title: EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 31/12/KOL af 1. februar 2012 om den 85. ændring af de proceduremæssige og materielle regler på statsstøtteområdet med indføjelse af et nyt kapitel om anvendelse, fra den 1. februar 2012 , af reviderede regler for vurdering af statsstøtte til skibsbygning

text:
               31.1.2013

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 31/77

         EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDENS BESLUTNING

      Nr. 31/12/KOL
   af 1. februar 2012
   om den 85. ændring af de proceduremæssige og materielle regler på statsstøtteområdet med indføjelse af et nyt kapitel om anvendelse, fra den 1. februar 2012, af reviderede regler for vurdering af statsstøtte til skibsbygning
   EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDEN (I DET FØLGENDE BENÆVNT "TILSYNSMYNDIGHEDEN") HAR —
   Ud fra følgende betragtninger:
   i henhold til artikel 5, stk. 2, litra b), i tilsyns- og domstolsaftalen skal Tilsynsmyndigheden udstede meddelelser og retningslinjer for sager, der er behandlet i EØS-aftalen, hvis dette er udtrykkeligt fastsat i denne aftale eller i tilsyns- og domstolsaftalen, eller hvis Tilsynsmyndigheden finder det nødvendigt.
   Europa-Kommissionen vedtog den 7. december 2011 en meddelelse fra den 1. januar 2012 om reviderede regler for vurdering af statsstøtte til skibsbygning (EUT C 364 af 14.12.2011, s. 9).
   Denne meddelelse har også relevans for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde.
   Der skal i overensstemmelse med målet om ensartethed, som er fastsat i EØS-aftalens artikel 1, sikres en ensartet anvendelse af EØS' statsstøtteregler i hele Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde.
   Tilsynsmyndigheden skal ifølge punkt II med overskriften "GENERELT" på side 11 i bilag XV til EØS-aftalen efter høring af Europa-Kommissionen vedtage retsakter, der svarer til dem, som Europa-Kommissionen vedtager.
   Tilsynsmyndigheden hørte Europa-Kommissionen og EFTA-staterne ved breve af 19. december 2011 om dette spørgsmål —
   VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
   Artikel 1
   Retningslinjerne for statsstøtte ændres ved at erstatte kapitlet om regler for vurdering af statsstøtte til skibsbygning.
   Det nye kapitel findes i bilaget til denne afgørelse.
   Artikel 2
   Kun den engelske udgave af denne beslutning er autentisk.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 1. februar 2012.

            På EFTA-Tilsynsmyndighedens vegne

         Oda Helen SLETNES

            Formand

         Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

            Medlem af kollegiet

      BILAG

         RETNINGSLINJER FOR STATSSTØTTE TIL SKIBSBYGNING
          (1)

      1.   Indledning

                  (1)

                  Statsstøtte til skibsbygning har været reguleret ved en række særlige ordninger, der gradvist er blevet tilpasset bestemmelserne om horisontal statsstøtte. I forhold til erhvervssektorer, som ikke har haft specifikke regler, har ordningerne for skibsbygningssektoren omfattet en blanding af både strengere og mere lempelige bestemmelser. Disse retningslinjer fastsætter nye regler for vurdering af statsstøtte til skibsbygning efter udløbet af de nuværende retningslinjer for statsstøtte til skibsbygning den 31. december 2011 (2).

                  (2)

                  Skibsbygningsindustrien har kendetegn, som adskiller den fra andre sektorer, for eksempel de korte produktionsserier, de fremstillede enheders størrelse, værdi og kompleksitet og den kendsgerning, at prototyper generelt anvendes kommercielt.

                  (3)

                  På baggrund af disse særlige forhold finder Tilsynsmyndigheden det hensigtsmæssigt fortsat at anvende særlige bestemmelser om innovationsstøtte til skibsbygningsindustrien, samtidig med at det skal sikres, at støtten ikke ændrer samhandels- og konkurrencevilkårene i et omfang, der strider mod de fælles interesser.

                  (4)

                  Statsstøtte til innovation skal føre til, at støttemodtageren ændrer adfærd og øger innovationsaktiviteterne og iværksætter innovationsprojekter og -aktiviteter, som ellers ikke ville blive gennemført, eller som ville blive gennemført i mere begrænset omfang. Tilskyndelsesvirkningen påvises ved en kontrafaktisk analyse, hvor der foretages en sammenligning af de tilsigtede aktiviteter med og uden støtte. Derfor fastsætter disse retningslinjer særlige krav, som giver EFTA-staterne mulighed for at sikre, at der er tale om en tilskyndelsesvirkning.

                  (5)

                  I samarbejde med industrien er der blevet udarbejdet et sæt uformelle regler for innovationsstøtte til skibsbygning, navnlig vedrørende støtteberettigede omkostninger og bekræftelse af projekternes innovative karakter, og disse bliver anvendt i Tilsynsmyndighedens beslutningspraksis. Af hensyn til gennemsigtigheden bør disse regler formelt integreres i reglerne om innovationsstøtte.

                  (6)

                  Med hensyn til regionalstøtte vil Tilsynsmyndigheden i 2013 revidere de horisontale retningslinjer for statsstøtte med regionalt sigte for 2007-2013 (3). Tilsynsmyndigheden foretager derfor ingen ændringer af de specifikke regler for regional støtte i skibsbygningssektoren på nuværende tidspunkt. De specifikke regler om regional støtte til skibsbygning, som findes i dette kapitel, er derfor de samme som dem, der var angivet i det tidligere kapitel om statsstøtte til skibsbygning. Den tager situationen op til ny vurdering på baggrund af revisionen af retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte.

                  (7)

                  Med hensyn til eksportkreditter skal disse retningslinjer overholde de gældende internationale forpligtelser.

                  (8)

                  Disse retningslinjer omfatter derfor særlige bestemmelser om innovationsstøtte og regionalstøtte til skibsbygning samt bestemmelser om eksportkreditter. Desuden kan støtte til skibsbygningsindustrien betragtes som forenelig med det indre marked i henhold til EØS-aftalen og de horisontale statsstøtteinstrumenter (4), medmindre andet er angivet i disse instrumenter.

                  (9)

                  I henhold til artikel 123 i EØS-aftalen kan enhver EFTA-stat træffe sådanne foranstaltninger, som den finder nødvendige til beskyttelse af sine væsentlige sikkerhedsinteresser med hensyn til finansiering af marinefartøjer.

                  (10)

                  Tilsynsmyndigheden har til hensigt at anvende de principper, der er fastsat i disse retningslinjer, indtil den 31. december 2013. Tilsynsmyndigheden påtænker efter dette tidspunkt at medtage bestemmelserne om innovationsstøtte i retningslinjerne for statsstøtte til forskning og udvikling og innovation (5) og at indarbejde bestemmelserne om regionalstøtte til skibsbygning i retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte.

