Avis juridique important

|

31994D1110

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1110/94/EF af 26. april 1994 om fjerde rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstrationsaktioner (1994- 1998)

EF-Tidende nr. L 126 af 18/05/1994 s. 0001 - 0033 den finske specialudgave: kapitel 13 bind 26 s. 0055  den svenske specialudgave: kapitel 13 bind 26 s. 0055

EUROPA-PARLAMENTETS OG RAADETS AFGOERELSE Nr.  1110/94/EF af 26. april 1994 om fjerde rammeprogram for Det Europaeiske Faellesskabs indsats inden  for forskning, teknologisk udvikling og demonstrationsaktioner (1994-1998) EUROPA-PARLAMENTET OG RAADET FOR DEN EUROPAEISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab, saerlig artikel 130 I,  stk. 1, under henvisning til forslag fra Kommissionen (1), under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg (2), i henhold til fremgangsmaaden i traktatens artikel 189 B (3), og ud fra foelgende betragtninger: Ifoelge traktatens artikel 130 F har Faellesskabet paa omraadet for forskning og teknologisk udvikling  som maal at styrke det videnskabelige og teknologiske grundlag for Faellesskabets industri og at  fremme udviklingen af dens internationale konkurrenceevne samt at fremme alle de  forskningsaktioner, der skoennes noedvendige for gennemfoerelsen af andre af Faellesskabets  politikker; det er vigtigt, at Faellesskabet og medlemsstaterne samordner deres indsats inden for forskning og  teknologisk udvikling for at sikre den indbyrdes sammenhaeng mellem de nationale politikker og  Faellesskabets politik; ifoelge traktatens artikel 130 F, stk. 3, og artikel 130 I, stk. 1, vedtages et fleraarigt  rammeprogram, som omfatter samtlige Faellesskabets aktioner inden for forskning og teknologisk  udvikling, herunder demonstrationsaktioner (i det foelgende benaevnt FTU); Raadet vedtog ved afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF (4) et tredje rammeprogram for 1990-1994, som nu er  under gennemfoerelse; den 9. april 1992 forelagde Kommissionen en vurdering af fremskridtene under  gennemfoerelsen af det tredje rammeprogram; Raadet bevilgede ved afgoerelse 93/167/Euratom, EOEF en  supplerende finansiering, som daekker de to sidste aar af gennemfoerelsen af tredje rammeprogram; Kommissionen forelagde den 18. november 1992 et dokument om EKSF-traktatens fremtid og finansielle  virksomhed frem til aar 2002, hvor den udloeber; Faellesskabets FTU-aktioner skal fortsat satse paa generisk og praekonkurrencemaessig forskning inden  for flere sektorer; der boer soeges bedre samspil mellem disse aktioner og EUREKA's FTU-aktioner; Det Europaeiske Raad fastslog paa samlingen den 11. og 12. december 1992 i Edinburgh, at  udgiftsudviklingen paa F& U-omraadet skal svare til den samlede udgiftsudvikling med hensyn til  interne politikker under kategori 3 i de finansielle overslag, saaledes at de fortsat ikke  overstiger mellem halvdelen og to tredjedele af det samlede beloeb; Faellesskabets FTU-aktioner skal lade etiske hensyn indgaa i overvejelserne; Faellesskabet stoetter kun FTU-aktioner af hoej kvalitet; Faellesskabets FTU-aktioner boer i overensstemmelse med de maal, der er fastsat i traktaten tage sigte  paa at fremme velstanden i Faellesskabet paa grundlag af industriens konkurrenceevne samt livskvalitet  og baeredygtig udvikling; de boer ligeledes bidrage til at stoette oekonomisk vaekst og et hoejt  beskaeftigelsesniveau; smaa og mellemstore virksomheder kan bidrage betydeligt til innovationsprocessen, og de boer spille  en vigtig rolle i gennemfoerelsen af Faellesskabets FTU-aktioner; der boer derfor laegges saerlig vaegt  paa disse virksomheders specifikke behov med henblik paa at lette deres adgang til information,  tilskynde dem til at deltage aktivt i EF-programmerne og i givet fald oege deres evne til at udnytte  resultaterne; ved formuleringen og ivaerksaettelsen af Faellesskabets politikker og aktioner skal der tages hensyn  til, at den oekonomiske og sociale samhoerighed skal styrkes; Faellesskabets rammeprogram boer  parallelt med andre faellesskabsinstrumenter bidrage til at styrke videnskabelig og teknologisk  kapacitet og potentiale i alle dele af Faellesskabet; Faellesskabet skal ifoelge naerhedsprincippet kun handle, hvis og i det omfang maalene for den paataenkte  handling ikke i tilstraekkelig grad kan opfyldes af medlemsstaterne og derfor, paa grund af den  paataenkte handlings omfang eller virkninger, bedre kan gennemfoeres paa faellesskabsplan; Faellesskabets FTU-indsats boer desuden koncentreres om foranstaltninger, der er omhyggeligt udvalgt  efter veldefinerede kriterier; traktatens artikel 130 G omhandler fire aktioner, som Faellesskabet skal gennemfoere i  overensstemmelse med maalsaetningerne i artikel 130 F; den foerste aktion, som omfatter ivaerksaettelsen af FTU-programmerne, er rammeprogrammets vigtigste  del; den anden, tredje og fjerde aktion daekker henholdsvis internationalt samarbejde, formidling og  nyttiggoerelse af FTU-resultater og fremme af uddannelse og mobilitet for forskere; der kan  forekomme lignende aktiviteter i hvert af de saerprogrammer, som henhoerer under den foerste aktion, i  det omfang, det er noedvendigt for en tilfredsstillende gennemfoerelse af disse og paa en maade, som er  hensigtsmaessig herfor; Det Faelles Forskningscenter (FFC) bidrager til rammeprogrammets gennemfoerelse, navnlig paa de  omraader, hvor det har den kompetence, der er noedvendig for at kunne tilbyde objektiv og uafhaengig  sagkundskab til gavn for gennemfoerelsen af Faellesskabets samlede politik; herudover vil FFC gradvis  kunne deltage i konkurrencen om de midler, der bliver stillet til raadighed gennem indirekte  aktioner og til videnskabelige og tekniske stoetteaktiviteter, som egner sig til at overgaa til  konkurrencevilkaar; reglerne for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse samt reglerne for  formidling af forskningsresultaterne fastsaettes i en saerskilt raadsafgoerelse efter traktatens  artikel 130 J; rammeprogrammet ivaerksaettes i overensstemmelse med traktatens artikel 130 I, stk. 3, gennem  saerprogrammer; rammeprogrammet kan ogsaa ivaerksaettes efter de fremgangsmaader, der er fastsat i  traktatens artikel 130 K til 130 N; den tvaerfaglige karakter af de aktioner, der skal ivaerksaettes som led i dette rammeprogram, kraever  noeje koordinering mellem de enkelte tvaerfaglige forskningsprogrammer; vurderingen af og tilsynet med aktionerne boer intensiveres og udvides for at goere FTU-politikken saa  effektiv som mulig; det er noedvendigt konstant og systematisk at kontrollere, hvor langt gennemfoerelsen af det fjerde  rammeprogram er naaet; Kommissionen skal i overensstemmelse med traktatens artikel 130 P i  begyndelsen af hvert aar give Europa-Parlamentet og Raadet oplysninger om rammeprogrammets  gennemfoerelse; der skal ogsaa foretages en uafhaengig evaluering af forvaltningen af programmet og  resultaterne fra forskningsindsatsen, inden Kommissionen forelaegger sit forslag til det femte  rammeprogram; der maa ogsaa foretages en teknologievaluering med overvaagning af eventuelle risici, fordele og  problemer ved nye teknologier udviklet under dette rammeprogram; det er i overensstemmelse med traktatens artikel 130 I, stk. 1, noedvendigt at fastsaette det samlede  maksimumsbeloeb og de naermere vilkaar for Faellesskabets finansielle deltagelse i rammeprogrammet, og  fordelingen af dette beloeb paa de forskellige paataenkte aktioner; for at sikre sammenhaeng mellem Faellesskabets FTU-aktioner og dem, der foretages i medfoer af  Euratom-traktaten, boer afgoerelsen vedroerende rammeprogrammet for Faellesskabets indsats inden for  forskning og uddannelse paa det nukleare omraade vedtages samtidig med naervaerende rammeprogram og for  samme periode; Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning (CREST) er blevet hoert - TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE: Artikel 1 1. Et fleraarigt rammeprogram for Faellesskabets indsats inden for forskning, teknologisk udvikling  og demonstrationsaktioner, i det foelgende benaevnt »fjerde rammeprogram«, vedtages hermed for  perioden 1994-1998. 