen i institutionen (fastsættelse af de ansattes rettigheder, lønudbetaling, godtgørelse af lægeudgifter, tjenesterejseudgifter osv.)

                           —

                           Kommissionens tjenestegrene også bistår Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse med gennemførelsen af budgettet

                           —

                           Den Europæiske Tilsynsførelse for Databeskyttelse har kontor i Europa-Parlamentets bygninger, Europa-Parlamentets tjenestegrene bistår Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse med materielle faciliteter og knowhow med hensyn til installeringen i Parlamentets bygninger (sikkerhed, post, computere, telefoner, kontorer og diverse leverancer)

                           —

                           Rådet stiller oversættelsesfaciliteter til rådighed;

               6.

               bemærker, at aftalen om administrativt samarbejde den 7. december 2006 blev fornyet for en periode på tre år med virkning fra den 16. januar 2007;

               7.

               bemærker, at Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse ved sin afgørelse af 7. november 2006 vedtog at indføre en intern kontrolstruktur, som passer til institutionens aktiviteter og behov;

               8.

               glæder sig over, at Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse og den assisterende tilsynsførende for databeskyttelse har besluttet hvert år at offentliggøre en erklæring om deres økonomiske og finansielle interesser, så snart deres nye websted er færdigt i begyndelsen af 2007; bemærker, at de i mellemtiden har sendt skriftlige erklæringer om deres finansielle interesser for 2005 og 2006 i en formular, der ligner den, som Europa-Parlamentets medlemmer udfylder hvert år, hvoraf det fremgår, at de ikke har nogen andre erhvervsaktiviteter, lønnede hverv eller aktiviteter, eller som heller ikke indeholder andre relevante oplysninger;

               9.

               glæder sig over, at Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse er rede til at tilslutte sig den interinstitutionelle aftale om OLAF og tilskynder ham til snarest muligt at træffe alle nødvendige foranstaltninger.

      (1)  EUT L 60 af 8.3.2005.

      (2)  EUT C 264 af 31.10.2006, s. 1.

      (3)  EUT C 263 af 31.10.2006, s. 1.

      (4)  EUT C 263 af 31.10.2006, s. 10.

      (5)  EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1. Ændret ved forordning (EF, Euratom) nr. 1995/2006 (EUT L 390 af 30.12.2006, s. 1).


title: 2008/645/EF: Rådets afgørelse af 15. juli 2008 om ændring af afgørelse 97/126/EF om indgåelse af en aftale mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Danmarks regering og Færøernes landsstyre på den anden side

text:
               7.8.2008

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 212/3

      RÅDETS AFGØRELSE

   af 15. juli 2008
   om ændring af afgørelse 97/126/EF om indgåelse af en aftale mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Danmarks regering og Færøernes landsstyre på den anden side
   (2008/645/EF)
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 133 sammenholdt med artikel 300, stk. 2, første punktum,
   under henvisning til forslag fra Kommissionen, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Afgørelse 97/126/EF (1) drejer sig om indgåelse af en aftale mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Danmarks regering og Færøernes landsstyre på den anden side (i det følgende benævnt »aftalen«).

               (2)

               I henhold til aftalens artikel 31 er der nedsat en blandet komité, der er ansvarlig for forvaltningen af aftalen og overvåger, at den efterleves på rette vis. Med henblik herpå fremsætter komitéen henstillinger og træffer afgørelser, som skal gennemføres af de kontraherende parter i henhold til deres egne bestemmelser. Det bør udtrykkeligt fastsættes i afgørelse 97/126/EF, at Kommissionen om nødvendigt har beføjelse til at vedtage sådanne gennemførelsesbestemmelser.

               (3)

               De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af henstillingerne og afgørelserne fra den i henhold til aftalens artikel 31 blandede komité bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (2).

               (4)

               Afgørelse 97/126/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

         TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
   Artikel 1
   I afgørelse 97/126/EF tilføjes følgende artikler:

      »Artikel 3
      Kommissionen vedtager om nødvendigt de nærmere regler til gennemførelse af henstillingerne og afgørelserne fra den i henhold til aftalens artikel 31 blandede komité i henhold til proceduren, der omhandles i artikel 4, stk. 2, i nærværende afgørelse.
      Artikel 4
      1.   Kommissionen bistås af den forvaltningskomité for den fælles markedsordning for korn, der er nedsat ved artikel 195 i Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (3).
      2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 4 og 7 i Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (4).
      Perioden i artikel 4, stk. 3, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til en måned.

   Artikel 2
   Denne afgørelse har virkning fra dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 15. juli 2008.

            På Rådets vegne

         M. BARNIER

            Formand

      (1)  EFT L 53 af 22.2.1997, s. 1.

      (2)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23. Ændret ved afgørelse 2006/512/EF (EUT L 200 af 22.7.2006, s. 11).