            2.   Anvendelsesområde og definitioner

                  (11)

                  I henhold til disse retningslinjer kan Tilsynsmyndigheden godkende støtte til skibsværfter eller, hvis der er tale om eksportkredit, til skibsejere, nybygning, reparation eller ombygning af skibe samt innovationsstøtte til bygning af flydende og bevægelige offshoreanlæg.

                  (12)

                  I disse retningslinjer gælder følgende definitioner:
                  a)   "nybygning af skibe": bygning i EØS af selvdrevne handelsskibe
                  b)   "reparation af skibe": reparation eller istandsættelse i Den Europæiske Union af selvdrevne handelsskibe
                  c)   "ombygning af skibe": ombygning i EØS af selvdrevne handelsskibe på mindst 1 000 BT (6), hvis det udførte arbejde medfører en gennemgribende ændring af lasteplanen, skroget, fremdriftssystemet eller passagerforholdene
                  d)   "selvdrevne handelsskibe": skibe, der gennem deres fremdrift og styring har alle de egenskaber, som muliggør selvstændig sejlads i rum sø eller ad indre vandveje, og som tilhører en af de følgende kategorier:(i)person- og/eller godsbefordringsskibe på mindst 100 BT, som er søgående, eller person- og/eller godsbefordringsskibe af tilsvarende størrelse, der anvendes til sejlads på indre vandveje(ii)specialskibe (f.eks. opmudringsfartøjer og isbrydere) på mindst 100 BT, som er søgående, eller skibe af tilsvarende størrelse, der anvendes til sejlads på indre vandveje(iii)bugserbåde med en maskineffekt på mindst 365 kW(iv)flydende og mobile skrog af de under i), ii) og iii) nævnte skibe, der ikke er færdigbyggedee)   "flydende og bevægelige offshoreanlæg": anlæg, der anvendes til udforskning, udvinding eller produktion af olie, gas eller vedvarende energi, der har samme karakteristika som handelsskibe, bortset fra at de ikke er selvdrevne og kan flyttes flere gange under driften.

            3.   Specifikke foranstaltninger

      3.1.   Regionalstøtte

                  (13)

                  Regionalstøtte til nybygning, reparation eller ombygning af skibe kan kun betragtes som forenelig med det indre marked, hvis støtten navnlig opfylder følgende betingelser:

                              a)

                              støtten ydes til investeringer i opgradering eller modernisering af eksisterende værfter uden tilknytning til finansiel omstrukturering af de(t) pågældende værft(er) med henblik på at forbedre de bestående installationers produktivitet

                              b)

                              støttens intensitet må ikke overstige 22,5 % i bruttosubventionsækvivalent i områder omhandlet i EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra a), som er omfattet af det kort, som Tilsynsmyndigheden har godkendt for hver EØS-stat med henblik på ydelse af regionalstøtte (7)

                              c)

                              støttens intensitet må ikke overstige 12,5 % i bruttosubventionsækvivalent eller det gældende regionalstøtteloft, alt efter hvilket af disse der er lavest, i områder, der er omhandlet i EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c), og som er omfattet af det regionalstøttekort, som Tilsynsmyndigheden har godkendt for hver enkelt EFTA-stat

                              d)

                              støtten må kun anvendes til støtteberettigede udgifter som defineret i de gældende retningslinjer for statsstøtte med regionalt sigte for 2007-2013.

            3.2.   Innovationsstøtte

      3.2.1.   Støtteberettigede anvendelsesformål

                  (14)

                  Innovationsstøtte til nybygning, reparation eller ombygning af skibe kan betragtes som forenelig med det indre marked op til en maksimal støtteintensitet på 20 % brutto, forudsat at den vedrører industriel anvendelse af innovative produkter og processer, dvs. produkter og processer, som teknologisk set er nye eller er væsentligt forbedrede i forhold til det aktuelle tekniske niveau inden for skibsbygningsindustrien i EØS, og som indebærer en risiko for et teknologisk eller industrielt set uheldigt udfald.

                  (15)

                  Innovative produkter og processer som defineret i punkt 14 omfatter forbedringer på miljøområdet med hensyn til kvalitet og ydeevne, såsom optimering af brændstofforbrug, motoremissioner, affaldshåndtering og sikkerhed.

                  (16)

                  I de tilfælde innovationen har til formål at øge miljøbeskyttelsen og fører til overholdelse af vedtagne EØS-standarder mindst ét år før disse standarder træder i kraft eller øger miljøbeskyttelsen, hvor der ikke eksisterer EØS-standarder, eller gør det muligt at gå videre end EØS-standarderne, kan den maksimale støtteintensitet øges med brutto 30 %. Termerne "EØS-standarder" og "miljøbeskyttelse" har den betydning, der er fastsat i Tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte til miljøbeskyttelse (8).

                  (17)

                  Innovative produkter, der opfylder kriterierne i punkt 14, vil enten referere til en ny skibsklasse defineret som det første skib i en potentiel skibsserie (prototype) eller til innovative dele af et skib, der kan isoleres fra resten af skibet som et særskilt element.

                  (18)

                  Forudsat at kriterierne i punkt 14 er overholdt, menes med innovative processer udviklingen og gennemførelsen af nye processer med hensyn til produktion, ledelse, logistik og teknik.

                  (19)

                  Innovationsstøtte kan kun betragtes som forenelig med det indre marked, hvis den gives til den første industrielle anvendelse af innovative produkter og processer.

            3.2.2.   Støtteberettigede omkostninger

                  (20)

                  Innovationsstøtte til produkter og processer skal begrænses til dækning af udgifterne til investeringer og formgivnings-, konstruktions- og afprøvningsaktiviteter, der direkte og udelukkende vedrører projektets innovative del, og disse udgifter skal være opstået efter tidspunktet for ansøgningen om innovationsstøtte (9).

                  (21)

                  De støtteberettigede omkostninger omfatter værftets omkostninger og omkostningerne ved køb af varer og tjenester fra tredjeparter (for eksempel systemleverandører, leverandører af nøglefærdige anlæg, underleverandører) for så vidt som disse varer og tjenesteydelser er nært knyttet til innovation. De støtteberettigede omkostninger er anført nærmere i bilaget.

                  (22)

                  Den relevante nationale myndighed, der er udpeget af EFTA-staten med henblik på anvendelsen af innovationsstøtten, undersøger de støtteberettigede omkostninger på grundlag af de skøn, som ansøgeren har fremlagt og godtgjort. Hvis ansøgningen omfatter omkostningerne ved køb af varer og tjenesteydelser fra leverandører, må leverandøren ikke have fået statsstøtte til samme formål i forbindelse med disse varer og tjenesteydelser.