2. Fjerde rammeprogram omfatter alle faellesskabsaktioner inden for forskning og teknologisk  udvikling, herunder demonstrationsaktioner. Definitionen af demonstrationsaktioner findes i bilag  III. 3. Det samlede maksimumsbeloeb for Faellesskabets finansielle deltagelse i det fjerde rammeprogram  udgoer 11 046 mio. ECU. Heraf udgoer det vejledende beloeb for tidsrummet 1994-1996 5 472 mio. ECU og  det vejledende beloeb for tidsrummet 1997-1998 5 574 mio. ECU. Senest den 30. juni 1996 tager  Europa-Parlamentet og Raadet efter proceduren i traktatens artikel 130 I, stk. 1 og 2, det samlede  maksimumsbeloeb op til revision, med mulighed for at forhoeje det til 11 641 mio. ECU, paa baggrund af  en vurdering af rammeprogrammets gennemfoerelse, af dets bidrag til EF-industriens konkurrenceevne  paa verdensplan, af nyttevaerdien og af udviklingen i de finansielle overslag for Den Europaeiske  Union. De enkelte aktioners respektive andele samt fordelingen mellem temaerne under den foerste aktion er  angivet i bilag I. 4. De udvaelgelseskriterier, der skal anvendes ved ivaerksaettelsen af fjerde rammeprogram, er fastsat  i bilag II. 5. Bilag III opstiller paa baggrund af ovennaevnte kriterier aktionernes videnskabelige og  teknologiske maal, fastsaetter deres relevante prioritering og angiver de brede linjer herfor. Artikel 2 1. Det fjerde rammeprogram ivaerksaettes ved hjaelp af saerprogrammer, der udarbejdes for hver enkelt  aktion; i hvert saerprogram fastsaettes de praecise maal herfor i overensstemmelse med de  videnskabelige og teknologiske maal i bilag III, saavel som naermere bestemmelser for dets  gennemfoerelse, dets loebetid samt de midler, der skoennes noedvendige. 2. Til ivaerksaettelsen af fjerde rammeprogram kan der om noedvendigt vedtages supplerende programmer  i overensstemmelse med artikel 130 K, eller Faellesskabet kan deltage i FTU-programmer, der  ivaerksaettes af flere medlemsstater i overensstemmelse med artikel 130 L, eller der kan endelig  oprettes faellesforetagender eller enhver anden struktur i overensstemmelse med artikel 130 N. Der  vil desuden kunne indledes samarbejde med tredjelande eller internationale organisationer i  overensstemmelse med artikel 130 M, stk. 2. Artikel 3 For Faellesskabets finansielle deltagelse i fjerde rammeprogram gaelder de naermere bestemmelser om  bevillinger til FTU i finansforordningen vedroerende De Europaeiske Faellesskabers almindelige budget,  som suppleret ved bilag IV til denne afgoerelse. Artikel 4 1. Kommissionen undersoeger konstant og systematisk med passende bistand fra uafhaengige eksterne  eksperter, hvor langt gennemfoerelsen af fjerde rammeprogram er naaet sammenholdt med kriterierne i  bilag II, herunder kriteriet om, at forskningen skal bidrage til at styrke den oekonomiske og  sociale samhoerighed i Faellesskabet, og sammenholdt med de videnskabelige og teknologiske maal i  bilag III. Den vurderer navnlig, om maalene, prioriteringen og de finansielle midler stadig er i  overensstemmelse med situationens udvikling. Den forelaegger om noedvendigt forslag med henblik paa at  tilpasse eller supplere rammeprogrammet paa grundlag af denne undersoegelse. I begyndelsen af hvert aar forelaegger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet og Raadet med  oplysninger om de FTU-aktioner og den resultatformidling, der har fundet sted det foregaaende aar,  samt arbejdsprogrammet for det igangvaerende aar. 2. Kommissionen lader uafhaengige sagkyndige eksperter foretage en ekstern evaluering af  forvaltningen og gennemfoerelsen af Faellesskabets aktioner i loebet af de fem aar, der gaar forud for  evalueringen. Den meddeler resultatet af evalueringen og sine konklusioner forsynet med  bemaerkninger hertil til Europa-Parlamentet, Raadet og Det OEkonomiske og Sociale Udvalg, inden den  forelaegger sit forslag til femte rammeprogram. 3. For bl.a. at bidrage til at sikre, at gennemfoerelsen af rammeprogrammet bliver  omkostningseffektiv, skal hvert saerprogram indeholde bestemmelser om systematisk overvaagning med  passende bistand fra uafhaengige eksterne eksperter og, efter programmets afslutning, uafhaengig  evaluering i forhold til de praecise maal, der er omhandlet i artikel 2, naar programmet afsluttes; de  naermere regler for en saadan evaluering fastlaegges i hvert enkelt saerprogram. Udfaerdiget i Bruxelles, den 26. april 1994. Paa Europa-Parlamentets vegne E. KLEPSCH Formand Paa Raadets vegne C. SIMITIS Formand (1) EFT nr. C 230 af 26. 8. 1993, s. 4. (2) Udtalelse afgivet den 25. 11. 1993 (endnu ikke offentliggjort i Tidende). (3) Europa-Parlamentets udtalelse af 18. 11. 1993 (EFT nr. C 329 af 6. 12. 1993, s. 264), Raadets  faelles holdning af 14. 1. 1994 (EFT nr. C 101 af 9. 4. 1994, s. 21) og Europa-Parlamentets  afgoerelse af 9. 2. 1994 (EFT nr. C 61 af 28. 2. 1994). (4) EFT nr. L 117 af 8. 5. 1990, s. 28. Afgoerelsen er aendret ved afgoerelse 93/167/Euratom, EOEF (EFT  nr. L 69 af 20. 3. 1993, s. 43).  BILAG I FJERDE RAMMEPROGRAM (1994-1998): BELOEB OG FORDELING >TABELPOSITION> Vejledende fordeling mellem temaerne og omraaderne under den foerste foranstaltning mio. ECU (loebende  priser) A. Informations- og kommunikationsteknologi 3 405 1. Telematik 822 2. Kommunikationsteknologi 630  3. Informationsteknologi 1 932 B. Industriteknologi 1 995 4. Industri- og materialeteknologi 1 707  5. Maaling og proevning 288 C. Miljoe 1 080 (7) 6. Miljoe og klima 852 7. Havforskning og -teknologier  228 D. Biovidenskaber og bioteknologi 1 572 8. Bioteknologi 552 9. Biomedicin og sundhed 336 10.  Landbrug og fiskeri (herunder agroindustri, levnedsmiddelteknologi, skovbrug, akvakultur og  udvikling af landdistrikter) 684 E. 11. Ikke-nuklear energi 1 002 F. 12. Transport 240 G. 13.  Maalrettet sociooekonomisk forskning 138 9 432 (1) (2) (1) Heraf 600 mio. ECU til FFC's  driftsbudget. (2) Heraf 91 mio. ECU til videnskabelige og teknologiske stoetteaktioner med konkurrencemaessigt  sigte. (3) Foruden de midler, der er afsat til den tredje aktion, vil gennemsnitligt 1 % af det samlede  budget til det fjerde rammeprogram blive afsat til formidling og nyttiggoerelse af resultaterne af  den foerste aktion. Der vil blive sikret en naer samordning mellem formidlings- og  nyttiggoerelsesaktiviteterne for saerprogrammerne under foerste og tredje foranstaltning. (4) Heraf 37 mio. ECU til videnskabelig og teknisk ad hoc-stoette til andre EF-politikker, der  tildeles paa et konkurrencemaessigt grundlag. (5) Et rammeprogram for Det Europaeiske Atomenergifaellesskabs indsats inden for forskning og  uddannelse (1994-1998) vedtages samtidig med dette program med et beloeb paa i alt 1 254 mio. ECU,  saaledes at det samlede beloeb til Faellesskabets FTU-aktioner bliver paa 12 300 mio. ECU. (6) Med mulighed for en forhoejelse til 11 641 mio. ECU i henhold til artikel 1, stk. 3. (7) Der vil ogsaa blive gennemfoert miljoerelaterede forskningsprojekter inden for dele af foerste  aktion, navnlig inden for omraaderne industriteknologi, energi og transport.  BILAG II KRITERIER FOR UDVAELGELSE AF EF-AKTIONER Faellesskabets aktioner inden for  forskning, teknologisk udvikling og demonstration skal supplere de foranstaltninger, som  medlemsstaterne ivaerksaetter og sigte paa klart definerede maal. Projekterne skal udvaelges paa grundlag  af deres videnskabelige og tekniske vaerdi. Aktionerne skal - styrke Faellesskabets industris teknologiske grundlag og goere den mere konkurrencedygtig paa  verdensmarkedet ved at give den den noedvendige viden og knowhow og/eller - bidrage til ivaerksaettelsen af andre af Faellesskabets politikker. Faellesskabet handler i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, kun hvis og i det omfang  maalene for den paataenkte handling ikke i tilstraekkelig grad kan opfyldes af medlemsstaterne og  derfor, paa grund af den paataenkte handlings omfang eller virkninger, bedre kan gennemfoeres paa  faellesskabsplan. Faellesskabet handler kun i det omfang, det er noedvendigt for at naa traktatens  maal. Aktionerne boer bidrage til at opfylde Faellesskabets overordnede maalsaetninger, som f.eks. fremme af  en baeredygtig udvikling og forbedring af livskvaliteten for Faellesskabets borgere. Aktionerne boer  udvaelges paa grundlag af en grundig forudgaaende vurdering. De boer desuden frembyde fordele paa kort,  mellemlang og lang sigt (mervaerdi) og bidrage til at opnaa den bedst mulige omkostningseffektivitet,  idet midlerne afpasses efter de maalsaetninger, der fastsaettes. Forskningsaktionerne boer fortsat fokusere paa generisk og praekonkurrencemaessig forskning, der kan  finde anvendelse i flere sektorer. Foelgende kriterier kan isaer berettige til en faellesskabsaktion: - forskningsopgaver af meget stort omfang, til hvilke medlemsstaterne ikke eller kun vanskeligt kan  afsaette de noedvendige bevillinger eller det noedvendige personale - forskningsopgaver, hvis gennemfoerelse i faellesskab frembyder indlysende fordele, ogsaa selv om der  tages hensyn til de meromkostninger, som ethvert internationalt samarbejde medfoerer - forskningsopgaver, som paa grund af komplementaritet mellem nationale delaktiviteter giver  mulighed for at opnaa betydningsfulde resultater for Faellesskabet som helhed, naar de problemer, der  skal loeses, noedvendiggoer forskning i stor maalestok, navnlig i geografisk henseende - forskningsopgaver, som bidrager til at fuldfoere det indre marked, samt forskningsopgaver, som,  hvor der er behov herfor, foerer til etablering af ensartede normer og standarder - forskning, som bidrager til at styrke den oekonomiske og sociale samhoerighed i Faellesskabet og til  at fremme en generel harmonisk udvikling, samtidig med at kravet med hensyn til videnskabelig og  teknisk kvalitet opfyldes; - forskningsopgaver, der bidrager til mobilisering eller forbedring af det europaeiske  videnskabelige eller tekniske potentiale, og opgaver, der oeger samordningen mellem Faellesskabets og  medlemsstaternes FTU-programmer og mellem Faellesskabets programmer og det arbejde, der udfoeres i  andre internationale fora.  