      (3)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 510/2008 (EUT L 149 af 7.6.2008, s. 61).«

      (4)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23. Ændret ved afgørelse 2006/512/EF (EUT L 200 af 22.7.2006, s. 11).


title: Rådets afgørelse (EU) 2015/1174 af 14. juli 2015 om ændring af afgørelse 1999/70/EF om de nationale centralbankers eksterne revisorer for så vidt angår den eksterne revisor for Banka Slovenije

text:
               17.7.2015

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 189/38

         RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2015/1174
   af 14. juli 2015
   om ændring af afgørelse 1999/70/EF om de nationale centralbankers eksterne revisorer for så vidt angår den eksterne revisor for Banka Slovenije
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til protokol nr. 4 om statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 27.1,
   under henvisning til Den Europæiske Centralbanks henstilling af 10. juni 2015 til Rådet for Den Europæiske Union om eksterne revisorer for Banka Slovenije (ECB/2015/23) (1), og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Regnskaberne for Den Europæiske Centralbank (ECB) og for de nationale centralbanker i de medlemsstater, der har euroen som valuta, skal revideres af uafhængige eksterne revisorer, der indstilles af ECB's Styrelsesråd og godkendes af Rådet.

               (2)

               Mandatet for Deloitte revizija d.o.o., den nuværende eksterne revisor for Banka Slovenije, udløb efter revisionen for regnskabsåret 2014. Det er derfor nødvendigt at udnævne en ny ekstern revisor fra regnskabsåret 2015.

               (3)

               Banka Slovenije har valgt Ernst & Young d.o.o. som sin eksterne revisor for regnskabsårene 2015-2017.

               (4)

               ECB's Styrelsesråd har henstillet, at Ernst & Young d.o.o. udnævnes til ekstern revisor for Banka Slovenije for regnskabsårene 2015-2017.

               (5)

               I forlængelse af ECB's Styrelsesråds henstilling bør Rådets afgørelse 1999/70/EF (2) ændres i overensstemmelse hermed —

         VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
   Artikel 1
   I afgørelse 1999/70/EF affattes artikel 1, stk. 13, således:

                  »13.

                  Ernst & Young d.o.o. godkendes som ekstern revisor for Banka Slovenije for regnskabsårene 2015-2017.«.

   Artikel 2
   Denne afgørelse får virkning på dagen for meddelelsen.
   Artikel 3
   Denne afgørelse er rettet til Den Europæiske Centralbank.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 14. juli 2015.

            På Rådets vegne

         P. GRAMEGNA

            Formand

      (1)  EUT C 201 af 18.6.2015, s. 1.

      (2)  Rådets afgørelse 1999/70/EF af 25. januar 1999 om de nationale centralbankers eksterne revisorer (EFT L 22 af 29.1.1999, s. 69).


title: 2009/899/EF: Rådets afgørelse af 30. november 2009 om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Mauritius om visumfritagelse for kortvarige ophold

text:
               8.12.2009

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 321/41

         RÅDETS AFGØRELSE
   af 30. november 2009
   om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Mauritius om visumfritagelse for kortvarige ophold
   (2009/899/EF)
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 62, nr. 2, litra b), nr. i), sammenholdt med artikel 300, stk. 2, første afsnit, første punktum, og artikel 300, stk. 3, første afsnit,
   under henvisning til forslag fra Kommissionen,
   under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (1), og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Kommissionen har på Det Europæiske Fællesskabs vegne forhandlet en aftale med Republikken Mauritius om visumfritagelse for kortvarige ophold (i det følgende »aftalen«).

               (2)

               Aftalen blev på Fællesskabets vegne undertegnet den 28. maj 2009 og har været anvendt midlertidigt fra denne dato med forbehold af dens indgåelse på et senere tidspunkt, jf. Rådets afgørelse 2009/480/EF (2).

               (3)

               Aftalen bør godkendes.

               (4)

               Ved aftalen nedsættes der et blandet udvalg til forvaltning af aftalen, der selv bør vedtage sin forretningsorden. Det er hensigtsmæssigt at indføre en forenklet procedure for fastlæggelsen af Fællesskabets holdning til vedtagelsen af denne forretningsorden.

               (5)

               I medfør af artikel 1 og 2 i protokollen om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, og med forbehold af artikel 4 i samme protokol deltager disse medlemsstater ikke i vedtagelsen af denne afgørelse, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Det Forenede Kongerige og Irland —

         TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
   Artikel 1
   Aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Mauritius om visumfritagelse for kortvarige ophold (3) godkendes hermed på Fællesskabets vegne.
   Artikel 2
   Formanden for Rådet giver den i aftalens artikel 8, stk. 1, omhandlede meddelelse (4).
   Artikel 3
   I det i aftalens artikel 6 omhandlede blandede ekspertudvalg repræsenteres Fællesskabet af Kommissionen bistået af eksperter fra medlemsstaterne.
   Artikel 4
   I det blandede ekspertudvalg fastlægges Fællesskabets holdning til vedtagelsen af den i aftalens artikel 6, stk. 4, omhandlede forretningsorden af Kommissionen efter høring af et særligt udvalg udpeget af Rådet.
   Artikel 5
   Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 30. november 2009.

            På Rådets vegne

         B. ASK

            Formand

      (1)  Udtalelse af 20.10.2009 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

      (2)  EUT L 169 af 30.6.2009, s. 16.

      (3)  Teksten til aftalen findes i EUT L 169 af 30.6.2009, s. 17.

      (4)  Aftalens ikrafttrædelsesdato offentliggøres af Rådets generalsekretariat i Den Europæiske Unions Tidende.