            3.2.3.   Bekræftelse af projektets innovative karakter

                  (23)

                  For at innovationsstøtte kan betragtes som forenelig med EØS-aftalen i henhold til disse retningslinjer, skal ansøgningen indgives til den relevante nationale myndighed, før ansøgeren indgår en bindende aftale om gennemførelse af det specifikke projekt, hvortil der ansøges om innovationsstøtte. Ansøgningen skal indeholde både en kvalitativ og en kvantitativ beskrivelse af innovationen.

                  (24)

                  Den relevante nationale myndighed indhenter en bekræftelse fra en uafhængig og teknisk kompetent ekspert på, at der ansøges om støtte til et projekt, som vedrører produkter eller processer, der teknologisk set er nye eller væsentligt forbedrede i forhold til det aktuelle tekniske niveau inden for skibsbygningsindustrien i EØS (kvalitativ bedømmelse). Støtten kan kun betragtes som forenelig med det indre marked, hvis den uafhængige og teknisk kompetente ekspert over for den nationale myndighed bekræfter, at de støtteberettigede omkostninger ved projektet udelukkende dækker de innovative dele af det pågældende projekt (kvantitativ bedømmelse).

            3.2.4.   Tilskyndelsesvirkning

                  (25)

                  Innovationsstøtte skal i henhold til disse retningslinjer have en tilskyndelsesvirkning, dvs. at den skal få støttemodtageren til at ændre adfærd og øge sine innovationsaktiviteter. Støtten skal medføre en forøgelse af innovationsaktiviteterne med hensyn til omfang, udbredelse, afholdte udgifter eller hastighed.

                  (26)

                  I overensstemmelse med punkt 25 er Tilsynsmyndigheden af den opfattelse, at støtte ikke har en tilskyndelsesvirkning på modtageren, hvis projektet (10) allerede er påbegyndt, før modtageren har ansøgt om støtte hos de nationale myndigheder.

                  (27)

                  For at efterprøve, om støtten tilskynder støttemodtageren til at ændre adfærd og øge innovationsaktiviteterne, skal EFTA-staterne fremlægge en forhåndsevaluering af de øgede innovationsaktiviteter på grundlag af en analyse af situationen med og uden støtte. De kriterier, der skal anvendes, kan omfatte øgede innovationsaktiviteter med hensyn til omfang, udbredelse, afholdte udgifter eller hastighed sammen med andre relevante kvantitative og/eller kvalitative faktorer, der oplyses af den EFTA-stat, der har indgivet anmeldelsen i henhold til artikel 1, stk. 3, i del I i protokol 3 til aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen.

                  (28)

                  Hvis det kan påvises, at støtteforanstaltningen har en betydelig indvirkning på mindst ét af disse elementer i forhold til en virksomheds normale adfærd i den pågældende sektor, vil Tilsynsmyndigheden normalt konkludere, at støtten har en tilskyndelsesvirkning.

                  (29)

                  Ved vurderingen af en støtteordning anses betingelserne vedrørende tilskyndelses-virkning for at være opfyldt, hvis EFTA-staten har forpligtet sig til først at yde individuel støtte under den godkendte støtteordning, når den har kontrolleret, at der foreligger en tilskyndelsesvirkning, og til at indsende årlige rapporter om gennemførelsen af den godkendte støtteordning.

                  (30)

                  Støtteansøgningen kan kun godkendes på betingelse af, at ansøgeren indgår en bindende aftale om gennemførelse af det projekt eller den proces i forbindelse med nybygning, reparation eller ombygning af skibe, hvortil der ansøges om støtte. Betalingerne foretages kun efter, at den pågældende kontrakt er undertegnet. Hvis kontrakten annulleres, eller projektet opgives, skal den støtte, der er udbetalt, tilbagebetales med renter fra det tidspunkt, hvor støtten blev udbetalt. Hvis projektet ikke færdiggøres, skal den støtte, der ikke er blevet anvendt til dækning af de støtteberettigede innovationsomkostninger, ligeledes tilbagebetales med renter. Rentesatsen skal mindst svare til de referencesatser, som Tilsynsmyndigheden har fastlagt.

            3.3.   Eksportkreditter

                  (31)

                  Støtte til skibsbygning i form af statsstøttede kreditfaciliteter til nationale og udenlandske rederier eller tredjeparter til bygning eller ombygning af skibe kan betragtes som forenelig med det indre marked, hvis den opfylder betingelserne i OECD-arrangementet fra 1998 vedrørende retningslinjer for offentligt støttede eksportkreditter og OECD's sektoraftale om eksportkreditter til skibe eller senere bestemmelser, der fastsættes i et sådant arrangement eller erstatter et sådant arrangement.

            4.   Overvågning og rapportering

                  (32)

                  Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 195/04/KOL, som ændret, om gennemførelse af de bestemmelser, der henvises til i artikel 27 i del II i protokol 3 til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol (11) kræver, at EFTA-staterne forelægger Tilsynsmyndigheden årsrapporter om alle eksisterende støtteordninger i henhold til reglerne i del II i protokol 3 til aftalen om Tilsynsmyndigheden og i dens gennemførelsesbestemmelser. Når Tilsynsmyndigheden i henhold til disse retningslinjer træffer afgørelse om innovationsstøtte, der ydes til store virksomheder i henhold til en godkendt ordning, kan den bede EFTA-staterne om at forklare, hvordan kravet om tilskyndelsesvirkning i forbindelse med støtte til store virksomheder er blevet opfyldt, navnlig ved hjælp af de kriterier, der er opstillet i punkt 3.2.4.

            5.   Kumulering

                  (33)

                  Støttelofterne i disse retningslinjer er gældende, uanset om den pågældende støtte helt eller delvis finansieres med statsmidler. Støtte, der er tilladt efter disse retningslinjer, må ikke kombineres med andre former for statsstøtte i betydningen i EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, hvis de forskellige former for støtte sammenlagt medfører en højere støtteintensitet end fastsat i disse retningslinjer.

                  (34)

                  I tilfælde af statsstøtte, der har forskellige formål, men vedrører de samme støtteberettigede omkostninger, finder det mest gunstige støtteloft anvendelse.

            6.   Anvendelse af disse retningslinjer

                  (35)

                  Tilsynsmyndigheden anvender de principper, der er fastsat i disse retningslinjer, indtil den 31. december 2013. Tilsynsmyndigheden anvender disse principper på alle anmeldte støtteforanstaltninger, som den skal træffe afgørelse om efter den 1. februar 2012, også selv om projekterne blev anmeldt før dette tidspunkt.

                  (36)

                  I overensstemmelse med Tilsynsmyndighedens meddelelse om fastsættelse af reglerne for vurdering af ulovlig statsstøtte vil Tilsynsmyndigheden anvende principperne i disse retningslinjer på ikke-anmeldt støtte ydet efter den 31. december 2011.

         (1)  Disse retningslinjer svarer til Kommissionens rammebestemmelser for statsstøtte til skibsbygning (EUT C 364 af 14.12.2011, s. 9).