BILAG III VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE MAAL Dette bilag indeholder en beskrivelse af  de videnskabelige og teknologiske maal, herunder mekanismerne til gennemfoerelse heraf. De aktioner, der er omfattet af rammeprogrammet, daekker hele Faellesskabets FTU-indsats. De tager  sigte paa at forbedre den europaeiske industris konkurrenceevne og livskvaliteten i Europa og paa at  skabe det videnskabelige og teknologiske grundlag, der er noedvendigt for at stoette en baeredygtig  udvikling, miljoebeskyttelse og andre faelles politikker. I traad med Faellesskabets industripolitik og ud fra oensket om at opfylde samfundets stigende behov  maa disse aktioner isaer bidrage til opfyldelsen af en raekke mere specifikke maal: - effektive og sikre infrastrukturer, f.eks. for informationsteknologi og kommunikation, samt  infrastrukturer, som opfylder kravene til Faellesskabets transport- og energipolitik - at sikre effektiv, ren, sikker og miljoevenlig produktion paa grundlag af moderne organisation af  produktionsleddet, hvor der tages hensyn til de menneskelige faktorer - at fremme miljoebeskyttelse som en mulighed for forbedring af industriens konkurrenceevne - at fremme livskvaliteten, idet vaegten laegges paa sundhed og hygiejne - at sikre teknologisk og industriel integration af det indre marked (isaer ved at oege samordningen  mellem FTU-politikken og standardiseringspolitikken) - at foregribe teknologiske og industrielle forandringer, saa der kan tages stoerre hensyn til  markedets og samfundets behov, herunder f.eks. hoej beskaeftigelse - at styrke samspillet mellem det internationale videnskabelige og teknologiske samarbejde og  Faellesskabets aktiviteter udadtil - at sikre, at de videnskabelige og teknologiske resultater vinder indpas i hele erhvervslivet,  navnlig i smaa og mellemstore virksomheder - at fremme beherskelsen af den nye teknologi. For at naa disse maal ivaerksaetter Faellesskabet fire aktioner: - Den foerste aktion omfatter programmerne for forskning, teknologisk udvikling og demonstration - den anden aktion tager sigte paa at fremme FTU-samarbejdet med tredjelande og internationale  organisationer - den tredje aktion omfatter formidling og optimering af resultaterne af Faellesskabets  FTU-aktiviteter - den fjerde aktion omfatter aktiviteter til fremme af forskeruddannelse og -mobilitet i  Faellesskabet. Ved udvaelgelsen af FTU-aktioner som led i disse foranstaltninger skal der tages hensyn til behovet  for yderligere koncentration, saa vaerditilvaeksten af Faellesskabets FTU-indsats oeges. Faellesskabet skal sigte mod en harmonisk udvikling af sine videnskabelige og teknologiske  ressourcer. Der skal ved fastlaeggelsen af forskningsprioriteterne inden for den foerste aktion tages  hoejde for alle medlemsstaternes interesser og muligheder, herunder ogsaa de mindst udviklede  medlemsstater. Tredje og fjerde aktion faar stigende betydning for mindre udviklede omraader og  lande. Faellesskabets stoette til FTU-aktioner under den foerste aktion vil fortsat vaere koncentreret om  generisk og praekompetitiv forskning af relevans for flere erhvervssektorer. Denne aktion omfatter  ligeledes FFC's forsknings-og stoetteaktiviteter af institutionel karakter samt videnskabelige og  tekniske stoetteaktiviteter, der egner sig til at overgaa til konkurrencevilkaar. Endvidere vil EF's  indsats blive rettet mod en raekke store emneomraader, saaledes at den europaeiske forskning bedre kan  bidrage til at loese erhvervslivets og samfundets problemer. Der vil ikke blive ydet stoette til  finansiering af produkt- eller procesudvikling. Der boer udvikles en operationel fremgangsmaade til at skabe en effektiv graenseflade mellem de  tvaerfaglige forskningsprogrammer og industriens behov, saa disses konkurrenceevne kan bedres. Med  henblik herpaa hoerer Kommissionen repraesentanter for industri, forskningsorganer og brugere.  Kommissionen samordner desuden de aktioner, der er samlet under de forskellige tvaerfaglige  forskningsprogrammer. EUREKA vil fortsat vaere det vigtigste middel til stoette for de mest markedsorienterede FTU- og  demonstrationsaktioner. Samspillet mellem EF-aktionerne og EUREKA vil blive udbygget. Med henblik  herpaa vil foelgende maal blive tilstraebt, idet de enkelte rammers saerlige karakteristika bevares:  smidigt og aktivt samarbejde mellem repraesentanter for EUREKA-projekter og EF-projekter ved hjaelp  af regelmaessig informationsudveksling, placering af foreslaaede F& U-projekter i de mest  hensigtsmaessige rammer og et forbedret samspil mellem EF-politikker og EUREKA-projekter, navnlig  gennem en oeget EF-deltagelse i de paagaeldende projekter under overholdelse af EF-procedurene. Der vil blive lagt stor vaegt paa smaa og mellemstore virksomheders, de hoejere  uddannelsesinstitutioners og forskningscentrenes forsknings-, udviklings- og innovationsmuligheder.  Partnerskaber imellem dem skal soeges fremmet. Man vil isaer soege at give de smaa og mellemstore virksomheder lettere adgang til EF-programmerne  efter den procedure, der tillader hurtig reaktion paa spontane forslag (teknologisk stimulation), paa  baggrund af erfaringerne fra CRAFT-aktioner og ordningen under BRITE-EURAM med stoette til  feasibilityundersoegelser. Formaalet med demonstrationsaktioner er at vise, at en ny teknologi er teknisk levedygtig, og at den  eventuelt vil kunne give oekonomiske fordele. Projekterne skal vaere praekompetitive og som saadanne  koncentreres om anvendelse af nye teknologier og omfatte deltagelse af saavel producenter som  brugere. Inden for de forskellige aktioner vil der ogsaa blive lagt vaegt paa grundforskning i det omfang, det  er relevant. Inden for de enkelte forskningsomraader er der lagt saerlig vaegt paa mulighederne for samarbejde og  samordning mellem medlemsstaternes foranstaltninger og faellesskabsforanstaltninger samt i givet  fald europaeiske foranstaltninger. Ud over foranstaltningerne med omkostningsdeling, der er  koncentreret om udvalgte forskningsopgaver, vil oeget anvendelse af samordnede foranstaltninger  kunne fremme dette samarbejde omkring et stoerre antal forskellige emner, idet kriterierne i bilag  II til stadighed overholdes. Der skal laegges tilsvarende vaegt paa at sikre komplementaritet mellem  FFC's institutionelle forskningsaktiviteter og aktiviteterne med omkostningsdeling. FFC vil desuden gradvis kunne deltage i konkurrencen om de midler, der bliver stillet til raadighed  gennem rammeprogrammets aktioner, bortset fra direkte aktioner, herunder stoetteaktiviteter, der  egner sig til at overgaa til konkurrencevilkaar. Som led i EF-forskningens transnationale karakter  kan FFC-institutterne samarbejde med en eller flere partnere i en hvilken som helst medlemsstat. De repraesentative videnskabelige, tekniske og industrielle instanser i Faellesskabet vil blive hoert  oftere, isaer med henblik paa at indkredse de forsknings- og teknologipolitiske valgmuligheder paa  europaeisk plan. Ud over den maalrettede sociooekonomiske forskning, der indgaar i den foerste foranstaltning, vil  humanistisk og samfundsvidenskabelig forskning, inden for de enkelte temaer i den foerste  foranstaltning saavel som inden for rammerne af anden, tredje og fjerde foranstaltning, blive koblet  sammen med forskningen i eksakte videnskaber, naturvidenskab og teknik, navnlig med henblik paa at  undersoege de sociooekonomiske forhold i forbindelse med de planlagte foranstaltninger og de  eventuelle foelger heraf. Forskningsaktiviteter, som ogsaa kan have interesse for kul- og staalindustrien, vil blive optaget  under de relevante temaer i den foerste foranstaltning, forudsat at de opfylder rammeprogrammets  stoettekriterier, dvs. at de isaer skal vaere praekompetitive og daekke flere sektorer. Videnskabeligt og teknisk samarbejde med tredjelande og internationale organisationer om emner af  gensidig interesse gennemfoeres dels i centraliseret (anden foranstaltning), dels inden for temaerne  i den foerste foranstaltning, naar maalene hermed kan opfyldes paa denne maade. Videnskabeligt og  teknologisk samarbejde paa internationalt plan kan oege EF-aktionernes oekonomiske effektivitet. Det  er vigtigt, at der paa dette omraade skabes sammenhaeng mellem