         (2)  EUT L 221 af 14.9.2006, s. 10, og EØS-tillæg nr. 46 af 14.9.2006, s. 1.

         (3)  EUT L 54 af 28.2.2008, s. 1, EØS-tillæg nr. 11 af 28.2.2008, s. 1.

         (4)  For eksempel fastlægger retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse (EUT L 144 af 10.6.2010, s. 1) betingelserne for godkendelse af støtte til en mere miljøvenlig produktion på skibsværfterne. Desuden kan der ydes støtte til rederierne til erhvervelse af nye transportmidler, der går videre end EU-standarderne eller øger miljøbeskyttelsesniveauet, hvor der ikke er vedtaget EU-standarder, hvilket generelt bidrager til renere søtransport.

         (5)  EUT L 305 af 19.11.2009, s. 1, EØS-tillæg nr. 60 af 19.11.2009, s. 1.

         (6)  Bruttotons.

         (7)  Der henvises til punkt 15 i retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte for 2007-2013, i henhold til hvilket ingen region i EFTA-staterne på nuværende tidspunkt kan "henføres under undtagelsen i artikel 61, stk. 3, litra a)."

         (8)  I de retningslinjer for støtte til miljøbeskyttelse, der blev vedtaget i 2008, henvises der til "EU-standarder".

         (9)  Undtagen omkostninger ved gennemførlighedsundersøgelser, der er foretaget 12 måneder før ansøgningen om støtte til en innovativ proces.

         (10)  Dette udelukker ikke, at den potentielle støttemodtager allerede har udført gennemførlighedsundersøgelser, som ikke er omfattet af ansøgningen om statsstøtte.

         (11)  EUT L 340 af 22.12.2010, s. 1, EØS-tillæg nr. 72 af 22.12.2010, s. 1.

         Tillæg

            Støtteberettigede omkostninger for innovationsstøtte til skibsbygning

         (1)   Nye skibsklasser
         Ved bygning af en ny skibsklasse, der er berettiget til innovationsstøtte, er følgende omkostninger støtteberettigede:

                     a)

                     omkostningerne ved konceptudvikling

                     b)

                     omkostningerne ved konceptudformning

                     c)

                     omkostningerne ved den funktionelle udformning

                     d)

                     omkostningerne ved den detaljerede udformning

                     e)

                     omkostninger ved undersøgelser, afprøvning og modeller og lignende omkostninger i forbindelse med udvikling og udformning af skibet

                     f)

                     omkostningerne ved planlægningen af det praktiske arbejde med udformningen

                     g)

                     omkostningerne ved afprøvning af produktet

                     h)

                     inkrementelle løn- og generalomkostninger for en ny klasse af fartøj (indlæringskurve).

               For så vidt angår litra a) til g) er omkostninger i forbindelse med udformning af standardkonstruktioner, der svarer til en tidligere skibsklasse, udelukket.
         For så vidt angår litra h) kan yderligere produktionsudgifter, som er strengt nødvendige til at gennemføre den teknologiske innovation, være støtteberettigede i det omfang, at de er begrænset til det mindste nødvendige beløb. På grund af de tekniske udfordringer i forbindelse med udvikling af en prototype overstiger produktionsomkostningerne ved bygning af det første skib sædvanligvis omkostningerne ved bygning af de efterfølgende søsterskibe. Yderligere produktionsomkostninger defineres som forskellen mellem lønomkostningerne og de tilknyttede generalomkostninger ved bygning af det første skib i en ny skibsklasse og produktionsomkostningerne ved bygning af de efterfølgende skibe i samme serie (søsterskibe). Lønomkostningerne omfatter løn og sociale omkostninger.
         Undtagelsesvis og i behørigt begrundede tilfælde kan op til maksimalt 10 % af produktionsomkostningerne i forbindelse med bygningen af en ny skibsklasse betragtes som støtteberettigede, hvis disse omkostninger er nødvendige for at validere den tekniske innovation. Hvis det vurderes, at de yderligere produktionsomkostninger overstiger 3 % af produktionsomkostningerne ved bygning af de efterfølgende søsterskibe, betragtes det som et behørigt begrundet tilfælde.
         (2)   Nye skibskomponenter eller -systemer
         Med hensyn til nye komponenter eller systemer, der er berettiget til innovationsstøtte, er følgende omkostninger støtteberettigede, for så vidt som de er nært knyttet til innovationen:

                     a)

                     omkostningerne ved udformning og udvikling

                     b)

                     omkostningerne ved afprøvning af innovationsdelen og modellerne

                     c)

                     omkostningerne ved materialer og udstyr

                     d)

                     undtagelsesvis omkostningerne ved konstruktion og montering af en ny komponent eller et nyt system, som er nødvendige for at validere innovationen, for så vidt som de er begrænsede til det nødvendige minimum.

               (3)   Nye processer
         Med hensyn til nye processer, der er berettigede til innovationsstøtte, er følgende omkostninger støtteberettigede, for så vidt som de er nært knyttet til den innovative proces:

                     a)

                     omkostningerne ved udformning og udvikling

                     b)

                     omkostningerne ved materialer og udstyr

                     c)

                     omkostningerne ved afprøvning af den nye proces, hvor det er relevant

                     d)

                     omkostningerne ved gennemførlighedsundersøgelser, der er udført inden 12 måneder, før der er ansøgt om støtte.


Avis juridique important

|

31998D0704

98/704/Euratom: Rådets afgørelse af 22. juni 1998 om forlængelse af aftalen mellem Det Europæiske Atomenergifællesskab, Japans regering, Den Russiske Føderations regering og Amerikas Forenede Staters regering om samarbejde om aktiviteterne i forbindelse med den tekniske projektering (TP) af den internationale termonukleare forsøgsreaktor (ITER)

EF-Tidende nr. L 335 af 10/12/1998 s. 0061 - 0065

RÅDETS AFGØRELSE af 22. juni 1998 om forlængelse af aftalen mellem Det Europæiske Atomenergifællesskab, Japans regering, Den Russiske Føderations regering og Amerikas Forenede Staters regering om samarbejde om aktiviteterne i forbindelse med den tekniske projektering (TP) af den internationale termonukleare forsøgsreaktor (ITER) (98/704/Euratom) RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 101, andet afsnit, ogunder henvisning til Kommissionens udkast til afgørelse, ogud fra følgende betragtninger:Kommissionen har i overensstemmelse med Rådets direktiver af 8. april 1998 ført forhandlinger om forlængelse af aftalen mellem Det Europæiske Atomenergifællesskab, Japans regering, Den Russiske Føderations regering og Amerikas Forenede Staters regering om samarbejde om aktiviteterne i forbindelse med den tekniske projektering (TP) af den internationale termonukleare forsøgsreaktor (ITER) (»ITER-TP-aftalen«);Forlængelsen af ITER-TP-aftalen bør godkendes -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Eneste artikel Herved godkendes Kommissionens forlængelse på Fællesskabets vegne af aftalen mellem Det Europæiske Atomenergifællesskab, Japans regering, Den Russiske Føderations regering og Amerikas Forenede Staters regering om samarbejde om aktiviteterne i forbindelse med den tekniske projektering af den internationale termonukleare forsøgsreaktor (ITER).Den ændrede tekst, hvorved ITER-TP-aftalen forlænges, er sammen med overenskomsten om forlængelse af ITER-TP-aftalen knyttet til denne afgørelse som bilag.Udfærdiget i Luxembourg, den 22. juni 1998.På Rådets vegneJ. BATTLEFormand


Avis juridique important

|

31990D0233

RAADETS  AFGOERELSE  af 7. maj 1990  om indfoerelse af et program for tvaereuropaeisk mobilitet inden for de videregaaende uddannelser (TEMPUS)"  (90/233/EOEF)

EF-Tidende nr. L 131 af 23/05/1990 s. 0021 - 0026

*****  RAADETS  AFGOERELSE  af 7. maj 1990  om indfoerelse af et program for tvaereuropaeisk mobilitet inden for de videregaaende uddannelser (TEMPUS)«  (90/233/EOEF)  RAADET FOR DE EUROPAEISKE  FAELLESSKABER HAR -  under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, saerlig artikel 235,  under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),  under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2),  under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg (3), og  ud fra foelgende betragtninger:  Paa Det Europaeiske Raads moede i Strasbourg den 8. og 9. december 1989 blev Raadet opfordret til, paa forslag fra Kommissionen, at vedtage foranstaltninger, der skal goere det muligt for landene i Central- og OEsteuropa at deltage i faellesskabsprogrammer paa uddannelsesomraadet af samme art som de bestaaende programmer;  Raadet har vedtaget en raekke faellesskabsprogrammer paa uddannelsesomraadet, der bl.a. tager sigte paa samarbejde mellem universiteter indbyrdes og mellem universiteter og erhvervsvirksomheder samt paa foranstaltninger til fremme af de studerendes, laerernes, universitetspersonalets og de virksomhedsansattes mobilitet;  Raadet vedtog den 18. december 1989 forordning (EOEF) nr. 3906/89 (4) om oekonomisk bistand til Republikken Ungarn og Folkerepublikken Polen, der bl.a. aabner mulighed for bistand paa uddannelsesomraadet som stoette for den oekonomiske og sociale reformproces i Ungarn og Polen;  Raadet kan senere ved en passende retsakt udvide denne bistand til ogsaa at omfatte andre lande i Central- og OEsteuropa;  den oekonomiske og sociale reformproces vil bidrage til udviklingen af oekonomiske og handelsmaessige forbindelser mellem landene i Central- og OEsteuropa og Faellesskabet til gavn for begge parter; disse udvidede forbindelser vil ogsaa bidrage til en harmonisk udvikling af erhvervslivet i Faellesskabet;  uddannelsesomraadet er blevet udpeget som et af de prioriterede samarbejdsomraader, isaer med henblik paa at aabne mulighed for mobilitet og udvekslinger med medlemsstaterne til oejeblikkelig imoedekommelse af de behov for uddannelse, der er blevet konstateret i Central- og OEsteuropa;  der boer drages nytte af de erfaringer og den sagkundskab, der er oparbejdet i Faellesskabet, isaer for saa vidt angaar samarbejde mellem universiteter indbyrdes og udveksling af studerende samt samarbejde mellem universiteter og virksomheder, med henblik paa at opstille et ledsageprogram til fremme af samarbejde og mobilitet paa uddannelsesomraadet mellem Det Europaeiske Faellesskab og lande i Central- og OEsteuropa;  et saadant samarbejde vil fremme udviklingen af den hoejere uddannelsessektor og medvirke til en stoerre forstaaelse og kontakter til gavn for begge parter paa uddannelsesomraadet;  et saadant program indgaar i og boer vaere snaevert koordineret med den overordnede planlaegning af de prioriterede omraader og af finansieringen i forbindelse med Faellesskabets bistand til landene i Central- og OEsteuropa, herunder Det Europaeiske Erhvervsuddannelsesinstituts arbejde;  et saadant program kunne yde et betydeligt bidrag til en effektiv tilvejebringelse af uddannelsesstoette til de lande i Central- og OEsteuropa, der er berettigede til oekonomisk bistand som stoette til reformprocessen;  for at kunne yde dette bidrag maa et saadant program traekke paa de erfaringer, som Faellesskabet har indhoestet inden for erhvervsuddannelse, og paa sine uddannelsesinstitutioner;  i Faellesskabet og i tredjelande findes der forskellige regionale og/eller nationale, offentlige og/eller private faciliteter, der kunne inddrages i en effektiv bistandsydelse inden for de videregaaende uddannelser;  Traktaten indeholder ikke anden hjemmel til den paagaeldende foranstaltning end artikel 235 -  TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE:  Artikel 1  Indfoerelse af TEMPUS  Hermed vedtages programmet for tvaereuropaeisk mobilitet inden for de videregaaende uddannelser, i det foelgende benaevnt TEMPUS, der gaelder for en femaarsperiode med en indledende forsoegsfase paa tre aar begyndende den 1. juli 1990, og som er underkastet de overvaagnings- og evalueringsordninger, der er omhandlet i artikel 11.  Artikel 2  De bistandsberettigede lande  TEMPUS vedroerer de central- og oesteuropaeiske lande, som Raadet i forordning (EOEF) nr. 3906/89 eller senere relevante retsakter har udpeget som berettigede til oekonomisk bistand. Disse lande benaevnes i det foelgende »de bistandsberettigede lande«.  Artikel 3  Definitioner  I forbindelse med TEMPUS-programmet forstaas ved:  a) universitet alle former for videregaaende uddannelses- og erhvervsuddannelsesinstitutioner over sekundaertrinnet, der inden for rammerne af den videregaaende uddannelse og erhvervsuddannelse giver mulighed for at erhverve kvalifikationer eller eksamensbeviser paa dette niveau, uanset institutionernes betegnelse  b) erhverv og virksomhed alle former for oekonomisk aktivitet, herunder ikke blot store, men ogsaa smaa og mellemstore virksomheder, uanset deres juridiske status, offentlige og lokale myndigheder, uafhaengige oekonomiske organisationer, navnlig handels- og industrikamre og/eller tilsvarende organisationer, faglige sammenslutninger samt arbejdsgiver- og arbejdstagerorganisationer.  