medlemsstaternes og Faellesskabets  forskningspolitik. Raadet fastsaetter reglerne for formidling af knowhow, saerprogrammerne resulterer i, og de andre  bestemmelser vedroerende rammeprogrammets gennemfoerelse. Inden for denne juridiske ramme gennemfoeres  formidlingsaktiviteterne paa et sammenhaengende og samordnet grundlag. Hertil kraeves dels central  forvaltning (som ved tredje foranstaltning), dels formidlingsforanstaltninger inden for  saerprogrammerne under foerste foranstaltning. Formidlingsaktiviteterne omfatter ligeledes foranstaltninger, der skal sikre, at de smaa og  mellemstore virksomheder og private og offentlige forskningslaboratorier faar lettere adgang til  oplysninger om Faellesskabets programmer og aktioner. I samme oejemed skal der inden for den tredje  foranstaltning gives stoette til at oprette eller udbygge nationale eller regionale centre, der kan  formidle og udnytte resultaterne. Selv om det foerst og fremmest er op til virksomhederne og laboratorierne selv at udnytte  forskningsresultaterne, er det klart, at der i visse tilfaelde er behov for et samordnet EF-tiltag  med de beroerte parter og med de kompetente offentlige og private organisationer, navnlig paa  nationalt og regionalt plan (bl.a. de ovennaevnte formidlingscentre), med henblik paa at beskytte  visse resultater og fremme teknologiens indpas og overfoerslen af nyskabelser. Den tredje aktion  omfatter endvidere videnskabelige ad hoc-tjenester paa konkurrencevilkaar til fordel for andre af  Kommissionens tjenestegrene til stoette for Faellesskabets politikker og som ikke henhoerer under  foerste aktion. Der skal gennemfoeres uddannelses- og mobilitetsaktiviteter for forskere inden for de enkelte temaer  i den foerste aktion, saa brugerne paa de for Faellesskabet vigtigste omraader ikke blot faar adgang til  de FTU-resultater, de har brug for, men ogsaa de menneskelige ressourcer, der kan udnytte disse  resultater. Herved vil de oekonomiske foelgevirkninger af forskningen paa disse prioriterede omraader  blive forstaerket. Men den europaeiske dimension skal imidlertid ogsaa udnyttes til at udvikle de menneskelige  ressourcer paa horisontalt plan, saa der hurtigt kan reageres paa den videnskabelige og teknologiske  udvikling inden for nye omraader. Den fjerde aktion, der tager sigte paa avanceret uddannelse og  mobilitet inden for laboratorier overalt i Faellesskabet, skal derfor bevare en aaben struktur og  endvidere udbygge samarbejdet mellem universiteterne, forskningsinstitutterne og industrien. Til gennemfoerelse af den forskning, der stoettes af EF, vil foerst og fremmest to muligheder finde  anvendelse: dels koncentrering af de finansielle midler omkring et begraenset antal emner, der er  udvalgt paa grundlag af de kriterier, der er beskrevet udfoerligt i bilag II (foranstaltninger med  omkostningsdeling), dels bedre samordning af medlemsstaternes FTU-programmer indbyrdes og af disse  og Faellesskabets FTU-programmer efter passende fremgangsmaader. Ved siden af de klassiske net, der allerede er etableret gennem EF-aktioner, vil foelgende midler  kunne anvendes: - tematiske net, der samler fabrikanter, brugere, universiteter og forskningscentre omkring samme  teknologiske eller industrielle maal for at fremme integration og overfoersel af viden og teknologi  og sikre, at der tages hensyn til markedets behov. De skal tilrettelaegges med Faellesskabet stoette  og efter en model, der allerede er gennemproevet i forbindelse med gennemfoerelsen af det trejde  rammeprogram, paa omraaderne mikrosystemer, sprogforskning og fleksibel fremstilling. Udarbejdelse og  forvaltning heraf overlades til forskernes initiativ - samordningsnet, som etableres med bistand fra Kommissionen efter en model, der allerede tidligere  er anvendt, f.eks. inden for de biomedicinske programmer - konsortier for integrerede projekter, som bygger paa den model der blev anvendt til  »fusionsprogrammet« i de foregaaende rammeprogrammer. Medlemsstaterne skal bistaa Kommissionen med at  udpege de laboratorier og institutter, der skal samarbejde inden for et integreret projekt, stoettet  ved en koncentration af midlerne inden for Faellesskabet. Store europaeiske forskningscentre uden for  EF, saasom CERN, ESA og EMBL, kan anmode om at maatte deltage, idet der dog i princippet ikke kan  blive tale om overfoersel af midler fra Faellesskabet. FFC kan bidrage til at gennemfoere dette nye tiltag. FFC er selv aktoer i forskningen og inddraget i  fastlaeggelsen og gennemfoerelsen af Faellesskabets politik og det kan derfor paa de videnskabelige og  tekniske omraader, hvor det har kompetence, medvirke ved etableringen af net eller konsortier og  skabe kontakt mellem offentlige og private laboratorier i medlemsstaterne. Nedenfor foelger en beskrivelse af foranstaltningernes videnskabelige og teknologiske indhold og  aarsagerne til, at de er medtaget i rammeprogrammet for 1994-1998. FOERSTE AKTION (a) Gennemfoerelse af programmer for forskning, teknologisk udvikling og  demonstration baseret paa oeget samarbejde med og mellem virksomheder, forskningscentre og  universiteter. Denne aktion omfatter en stor del af Faellesskabets aktioner inden for forskning og teknologisk  udvikling. Den er baseret paa deltagelse fra tvaernationale grupper af foretagender,  forskningscentre, - herunder Det Faelles Forskningscenter (FFC) - universiteter og virksomheder. Den  skal gennemfoeres inden for det fjerde rammeprogram efter foelgende retningslinjer. GENERELLE FORMAAL: Det fjerde rammeprogram har tre grundlaeggende formaal: at stoette den europaeiske  industris konkurrenceevne; at levere videnskabelige og teknologiske bidrag til opfyldelse af  samfundets behov samt at stoette de forskellige faelles politikker. Disse maal soeges opfyldt med en  passende kombination af kontinuitet og nyskabelse. Desuden skal forskningsaktiviteter, der nu  udfoeres som led i de faelles politikker eller som aktiviteter uden for rammeprogrammet, samles under  dette. 1. INFORMATIONS- OG KOMMUNIKATIONSTEKNOLOGI (IKT) Informations- og  kommunikationsteknologiens horisontale rolle i alle industri- og samfundsaktiviteter er blevet en  faktor af afgoerende betydning for forsknings- og udviklingspolitikken. Graenserne mellem IKT og  andre industrisektorer, mellem leverandoerer og brugere og mellem erhvervs- og forbrugermarkedet  udviskes i stadig stoerre grad, efterhaanden som IKT integreres i alle former for tjenesteydende og  producerende erhverv. Der er ved at opstaa en ny »digitalindustri«. I samfundet som saadan bliver  administration, sundhedsvaesen, uddannelse, transport, miljoe, underholdning, arbejdspladser og  private hjem i stigende grad afhaengige af IKT. I selve IKT-industrien kraever den teknologiske  udvikling en stadig stoerre indsats af leverandoererne, hvis de skal blive ved med at vaere  konkurrencedygtige, men FTU-omkostningerne vokser ud over, hvad selv de stoerste virksomheder kan  klare. AArsagen til disse forandringer er, at der er ved at opstaa en ny informations- og  kommunikationsinfrastruktur, hvor informationsindhold, informationsoplagring, behandlingskapacitet,  kommunikation, tjenesteydelser og anvendelser samles under ét. Faellesskabets maalsaetninger med FTU inden for IKT i 1990'erne er at forbedre industriens  konkurrenceevne paa grundlag af det gunstige miljoe, som er opstaaet med det indre marked, og at  tilfredsstille samfundets behov for bedre livskvalitet. For at naa disse maal og for at viderefoere  1980'ernes teknologipolitik, som tog sigte paa en voksende IKT-industri, vil der blive lagt stoerre  vaegt paa en bruger- og markedsorienteret politik, som passer til den ny infrastrukturs udvikling.  Samtidig skal der bygges paa resultaterne fra det andet og tredje rammeprogram, hvis programmer,  heriblandt ESPRIT (informationsteknologi), RACE (kommunikation) og DRIVE, AIM og DELTA samt en  raekke andre telematikanvendelser har skabt et solidt videnskabeligt og teoretisk grundlag for at  integrere informations- og kommunikationsteknologien i samfundet og for at udvikle den ny  infrastruktur. Aktionerne vil fortsat vaere praekonkurrencemaessige og laegge vaegt paa demonstration,  validering og integration af teknologier, specifikationer og standarder. De vil blive underbygget  med avanceret langtidsforskning, isaer tvaerfaglig forskning i relevante problemer paa en raekke  industrielle omraader. Den vaegt, der i FTU efterhaanden laegges paa generiske teknologier og anvendelser, som er noedvendige  for en faelleseuropaeisk informationsstruktur, sikrer sammen med en omhyggelig samordning med  nationale initiativer, at naerhedsprincippet overholdes. Infrastrukturens vaekst og udbredelse vil desuden styrke den oekonomiske og sociale samhoerighed,  fordi virksomheder og borgere i selv afsides regioner faar adgang til oplysninger, tjenesteydelser  og avanceret kommunikation. De smaa og mellemstore virksomheder vil blive i stand til at udnytte  deres konkurrencekapacitet fuldt ud. Infrastrukturens krav vil blive den maalestok, hvorefter  FU-prioriteringer opstilles, saaledes at en effektiv udnyttelse af ressourcerne sikres. Informations- og kommunikationsinfrastrukturen kan siges at bestaa af fire hovedelementer:  Anvendelser, integrerede systemer, kommunikation og understoettende informationsteknologi. Omraaderne  generisk informationsteknologi og kommunikationsteknologi omfatter de teknologier, der ligger til  grund for infrastrukturen, herunder komponenter, datamater, programmer, databanker,  informationskanaler og videoskaerme, og som har afgoerende betydning for teknologien bag digital tv,  navnlig hoejoploesnings-tv. De udgoer byggestenene i de komplekse integrerede systemer, der forener  teknologier som datalingvistik, hoejtydende databehandling og multimediegraenseflader. Disse danner  paa deres side grundlaget for anvendelse paa omraader som sundhedsvaesen, transport, aaben uddannelse,  statistik, biblioteksvaesen og virksomhedsorganisation. Den stigende konvergens mellem informationsteknologi og kommunikation inden for  informationsinfrastrukturen medfoerer, at systemerne bliver mere komplekse, hvilket igen betinges  af, om de teknologier, som systemernes integrering kraever, kan skaffes. Som en afspejling af IKT's stadig mere integrerede natur kan en noeje sammenhaeng mellem  FTU-aktiviteterne paa de forskellige omraader ikke undgaas. Desuden betyder den udbredte anvendelse af  IKT, at der knyttes forbindelser til mange andre emner inden for rammeprogrammet. Der vil blive lagt stoerre vaegt paa projekter, som indebaerer samarbejde mellem leverandoer og bruger.  Sammen med procedurer, som er tilpasset smaa projekter, vil dette navnlig lette de smaa og  mellemstore virksomheders deltagelse. For at styrke FTU-resultaternes indflydelse paa industrien og samfundet, vil FTU-aktionerne blive  integreret i en raekke sammenhaengende industripolitiske aktioner. Der vil derfor systematisk blive  fastsat ledsageforanstaltninger paa grundlag af loebende undersoegelser af markeds-, industri- og  teknologiudviklingen. Disse undersoegelser skal vaere udgangspunkt for retningslinjerne for  fremtidige aktioner og bane vejen for passende industripolitiske foranstaltninger. FTU-aktioner, der omfatter saavel informations- som kommunikationsomraadet, kan opdeles i tre  underpunkter. A. Telematikteknologi til stoette for anvendelser af almen interesse Dette underpunkt omfatter FTU-aktioner inden for anvendelser af informations- og  kommunikationsteknologi, der paa den ene side bidrager til at opfylde behov, der skyldes nuvaerende  EF-politik, samt det moderne samfunds grundlaeggende behov inden for sektorer som sundhedsvaesen,  transport og uddannelse, og paa den anden side medvirker til at forberede den europaeiske industri paa  de nye markeder, der vil opstaa som foelge af forskningsaktiviteterne. Det generelle formaal er at  goere telematikanvendelsers teknik mere effektiv og at sikre systemers og telematiknetvaerks  driftskompatibilitet ved hjaelp af standardforberedende forskning og udvikling og tekniske  valideringsforsoeg. Arbejdet vil stoette sig til erfaringerne fra det tredje rammeprogram, men  hovedvaegten vil blive flyttet fra datatelematik til multimedietelematik. Aktionerne vil blive  koncentreret omkring syv emner og vil blive noeje samordnet med andre relevante EF-aktioner. FTU  vedroerende telematikanvendelser skal noeje inddrage potentielle brugere og samtidig tage sigte paa at  maksimere det generiske indhold af de enkelte projekter og de elementer i anvendelsen, der er  faelles for forskellige omraader, idet der tages hensyn til de behov, der opstaar i forbindelse med  aktiviteter i de relevante programmer (f.eks. transport), og idet der bibeholdes en passende  koordination med disse programmer for at lette overfoerslen af resultater. Formaalet med aktionerne inden for emnerne datalingvistik og informationsteknik er at udvikle  teknologier til behandling af tale- og skriftsprog i informations- og kommunikationssystemer og at  vise, hvorledes de kan integreres i en lang raekke forskellige anvendelsesomraader. Arbejdet omfatter  ogsaa elektroniske sprogressourcer, herunder ordboeger og corpus og almindelig lingvistisk forskning.  Informationsteknikken skal omfatte avancerede elektroniske udgivelsessystemer, nye  databasestrukturer, der kan lette informationsadgangen, forbedring af informationernes  anvendelighed og af informationsbehandlingen, samvirkende FTU-netvaerk og arbejde med standarder. Udvikling og forbedring af transeuropaeiske telematikanvendelser. For at kunne blive mere effektiv  har den europaeiske forskning i dag brug for avancerede transeuropaeiske netvaerk og tjenesteydelser.  Desuden stiller det indre marked afgoerende krav til udveksling af tjenesteydelser og oplysninger  mellem myndighederne. Behovet for oegede telematiktjenester vil blive stoettet af FTU-aktiviteter,  som tager sigte paa at udvikle og udnytte rentable loesninger, der bygger paa den stadigt voksende  fond af nye teknologier og paa forbedring af de europaeiske telekommunikationsnetvaerk. Arbejdet skal  isaer vedroere anvendelser, der omfatter distribuerede tjenester til brug for informationsudveksling  og videokonferencer. Resultatet af FTU-arbejdet paa dette omraade, som udelukkende drejer sig om  transeuropaeiske anvendelser, vil blive stillet til raadighed for de oevrige  telematikanvendelsesomraader. Anvendelserne inden for sundhedsvaesen skal gaa ud paa at fremme telematikteknologier, der kan sikre  sundhedspleje, herunder ogsaa medicinsk diagnose og kirurgi, uanset lokalitet, og laegger hovedvaegten  paa adgang til oplysninger, udveksling og behandling af data, telemedicin og beskyttelse af private  oplysninger, mens anvendelserne for handicappede og aeldre skal tage sigte paa at udvikle og udnytte  systemer og tjenester, der goer det muligt at integrere aeldre og handicappede. Arbejdet inden for omraader som fleksibel uddannelse, fjernstudier og informationsudveksling mellem  biblioteker skal fremme muligheden for at tilbyde effektive uddannelser, som er let tilgaengelige og  kan opfylde baade enkeltpersoners, forskeres og erhvervslivets behov. Aktionerne skal omfatte  teknologi og systemudvikling til udformning og levering af undervisning og undervisningsmateriale,  som skal integreres i forsoegsnetvaerk. Arbejdet skal ogsaa omfatte teknologiudviklinger, der kan  skabe et generisk videnskabeligt og teknologisk grundlag for Europas biblioteksressourcer og for en  biblioteksinfrastruktur, der bygger paa netvaerk. FTU-arbejdet med transporttelematikanvendelser skal udvikle og udnytte faelles  funktionsspecifikationer, faelles praksis og faelles retningslinjer for telematiksystemer og  -tjenester, der udvikles og integreres inden for alle transportformer, herunder transport med  forskellige transportmidler. Hovedvaegten vil blive lagt paa telematiksystemer som bidrag til  trafikstyring og til styring af jernbane-, skibs- og landevejstrafik samt bytransport og transport  mellem byer samt multimodal transport foruden oprettelse af et harmoniseret og i sidste ende samlet  europaeisk lufttrafikstyringssystem. I disse anvendelser indgaar udviklingen af geografiske  informationssystemer (GIS) anvendt paa transport. Anvendelser til by- og landdistrikter skal udnytte loesninger som fjernarbejde og teleydelser, der  bringer arbejdet og tjenesteydelserne til brugerne og begraenser unoedvendig persontransport. De skal  desuden modvirke, at virksomheder og borgere flytter fra landdistrikterne og forbedre de daglige  levevilkaar. Der vil blive lagt saerlig vaegt paa at goere disse telematiktjenesters brug lettere for  borgerne og for de smaa og mellemstore virksomheder. Endelig skal der foretages undersoegelser for at vurdere mulighederne for telematikloesninger inden  for nye omraader som miljoe (forureningsovervaagning, tilsyn og kontrol, varsling af stoerre  naturkatastrofer, kontrol med miljoerisici og sporing af farlige stoffer) samt andre  telematiktjenester, der med fordel kan udvikles under det fjerde rammeprogram B. Teknologi til avancerede kommunikationstjenester Telekommunikationsnet er et uundvaerligt led i informationsinfrastrukturen. Det generelle formaal paa  dette omraade er at udvikle avancerede og mere omkostningseffektive kommunikationssystemer og  kommunikationstjenester, der kan styrke det indre marked, den oekonomiske udvikling og den sociale  samhoerighed i Europa og samtidig tage hensyn til teknologiens hastige udvikling, den aendrede  retssituation og mulighederne for at udvikle avancerede transeuropaeiske netvaerk og tjenester. Der  vil blive skabt et effektivt grundlag for brugsinnovation og for omfattende videreformidling af  europaeisk teknologi og ekspertise. Aktiviteterne skal isaer dreje sig om fem emner. Arbejdet med digitale multimedietjenester tager sigte paa at fremme avanceret teknologi og  standardformater for udveksling af data til soegning og spredning af elektronisk  multimedieinformation (tekst, tale, billeder, audio og video). Arbejdet skal omfatte  teknologiudvikling til terrestrisk radio-, satellit- og fibertransmission herunder via kabel af  interaktive digitale videotjenester. Det skal ogsaa omfatte koblings-, behandlings- og  registreringsudviklinger til tjenesteleverandoerer, netvaerk og brugere, herunder udvikling af ny  teknologi til billedkompression, kodning med variabel bithastighed, traadloese netvaerk,  netvaerksgraenseflader og registrering. Arbejder med digitale audio- og videotjenester skal omfatte  udviklingen af teknologier, der vedroerer alle aspekter af signalbehandling og -transmission.  