Artikel 4  Formaal  Formaalene med TEMPUS-programmet er foelgende:  a) at lette koordineringen af bistanden til de bistandsberettigede lande paa udvekslings- og mobilitetsomraadet, isaer for universitetsstuderende og -laerere, uanset om bistanden ydes af Faellesskabet, dets medlemsstater eller de i artikel 9 omhandlede tredjelande  b) at bidrage til en forbedret uddannelse i de bistandsberettigede lande samt at tilskynde disse lande til samarbejde med partnere i Faellesskabet, idet der tages hensyn til behovet for, at alle Faellesskabets regioner i videst muligt omfang deltager i foranstaltningerne  c) at oege mulighederne i de bistandsberettigede lande for undervisning i og indlaering af de sprog, der anvendes i Faellesskabet og som er omfattet af LINGUA-programmet, og vice versa  d) at saette studerende fra de bistandsberettigede lande i stand til at tilbringe en bestemt studieperiode ved et universitet eller en praktikperiode ved en virksomhed i Det Europaeiske Faellesskabs medlemsstater, idet der sikres lige muligheder for mandlige og kvindelige studerende med hensyn til deltagelsen i saadanne mobilitetsfremmende foranstaltninger  e) at saette studerende fra Faellesskabet i stand til at tilbringe en tilsvarende form for studie- eller praktikperiode i et af de bistandsberettigede lande  f) at fremme stoerre udveksling af og mobilitet for undervisningspersonalet som led i samarbejdsprocessen.  Artikel 5  Udvalg  1. Kommissionen ivaerksaetter TEMPUS-programmet i overensstemmelse med bestemmelserne i bilaget og paa grundlag af detaljerede retningslinjer, der vedtages aarligt.  2. Kommissionen bistaas ved udfoerelsen af denne opgave af et udvalg, der bestaar af to repraesentanter udpeget af hver medlemsstat, og som har Kommissionens repraesentant som formand. Udvalgets medlemmer kan bistaas af eksperter eller raadgivere.  Udvalget bistaar isaer Kommissionen med gennemfoerelsen af programmet under hensyn til maalsaetningerne i artikel 4 og samordner sit arbejde med andre udvalg, der daekker det samme omraade som TEMPUS. 3. Kommissionens repraesentant forelaegger udvalget udkast til foranstaltninger vedroerende:  a) de generelle retningslinjer for TEMPUS-programmet  b) de generelle retningslinjer for den finansielle stoette, der ydes af Faellesskabet (stoerrelsen, varigheden og modtagerne af denne stoette)  c) spoergsmaal i forbindelse med den samlede balance i TEMPUS-programmet, herunder fordelingen mellem de forskellige aktioner  d) ordninger for overvaagning og evaluering af TEMPUS.  4. Udvalget afgiver udtalelse om disse udkast til foranstaltninger inden for en frist, som formanden kan fastsaette under hensyntagen til, hvor meget spoergsmaalet haster. Det udtaler sig med det flertal, som er fastsat i Traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de afgoerelser, som Raadet skal traeffe paa forslag af Kommissionen. Under afstemninger i udvalget tillaegges de stemmer, der afgives af repraesentanterne for medlemsstaterne, den vaegt, der er fastlagt i naevnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen.  Kommissionen vedtager foranstaltninger, der straks finder anvendelse. Hvis de ikke er i overensstemmelse med den af udvalget afgivne udtalelse, underrettes Raadet dog straks af Kommissionen om disse foranstaltninger.  I saa fald udsaetter Kommissionen gennemfoerelsen af de foranstaltninger, den har truffet afgoerelse om, i et tidsrum paa to maaneder.  Raadet kan med kvalificeret flertal traeffe en anden afgoerelse inden for det tidsrum, der er naevnt i foregaaende afsnit.  5. Kommissionen kan i oevrigt hoere udvalget om ethvert andet spoergsmaal vedroerende ivaerksaettelsen af TEMPUS-programmet.  Kommissionens repraesentant forelaegger udvalget udkast til de foranstaltninger, der skal traeffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsaette under hensyn til, hvor meget spoergsmaalet haster, i givet fald ved afstemning.  Udtalelsen optages i moedeprotokollen; derudover har enhver medlemsstat ret til at anmode om at faa sin holdning indfoert i moedeprotokollen.  Kommissionen tager stoerst muligt hensyn til udvalgets udtalelse. Den underetter udvalget om, hvorledes den har taget hensyn til dets udtalelse.  Artikel 6  Samarbejde med koordinationskontorer  1. Kommissionen samarbejder med de kontorer, der udpeges eller oprettes i hvert af de bistandsberettigede lande med henblik paa koordinering af de kontakter og strukturer, der er noedvendige for en effektiv gennemfoerelse af TEMPUS, herunder fordelingen af eventuelle midler, som de bistandsberettigede lande selv har stillet til raadighed.  2. Ved gennemfoerelsen af TEMPUS samarbejder Kommissionen desuden naert med de relevante nationale organer, som medlemsstaterne udpeger.  Artikel 7  Budget  Kommissionen vurderer behovet for universitetssamarbejde og for universitetspersonalets og de studerendes mobilitet i de bistandsberettigede lande under hensyntagen til de generelle finansielle retningslinjer for oekonomisk bistand til disse lande.  Paa grundlag heraf og inden for rammerne af det beloeb, der foreslaas stillet til raadighed for oekonomisk bistand til landene i Central- og OEsteuropa, opgoer den det noedvendige bevillingsbeloeb, der skal opfoeres paa det foreloebige forslag til De Europaeiske Faellesskabers almindelige budget.  Artikel 8  Forbindelserne med andre faellesskabsforanstaltninger  Kommissionen sikrer i overensstemmelse med fremgangsmaaden i artikel 5, stk. 5, i denne afgoerelse og, hvor det er relevant, i overensstemmelse med fremgangsmaaden i artikel 9 i forordning (EOEF) nr. 3906/89, at der er overensstemmelse og om noedvendigt komplementaritet mellem TEMPUS og andre foranstaltninger paa faellesskabsplan, baade inden for Faellesskabet og i forbindelse med bistanden til de bistandsberettigede lande, med saerlig henvisning til Det Europaeiske Erhvervsuddannelsesinstituts aktiviteter.  Artikel 9  Koordinering med de foranstaltninger, der gennemfoeres af tredjelande  1. Kommissionen sikrer en hensigtsmaessig koordinering af programmet med foranstaltninger, som gennemfoeres af lande, der ikke er medlemmer af Faellesskabet, eller af universiteter og virksomheder eller andre institutioner eller organer i disse lande, og som angaar samme virkefelt som TEMPUS, herunder hvor det er relevant, deltagelse i TEMPUS-projekter.  2. Et saadant engagement kan antage forskellige former, herunder en eller flere af foelgende former:  - deltagelse i TEMPUS-projekter gennem samfinansiering  - anvendelse af TEMPUS-faciliteter med henblik paa kanalisering af bilateralt finansierede udvekslingsforanstaltninger  - koordinering af TEMPUS og initiativer af national oprindelse, der tjener beslaegtede formaal, men som finansieres og gennemfoeres saerskilt  - gensidig udveksling af oplysninger om alle relevante initiativer paa dette omraade. Artikel 10  AArsberetning  Kommissionen forelaegger Europa-Parlamentet, Raadet, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg samt de deltagende lande en aarsberetning om, hvorledes TEMPUS-programmet fungerer.  