Arbejdet med fotonteknologier har til formaal at stimulere og fremskynde europaeisk udvikling af  integrerede fotonsystemer og omfatter europaeisk udvikling af integrerede fotonsystemer og omfatter  udvikling af integrerede optiske subsystemer, fri sammenpaknings- og masseproduktionsteknikker,  optiske krydskoblinger og noegleteknologier til det 21. aarhundrede: 3D-holografiskaerme,  virkeligheds- og billedgenkendelse og nye signalkompressionsteknikker. Arbejdet med mobil  kommunikation tager sigte paa at sikre mobilitet i forbindelse med faste netvaerk og udnyttelse af  avancerede radio- og satellitsystemer i hele Europa. Arbejdet skal omfatte teknologiudviklinger  inden for signalkodning, adgangssystemer, kanal-, tjeneste- og netvaerksstyring; udvikling af nye  signalprotokoller og udvikling af systemer, som skal sikre kompatibilitet og driftskompatibilitet  mellem netvaerk ved hjaelp af protokoller til samkoering af transparente net. Arbejdet med intelligens  i netvaerks- og tjenesteteknik har til formaal at udvikle teknologi til fleksibel og tidstro styring  af kommunikationsmidler, at muliggoere hurtig og fleksibel indfoerelse af nye tjenester i avancerede  netvaerk og effektiv netvaerksstyring og tjenesteudnyttelse i et forskelligartet og konkurrencepraeget  kommunikationsmiljoe. Arbejdet skal isaer koncentrere sig om udvikling af vaerktoejer til  tjenesteintegration og skal stoette udviklingen af protokoller og standarder. Det vil komme til at  omfatte udvikling, forbedring og prototypefremstilling af tjenesteskabende miljoeer og udvikling af  avancerede »operativsystemer« til kommunikationstjenester. Arbejdet med informations- og kommunikationssystemers sikkerhed omfatter udvikling og demonstration  af teknologier, der kan sikre informationernes integritet, fortrolighed og tilgaengelighed i  integrerede systemer. Arbejdet skal omfatte forskning i nye teknologiske muligheder for sikkerhed,  udvikling af programmel, protokoller og komponenter og deres integration i sikre systemer og  tjenester, fulgt af udnyttelse og afproevning i integrerede systemer. Der vil blive lagt saerlig vaegt  paa de krav, som stilles af systemer til elektronisk betaling, sundhedspleje og fjernarbejde. C. Informationsteknologi Arbejdet under dette underpunkt koncentrerer sig om teknologier, der stoetter  informationsinfrastrukturen, og de aktiviteter, som er mest noedvendige og har stoerst vaerdi paa  europaeisk plan, vil blive udvalgt. Der er en staerk vekselvirkning med de tre oevrige IKT-omraader:  aktiviteterne inden for informationsteknologi er en vaesentlig forudsaetning for de oevrige omraader,  men betinges selv af disse omraaders krav. Arbejdet er opdelt i 6 emner. Formaalet med emnet halvlederteknologi, herunder kundespecificerede integrerede kredsloeb (ASIC), er  at fremskaffe de livsvigtige mikroelektroniske komponenter, som er grundlaget for alle  hoejteknologiske industriers konkurrenceevne. Arbejdet skal koncentrere sig om de  halvlederteknologier, hvis anvendelse vil vaere mest udbredt mod tiaarets slutning herunder digitale  CMOS og CMOS-baserede analoge eller analog/digitale kredsloeb, avancerede effektkredsloeb (smart  power) og smart-sensorer, samt teknologier, der bygger paa III-V-materialer som f.eks.  galliumarsenid, med henblik paa at anvende disse i kommende IKT-systemer. Det skal ogsaa omfatte  passive og aktive komponenter for samtidig at bidrage til at identificere disse komponenters  karakteristika; arbejdet skal tage sigte paa formindskelse, komponentintegrering, forbedring af  komponenternes ydeevne og omkostningsbegraensning. Alle sider af processen, herunder design, udstyr  og produktion, vil blive stoettet. Systemintegration af avancerede komponenter til ASIC er et af de  vigtigste noegleomraader. Initiativet for aabne mikroprocessorsystemer gaar ud paa at skaffe Europa en  anerkendt kapacitet inden for mikroprocessorsystemer og at fremme almindelig accept af dem i  brugersystemer over hele verden. Arbejdet omfatter etablering af et aabent bibliotek af maskinelle  byggeblokke, som kan indbygges i one-chip-systemer til en lang raekke forskellige anvendelser,  programmel til aabne systemer og vaerktoejer til baade maskinel- og programmelintegration. Emnet  integrerede mikrosystemer har til formaal at skabe teknologier til det nye mikrosystemomraade, hvori  mikroelektronik skal integreres med andre mikroteknologier som f.eks. mikromekanik og mikrooptik.  Arbejdet skal isaer koncentrere sig om tvaerfaglig design, fremstilling af  miniature-multiteknologisystemer og integrerings- og sammenpakningsmetoder. Anvendeligheden af  mikrosystemer vil blive demonstreret til udvalgte anvendelser. Aktionerne inden for avanceret teknologi til ydre enheder skal koncentrere sig om de teknologier,  der kraeves til billige komponenter til flade skaerme med hoej oploesning og til  hukommelsessubsystemer, som benyttes i datamater, fjernsyn og intelligente systemer inden for  omraader som flyteknik, biler, telekommunikation, fabrikation og detailhandel. Arbejdet med skaerme  skal isaer dreje sig om visuel kvalitet, skaermstoerrelse og fladhed med saerlig vaegt paa LCD-teknologi.  Udviklingen af hukommelsessubsystemer skal omfatte oeget kapacitet, kompakthed og laese-/skriveevne.  Emnet programmel best practice har til formaal at forbedre den europaeiske programmelproduktions  produktivitet, kvalitet og paalidelighed ved at fremme den bedste udnyttelse af avancerede  programmelvaerktoejer og -teknikker, herunder stoette til genbrug og baerbarhed i et distribueret  miljoe. Foruden udvikling af de nuvaerende teknikker skal arbejdet omfatte industriforsoeg,  videreformidling, som skal skabe bevidsthed om best practice og uddannelse i forbindelse med  indfoerelse af nye metoder, idet et europaeisk programmelinstitut skal medvirke. Aktionerne inden for  distribueret informationsbehandling skal isaer dreje sig om de problemer, der opstaar ved  sammensmeltningen af informationsbehandling og kommunikationsteknologi, og hovedvaegten vil blive  lagt paa distribueret databasestyring, distribuerede statistiksystemer, aaben distribueret behandling  og avancerede vekselvirkninger mellem menneske og datamat. Emnet databehandling og netvaerk med hoej ydeevne tager sigte paa at udnytte distribuerede  databehandlingsteknologier med hoej ydeevne til gavn for en lang raekke brugere inden for omraader som  produktion, konstruktion og handel, hvor anvendelserne straekker sig fra ikkedestruktiv simulering  af bilsammenstoed, medicinalvarefremstilling og avanceret billedteknik i forbindelse med  jordobservation til databaser med meget hoej ydeevne. Aktionerne omfatter overfoersel af anvendelser  og realisering af brugermiljoeer i forbindelse med benyttelse af parallelle, distribuerede og  indlagrede systemer samt udvikling af udvalgte nye anvendelser og teknologier, som f.eks.  simulation og tidstro databehandling. Arbejdet med integrerede personsystemer gaar ud paa at udvikle systemer, som kan stoette den  personlige adgang fra et hvilket som helst sted til informations- og kommunikationsinfrastrukturens  tjenesteydelser og vaere til hjaelp ved den lokale informationsbehandling. Arbejdet skal omfatte  miniaturisering, nye multimodale brugergraenseflade-paradigmer, systemintegration paa hoejt niveau,  integration af chipkortteknologi, personlige anvendelser. Anvendeligheden vil blive paavist i  systemer som »personal digital assistant« og systemer til individuelt arbejde og gruppearbejde. Arbejdet med multimediesystemer skal omfatte maskinel- og programmel-produktivitetsvaerktoejer til  forfatter- og udviklingsplatforme, multimedieinformationsservere, hypermediepraesentationer,  dokumentbehandling, avancerede kompressionsalgoritmer, programmel til copyright-beskyttelse,  virtual reality-teknikker og pilotanvendelser, isaer inden for forretningslivet. IKT-stoette til integration i fabrikationen har til formaal at udvikle nye IKT-loesninger til stoette  for fabrikations- og konstruktionsindustrierne for at opnaa stoerre konkurrenceevne og effektivitet  og sikrere og mere miljoevenlige operationer, som bygger paa en trimmet produktionsmetode. Der vil  blive udviklet en saerlig IKT-infrastruktur og avancerede teknologier til distribuerede  multi-site-operationer vil blive udviklet for at stoette innovation. Aktiviteterne skal tage sigte  paa at udnytte nye organisationsmetoder, samtidig med at de integrerer grundlaeggende teknologier  inden for programmelteknik, aabne systemer, datamatstoettet konstruktion, datamodellering og  databasekonstruktion, mikroelektronik, mikrosystemer og, paa selektiv basis, mekatronik. 2. INDUSTRITEKNOLOGI Som foelge af markedernes verdensomspaendende karakter, nye  konkurrencecentres fremkomst, internationaliseringen af processerne for erhvervelse af ny teknologi  og den fornoedne forbedring af miljoebeskyttelsen maa virksomhederne tilpasse deres struktur og deres  strategi for samarbejde og konkurrence. I industrilandene er fremstillingssektoren i tilbagegang og  naermer sig nu 30 % af BNI (herunder bygge- og anlaegsarbejder). Denne sektor maa stimuleres, saa den  bliver mere konkurrencedygtig, bl.a. ved et oeget samarbejde med de videnbaserede aktiviteter  (tjenester, teknisk knowhow, uddannelse, sundhed og sikkerhed). Paa trods af de bestraebelser, der er  gjort, befinder Europa sig fortsat i en vanskelig situation. Virksomhedernes F& U-udgifter og  antallet af forskere er stadig langt mindre end i Japan og USA (1,3 % af BNP mod henholdsvis 2,2 %  og 1,9 %), og der er fare for, at Europas efterslaeb oeges. I denne sammenhaeng maa Faellesskabet spille  en vigtig rolle som katalysator og stoette for virksomhedernes initiativer og bestraebelser, for  udviklingen af teknologiske nyskabelser og for udarbejdelsen af EF-standarder. For industriens konkurrenceevne bliver det stadig vigtigere, at den kan beherske et bredt spektrum  af forskellige teknologier; Faellesskabets indsats paa dette omraade boer derfor udbygges. De foreslaaede forskningsaktioner ligger i forlaengelse af de tidligere aktioner, men de vil blive  koncentreret om udvikling og anvendelser af generisk videnskab og teknologi (f.eks. matematik og  fysik anvendt paa industrisystemer, nye metoder til konception og organisation, fremstilling af  hoejtydende materialer, hurtig prototyping og molekylaer teknik) takket vaere forskning, der gaar paa  tvaers af fag- og sektorgraenser. Endvidere vil udviklingen af harmoniserede maale- og  proevningsmetoder og den praenormative forskning styrke industriens konkurrenceevne og samtidig vaere  til stoette for Faellesskabets lovgivning. I traad med Faellesskabets nye industripolitik vil indsatsen inden for industriteknologi blive  koncentreret om de omraader, hvor anvendelserne hurtigt kan faa betydning for en lang raekke  industriaktiviteter. Et naerliggende eksempel herpaa er forskning i ny teknologi, som aabner mulighed  for renere fremstillingsmetoder og fleksible produktionssystemer. De oekonomiske konsekvenser af den  nye teknologi er betydelige. En lang raekke virksomheder, herunder smaa og mellemstore virksomheder,  vil kunne faa udbytte af disse forskningsaktiviteter, der koncentreres omkring strategiske emner med  deltagelse af leverandoerer, fabrikanter, brugere, universiteter og forskningscentre. De foreslaaede  foranstaltninger, navnlig samordningsforanstaltningerne, vil saette gang i udviklingen af  teknologiske net, som vil sikre bedre sammenhaeng mellem de forskellige forskningsprojekter og bedre  udnyttelse og videreformidling af FTU-resultaterne, navnlig igennem udvikling af industristandarder  og -specifikationer. Forskningsaktiviteter for og med de smaa og mellemstore virksomheder samt  uddannelse i industrien vil ligeledes blive udbygget. De foreslaaede aktioner omfatter fire omraader: de tre foerste skal opfylde behovet for integration af  de teknologier, der beroerer materialers og produkters livscyklus (herunder anvendelse af  informations- og telekommunikationsteknologi), mens det fjerde omraade er rettet mod praenormativ  forskning. A. Konstruktionsteknologi, systemudviklingsteknologi og teknologi til menneskevenlig  tilrettelaeggelse af produktionen Dette temaomraade er af stor betydning og beroerer hele fremstillings- og forarbejdningsindustrien,  herunder traditionelle industrier. Maalet er at udvikle og anvende nye metoder, teknikker,  fremgangsmaader og vaerktoejer i de faser af industriprocessen, der er afgoerende for konkurrenceevnen  (konstruktion og teknik, fremstilling og vedligeholdelse, kvalitetsprodukter), under hensyntagen  til miljoe, livskvalitet og arbejdsvilkaar, isaer arbejdstagernes sundhed og sikkerhed; disse  forskellige teknologier integreres og anvendes i produktionssystemer for at imoedekomme krav, der  stilles af virksomhedsnetvaerk, og kravet til menneskevenlig tilrettelaeggelse af produktionen.  Indsatsen vil blive koncentreret om bl.a. tilpasning og anvendelse af generiske loesninger, som er  til raadighed for datamatintegrerede teknologier (herunder Computer Integrated Manufacturing and  Engineering - CIME), mikrosystem-teknologi, graensefladerne mellem menneske og maskine trimmet til  produktion/just-in-time manufacturing, udvikling af hurtig prototyping og teknologi til renere  industriprocesser (saasom bio-behandling og andre teknologier, som begraenser forbruget af energi og  naturressourcer til et minimum) og fremkomsten af nye produkter, navnlig inden for  industrimaskiner, transport, kemi og boliger. B. Materialeteknologi og materialerelateret teknologi (herunder forarbejdning og genanvendelse) Maalet er dels at forbedre de materialerelaterede (f.eks. flyindustri og elektronik) industriers  nuvaerende metoder (minedrift, jern og metal, kemi, bygge og anlaeg), dels at sikre, at  fremstillingsindustrien (elektromekanik, vaerktoejsmaskiner, transportmidler osv.) og den avancerede  industri har adgang til de mest avancerede materialer, og at der anvendes avancerede processer paa  traditionelle materialer. Der vil blive lagt stoerst vaegt paa forskning i hoejtydende materialer  (strukturmaterialer, men ogsaa biomaterialer, magnetiske materialer, optiske og superledende  materialer), forskning til forbedring af materialers og produkters kvalitet, paalidelighed og  ydeevne samt mere langsigtet forskning, der, selv om den naermer sig grundforskning, hurtigt kan  foere til konkrete anvendelser, som kan give den europaeiske industri et teknologisk fremskridt.  Programmet daekker naturligvis genanvendelse og behandling af affald og genvinding af materialer ved  afslutningen af produkternes levetid, herunder den noedvendige kvalitetssikring. Der vil blive lagt  saerlig vaegt paa teknologi til fremme af rationel forvaltning af primaere raastoffer og raavarer og  genanvendelse af materialer og produkter med henblik paa at bidrage til udvikling af renere  processer og teknologier. For saa vidt angaar ren og sikker fremstilling, boer der laegges vaegt paa  substituering af farlige materialer. C. Transportmiddelteknologi Den europaeiske integration og erhvervslivets udvikling skaber stigende efterspoergsel efter  effektive og fleksible transportsystemer, designet og realiseret af konkurrencedygtige europaeiske  virksomheder for at imoedekomme behovet for oeget personlig mobilitet og varetransport.  