Artikel 11  Overvaagnings- og evalueringsordninger -  beretninger  I overensstemmelse med fremgangsmaaden i artikel 5, stk. 3, indfoerer Kommissionen ordninger til overvaagning og evaluering af de erfaringer, der indhoestes under gennemfoerelsen af TEMPUS-programmet, under saerlig hensyntagen til maalene i artikel 4.  Den fremlaegger inden den 31. december 1992 en foreloebig beretning, der omfatter evalueringsresultaterne samt et forslag til fortsaettelse eller tilpasning af TEMPUS-programmet som saadan efter den indledende forsoegsfase.  Kommissionen fremlaegger den endelige beretning senest den 31. december 1995.  Udfaerdiget i Bruxelles, den 7. maj 1990.  Paa Raadets vegne  G. COLLINS  Formand  (1) EFT nr. C 85 af 3. 4. 1990, s. 9.  (2) EFT nr. C 113 af 7. 5. 1990.  (3) Udtalelse afgivet den 25. april 1990 (endnu ikke offentliggjort i EFT).  (4) EFT nr. L 375 af 23. 12. 1989, s. 11.  BILAG  FORANSTALTNING I  Faelleseuropaeiske projekter  1. Faellesskabet yder tilskud til faelleseuropaeiske projekter med henblik paa etablering af forbindelser mellem universiteter og/eller virksomheder i de bistandsberettigede lande og partnere i Faellesskabet.  De faelleseuropaeiske projekter skal saa vidt muligt omfatte mindst ét universitet eller én virksomhed i et af de bistandsberettigede lande og partnerinstitutioner i mindst to medlemsstater.  Disse projekter kan i givet fald tilknyttes eksisterende net, bl. a. dem, der finansieres inden for ERASMUS-, COMETT- og LINGUA-programmerne.  2. Der kan i forbindelse med de faelleseuropaeiske projekter ydes tilskud til en lang raekke aktiviteter i overensstemmelse med de beroerte institutioners specifikke behov, herunder udvikling og revision af laeseplaner, integrerede kurser, undervisningsmateriale, uddannelse og efteruddannelse af laerere, navnlig inden for moderne europaeiske sprog, gennemfoerelse af korte, intensive uddannelseskurser, udvikling af sprog- og omraadestudier samt fjernundervisning.  Der kan ogsaa ydes tilskud til hjaelpeudstyr og dokumentation, der er noedvendig for gennemfoerelsen af et faelleseuropaeisk projekt.  FORANSTALTNING 2  Mobilitetsfremmende stipendier  1. a) Faellesskabet indfoerer en ordning for direkte finansiel stoette (stipendier) til studerende, til og med doktorgradsniveau og uanset alder og studieretning, fra de bistandsberettigede lande for en studieperiode ved et universitet i en medlemsstat. Saadanne stipendier vil blive ydet til studerende med henblik paa fuldtidsstudier ved et universitet for et tidsrum, der normalt straekker sig fra tre maaneder til et akademisk aar.  Ansoegninger fra studerende, hvis studier indgaar i et faelleseuropaeisk projekt, eller som har til hensigt at blive laerere eller instruktoerer, naar de vender tilbage, vil blive prioriteret hoejest. Der vil ogsaa blive ydet stipendier til laerere, der underviser i moderne europaeiske sprog, med henblik paa yderligere akademisk uddannelse i medlemsstaterne eller i et af de bistandsberettigede lande.  b) Faellesskabet kan ligeledes yde stipendier til studerende fra EF-universiteter, der oensker at tilbringe en studieperiode ved et universitet i et af de bistandsberettigede lande.  2. a) Faellesskabet yder tilskud med henblik paa udfoerelse af undervisningsmaessige opgaver til undervisningspersonale ved universiteter eller ansatte i erhvervsvirksomheder i medlemsstaterne, saa de kan virke som laerere/instruktoerer i de bistandsberettigede lande i et tidsrum, der kan straekke sig fra en uge op til et akademisk aar.  b) Faellesskabet vil ligeledes yde tilskud med sigte paa, at undervisningspersonale ved universiteter eller ansatte i erhvervsvirksomheder i de bistandsberettigede lande kan deltage i lignende ordninger i medlemsstaterne.  c) Der vil med hensyn til litra a) og b) isaer blive satset paa sproglaerere, der kan undervise i moderne europaeiske sprog i det paagaeldende bistandsberettigede land eller den paagaeldende medlemsstat.  3. a) Faellesskabet yder tilskud til ophold paa erhvervsvirksomheder eller praktikophold af fra en til seks maaneders varighed for laerere, instruktoerer og studerende med henblik paa gennemfoerelse af praktikperioder i offentlige eller private virksomheder eller i andre organer.  b) Saadanne tilskud vil blive ydet til praktikophold i medlemsstaterne og i de bistandsberettigede lande.  4. Faellesskabet yder ogsaa tilskud til stipendier til korte studiebesoeg for laerere, instruktoerer, universitetsadministratorer og andre uddannelseseksperter, saa de i et tidsrum, der straekker sig fra en uge op til en maaned, kan besoege en medlemsstat eller et af de bistandsberettigede lande for at udfoere forskellige opgaver, herunder foerst og fremmest forberede faelleseuropaeiske projekter.  5. Alle former for mobilitetsfremmende stipendier vil om noedvendigt omfatte tilskud til sproglig forberedelse. FORANSTALTNING 3  Supplerende aktiviteter  1. Der ydes stoette til projekter, der indebaerer udveksling af unge og ungdomsledere mellem medlemsstaterne og de bistandsberettigede lande.  2. Der ydes tilskud for at saette de bistandsberettigede lande i stand til at deltage i europaeiske sammenslutningers, isaer universitetssammenslutningers, aktiviteter.  3. Der ydes tilskud for at lette publikation og andre informationsaktiviteter af saerlig betydning for TEMPUS-programmets overordnede maal.  4. Der ydes tilskud til studier og undersoegelser, der tager sigte paa at analysere udviklingen af de videregaaende uddannelses/erhvervsuddannelsessystemer i de bistandsberettigede lande.  Der ydes tilskud til en undersoegelse af behovet og de praktiske muligheder for udveksling af forskere mellem de bistandsberettigede lande og medlemsstaterne. Afhaengigt af resultatet af denne undersoegelse vil det blive taget op til overvejelse at yde stoette til saadanne udvekslinger.  5. Der ydes paa faellesskabsplan den noedvendige faglige bistand, herunder til en koordineret overvaagning og evaluering af TEMPUS-programmet med henblik paa at stoette de aktiviteter, der gennemfoeres i overensstemmelse med denne afgoerelse.


Avis juridique important

|

31998D0258

98/258/EF: Rådets afgørelse af 16. marts 1998 om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Amerikas Forenede Stater om sundhedsforanstaltninger til beskyttelse af folke- og dyresundheden i samhandelen med levende dyr og animalske produkter

EF-Tidende nr. L 118 af 21/04/1998 s. 0001 - 0002

RÅDETS AFGØRELSE af 16. marts 1998 om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Amerikas Forenede Stater om sundhedsforanstaltninger til beskyttelse af folke- og dyresundheden i samhandelen med levende dyr og animalske produkter (98/258/EF)RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 113 sammenholdt med artikel 228, stk. 2, første punktum,under henvisning til forslag fra Kommissionen, ogud fra følgende betragtninger:Aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Amerikas Forenede Stater om sundhedsforanstaltninger til beskyttelse af folke- og dyresundheden i samhandelen med levende dyr og animalske produkter er et passende middel til i praksis at efterleve bestemmelserne i WTO-aftalen om anvendelsen af sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger for så vidt angår folke- og dyresundhedsforanstaltninger;aftalen vil bidrage til at lette den bilaterale handel mellem Det Europæiske Fællesskab og Amerikas Forenede Stater med levende dyr og animalske produkter ved gradvis anerkendelse af ligestilling af sundhedsforanstaltninger, anerkendelse af dyresundhedsstatus, anvendelse af regionalisering og forbedring af kommunikationen og samarbejdet;det er hensigtsmæssigt at fastsætte bestemmelser om en procedure for etablering af et nært og effektivt samarbejde mellem Kommissionen og medlemsstaterne i Den Stående Veterinærkomité;aftalen bør godkendes på Fællesskabets vegne -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1Aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Amerikas Forenede Stater om sundhedsforanstaltninger til beskyttelse af folke- og dyresundheden i samhandelen med levende dyr og animalske produkter godkendes herved på Fællesskabets vegne.Teksten til aftalen og bilagene dertil er knyttet til denne afgørelse.Artikel 2Formanden for Rådet bemyndiges til at udpege den eller de personer, der er beføjet til at undertegne aftalen med bindende virkning for Fællesskabet.Artikel 3De foranstaltninger, der er nødvendige til gennemførelsen af denne aftale, herunder foranstaltninger med hensyn til garantier for fersk kød og kødbaserede produkter svarende til dem, der er fastsat ved direktiv 72/462/EØF (1), fastsættes efter proceduren i nævnte direktivs artikel 30.Artikel 4Kommissionen repræsenterer, bistået af repræsentanter for medlemsstaterne, Fællesskabet i den fælles komité, der er omhandlet i aftalens artikel 14, stk. 1.Fællesskabets holdning til spørgsmål, som skal behandles i denne fælles komité, fastlægges i de relevante organer i Rådet i overensstemmelse med traktatens bestemmelser.Ændringer af bilagene til aftalen som følge af anbefalinger fra den fælles komité vedtages efter proceduren i artikel 29 i direktiv 72/462/EØF.Artikel 5Denne afgørelse offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende.Den får virkning fra dagen for offentliggørelsen.Udfærdiget i Bruxelles, den 16. marts 1998.På Rådets vegneJ. CUNNINGHAMFormand(1) EFT L 302 af 31.12.1972, s. 28. Direktivet er senest ændret ved direktiv 97/79/EF (EFT L 24 af 30.1.1998, s. 31).


title: Kommissionens afgørelse af 13. januar 2017 om udnævnelse af en efterfølger til et medlem af REFIT-platformens interessentgruppe

text:
               18.1.2017

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 16/3

         KOMMISSIONENS AFGØRELSE
   af 13. januar 2017
   om udnævnelse af en efterfølger til et medlem af REFIT-platformens interessentgruppe
   (2017/C 16/03)
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Kommissionens afgørelse C(2015) 3261 final af 19. maj 2015 om oprettelse af REFIT-platformen, særlig artikel 4, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Det fastsættes i artikel 4 i Kommissionens afgørelse C(2015) 3261 final om oprettelse af REFIT-platformen (i det følgende benævnt »platformen«), at platformen omfatter en »regeringsgruppe« og en »interessentgruppe«, og at interessentgruppens medlemmer skal bestå af op til tyve eksperter, heraf to repræsentanter for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget og resten fra erhvervslivet, herunder SMV'er, arbejdsmarkedets parter og civilsamfundsorganisationer, der har direkte erfaring med anvendelse af EU-lovgivningen. Interessentgruppens eksperter udnævnes i deres personlige egenskab eller til at repræsentere interesser, der er fælles for en række interessenter.

               (2)

               I afgørelsens artikel 4, stk. 4, fastsættes det, at Kommissionen på forslag af Kommissionens førstenæstformand udnævner medlemmerne af interessentgruppen blandt de ansøgere, der har reageret på indkaldelsen af interessetilkendegivelser, og som har direkte erfaring med anvendelsen af EU-lovgivningen. Udnævnelserne skal så vidt muligt sikre en afbalanceret repræsentation af forskellige sektorer, interesser og regioner i Unionen samt en ligelig kønsfordeling. I afgørelsens artikel 4, stk. 5, fastsættes det at medlemmernes mandat løber frem til den 31. oktober 2019. I henhold til afgørelsens artikel 4, stk. 6, kan medlemmer, som træder tilbage, blive afløst i den resterende del af deres mandatperiode.

               (3)

               Det fastsættes i Kommissionens afgørelse C(2015) 9063 final af 16. december 2015 om udnævnelse af medlemmerne af REFIT-platformens interessentgruppe (1), at førstenæstformanden, hvis et medlem af interessentgruppen udtræder i platformens mandatperiode, kan udnævne en efterfølger fra den oprindelige liste over kandidater, der har reageret på indkaldelsen af interessetilkendegivelser om medlemskab af interessentgruppen.

               (4)

               Kommissionens førstenæstformand har som følge af Juraj Krivošiks tilbagetræden som medlem af interessentgruppen fra den 26. september 2016 udnævnt Sara Pereira som efterfølger i resten af Juraj Krivošiks mandatperiode —

         BESTEMT FØLGENDE:
   Eneste artikel
   Sara Pereira udnævnes som medlem af REFIT-platformens interessentgruppe frem til den 31. oktober 2019 (se bilaget til nærværende afgørelse).

      Udfærdiget i Bruxelles, den 13. januar 2017.

            På Kommissionens vegne

         Frans TIMMERMANS

            Førstenæstformand

      (1)  EUT C 425 af 18.12.2015, s. 8.

      BILAG

                  Navn

                  Nationalitet

                  Repræsenterer interesser, der er fælles for en række interessenter inden for et bestemt politikområde

                  Nuværende arbejdsgiver

                  Sara Pereira

                  PT

                  JA

                  Competitiveness and Technology Centre for Forest Industries (AIFF)