Transportmidlerne vil skulle opfylde store krav for at sikre komfort, kvalitet, sikkerhed,  omkostningseffektivitet, kapacitet, hoej hastighed og hensyntagen til miljoeet inden for rammerne af  en europaeisk transportpolitik. Forskningsomraaderne vedroerer foerst og fremmest konstruktion og  fremstilling af nye produkter. Forskningen skal fokusere paa etableringen af avanceret udstyr og avancerede systemer gennem  anvendelse og integrering af forskellige teknologier, saasom design, fremstilling og  vedligeholdelse, modelberegning og simulation, anvendelse af avancerede materialer og begraensning  af miljoevirkningerne. Der vil blive lagt saerlig vaegt paa fremdrift, aerodynamik, overvaagnings- og  kontrolsystemer samt udstyr om bord.Ved tildeling af midler paa dette omraade vil der blive udfoert forskning for automobil-, jernbane- og  skibsvaerftsindustrien, men der vil fortsat blive lagt saerlig vaegt paa forskningen inden for  luftfart, baade for at sikre kontinuiteten med aktiviteter, der er paabegyndt under tredje  rammeprogram og for yderligere at afspejle denne industrigrens altafgoerende krav om avanceret  teknologi og dens evne til at bevise anvendeligheden af avancerede generiske teknologier, der  senere kan overfoeres til andre transport- og industrigrene. D. Forskning vedroerende standarder, maaling og proevning Det primaere maal er forskning til udvikling af nye maale- og proevningsmetoder og hurtigere  udarbejdelse af europaeiske direktiver og standarder, som kan styrke det indre marked isaer saadanne,  som vedroerer sundhedsaspekter, sikkerhed og forbrugerbeskyttelse, agroindustrielle produkter, og  gennemfoerelsen af Faellesskabets politik paa andre omraader, isaer paa miljoeomraadet. Paa det industrielle  omraade vil hovedvaegten blive lagt paa at forbedre graensefladen mellem de standardiserings- og  forskriftsmaessige aspekter og design og samling af produkter og disses kvalitet. Udarbejdelsen af  mere effektive maalinger og proevninger og en bedre ordning til gensidig anerkendelse af  overensstemmelsescertifikater vil lette anerkendelsen af akkrediterings- og auditsystemer etableret  som led i samarbejdet med virksomhederne eller underleverancer. Den organisatoriske infrastruktur  vil blive udbygget paa europaeisk plan, idet de eksisterende ordninger vil blive anvendt i stoerst  muligt omfang. Koordinationen med arbejdet i CEN/CENELEC-regi skal styrkes. Der vil blive indledt  samordnede aktioner og aktioner med omkostningsdeling med nationale laboratorienet. Via seminarer  og uddannelseskurser vil god maalepraksis kunne videreformidles til alle medlemsstaterne. Aktionerne vil foerst og fremmest blive gennemfoert paa grundlag af samarbejdsbaseret forskning. Ud  fra erfaringerne med det tredje rammeprogram (CRAFT, gennemfoerlighedspraemier) vil aktiviteterne til  stimulering af forskning med og for de smaa og mellemstore virksomheder blive forbedret og udbygget,  bl.a. gennem en forenklet procedure, der i hoejere grad hviler paa et decentraliseret net. Med oeget  anvendelse af samordnede aktioner - naar denne fremgangsmaade er tilstraekkelig til at opnaa den  mervaerdi, EF-dimensionen kan give - vil foranstaltningerne med omkostningsdeling kunne udvaelges  efter strengere kriterier (koncentreret om strategiske emneomraader af en vis stoerrelse). De naermere  procedurer vil blive udformet paa en saadan maade, at de sikrer den noedvendige fleksibilitet; herved  kan foranstaltningerne gennemfoeres effektivt, og der kan reageres hurtigt paa nye behov. Ledsageforanstaltninger, der kan oege virkningerne af EF-indsatsen, skal forbedres: undersoegelser,  konsekvensvurderinger, uddannelsesforanstaltninger, fremme af videreformidling og udnyttelse af  resultaterne, foranstaltninger i samarbejde med bistandsnettene for de smaa og mellemstore  virksomheder, foranstaltninger til decentraliseret forvaltning og industriforanstaltninger  samordnet omkring et faelles maal. Disse foranstaltninger skal lette teknologiintegreringen og  videnoverfoerslen mellem projekter og sektorer og samordningen med andre europaeiske initiativer som  f.eks. EUREKA. FFC vil bidrage til dette tema-omraade med forskning i avancerede materialer, keramiske materialer  og kompositmaterialer (isaer til hoejtemperaturanvendelser) og metoder til ikke-destruktiv analyse.  Den praenormative forskning skal omfatte forskning i strukturel mekanik og i referencemaal og  -materialer. Dette arbejde omfatter ligeledes FFC's videnskabelige og tekniske stoette til  Faellesskabets politik vedroerende industrien og det indre marked. 3. MILJOE Miljoeforskning bidrager i mange henseender til at styrke  virksomhedernes konkurrenceevne og forbedre levevilkaarene i Faellesskabet. Dette forhold er baade  bestemmende for fastlaeggelsen og gennemfoerelsen af Faellesskabets miljoepolitik og for et oekonomisk  opsving baseret paa baeredygtig udvikling i traad med Faellesskabets femte handlingsprogram paa  miljoeomraadet. Programmet bygger paa en ny strategi; denne er baseret paa faelles ansvar og vedroerer de  foranstaltninger, der beroerer naturressourcerne eller miljoeet. Strategien gaar ud paa at haemme  miljoeskadelige tendenser og fremgangsmaader af hensyn til livskvaliteten og den sociooekonomiske  udvikling for den nuvaerende og de kommende generationer. Dette skal naas ved at tage en lang raekke  virkemidler i brug til at paavirke og aendre de beroerte parters adfaerd. I denne forbindelse skal ogsaa  de forpligtelser, Faellesskabet indgik paa FN-konferencen for miljoe og udvikling i Rio de Janeiro,  tages i betragtning. Miljoeforskningen og dens oekonomiske og samfundsmaessige konsekvenser har efterhaanden faaet en global  dimension. Den omfatter stadig flere discipliner og kraever saa mange og store midler, at der er brug  for en staerkt integreret og samordnet international indsats, som i visse tilfaelde overskrider de  enkelte medlemsstaters kapacitet. De politiske og geostrategiske problemer, f.eks. de globale  miljoeaendringer og forvaltningen af naturressourcerne, er saa alvorlige, at Det Europaeiske Faellesskab  maa deltage aktivt i disse bestraebelser. Paa denne baggrund tager Faellesskabets FTU-indsats paa miljoeomraadet isaer sigte paa: a) fortsat udbygning af det videnskabelige grundlag for Faellesskabets miljoepolitik med henblik paa  et hoejt beskyttelsesniveau b) forbedring af industriens konkurrenceevne ved i) at stimulere udviklingen af generiske  teknologier under hensyntagen til miljoe og baeredygtig udvikling og ii) ved at forbedre mulighederne  for at imoedegaa og forudse miljoeproblemerne c) observation af jordsystemets egenskaber og indsigt i processerne heri samt undersoegelse af de  virkninger, som menneskelige aktiviteter har paa disse egenskaber og processer d) udvikling af teknologier til genoprettelse af forurenede omraader e) fortsat udbygning af forskningsaktiviteter og teknologier med henblik paa at beskrive, overvaage,  stille prognoser for og beskytte havmiljoeet. Problemerne er nu saa omfattende, at Faellesskabets indsats maa koncentreres om vigtige  forskningsemner: forskning i det naturlige miljoe og globale aendringer, ny teknologi til beskyttelse  af miljoeet, samt havforskning og -teknologi. Ligesom i det tredje rammeprogram vil denne forskning blive gennemfoert via saa vel samordnede  aktioner som aktioner med omkostningsdeling. Paa omraadet forskning i miljoekvalitet og globale  aendringer vil aktionerne imidlertid i relevante tilfaelde - for at koncentrere Faellesskabets indsats  blive inkorporeret i tematiske vidennet med deltagelse fra medlemsstaternes  forskningsinstitutioner. Disse net skal etableres med FFC's medvirken og i snaevert samarbejde med  de internationale forskningsorganisationer og -programmer (ESF, IGBP, WCRP og HDP) og  rumforskningsorganisationerne. Der vil blive oprettet regionale forskningsnetvaerk paa tvaers af fagomraader med henblik paa de  specielle problemer i bestemte europaeiske regioner, baade paa landjorden og i vandmiljoeet. Endvidere skal der for de sociooekonomiske aspekter ved de tre hovedomraader og ved den generelle  maalsaetning, nemlig en baeredygtig udvikling, findes en loesning. Disse aspekter er vigtige, hvis  befolkningens og beslutningstagernes adfaerd skal aendres, og de vil blive grebet an sideloebende  inden for hver enkelt foranstaltning, eller som saerskilte foranstaltninger, naar det drejer sig om  udvikling af metoder og koncepter. A. Det naturlige miljoe, miljoekvaliteten og de globale aendringer Paa dette omraade vil Faellesskabet laegge saerlig vaegt paa standardforberedende og lovforberedende  arbejde, som kan fremme gennemfoerelsen af det femte EF-program for Faellesskabets politik og virke  inden for miljoe og baeredygtig udvikling. EF's indsats, herunder FFC's arbejde med risikoen ved  kemikalier (Det Europaeiske Kemikaliekontor) og validering af alternative proevningsmetoder  (Europaeisk Center for Validering af Alternative Metoder), vil blive koncentreret omkring foelgende  maal: - tilvejebringelse af et videnskabeligt grundlag for at vurdere miljoetilstanden og forbedre  muligheden for at forstaa miljoeproblemerne i tide, hvilket indebaerer, at der opstilles  miljoeparametre og avancerede systemer til overvaagning og evaluering af virkningerne af menneskets  aktiviteter og de naturfaenomener, der indebaerer risiko for mennesker og samfund - bedre forstaaelse af de grundlaeggende mekanismer i miljoeet og indvirkningen fra de menneskelige  aktiviteter. Her er der behov for en langsigtet strategi, som giver Faellesskabet mulighed for at  fastlaegge sin politik vedroerende de globale aendringer under hensyn til de konklusioner, der er  blevet vedtaget af UNCED i Rio samt paa europaeisk plan. Der vil blive taget behoerigt hensyn til  beskyttelsen af saarbare oekosystemer, til biologisk diversitet og til integreret forvaltning af  truede naturressourcer. Paa dette omraade vil EF's indsats blive koncentreret om: a) at iagttage egenskaberne ved og forstaa  de grundlaeggende processer og aendringer i naturlige systemer paa jorden, i oceanerne samt for saa  vidt angaar klimaet og atmosfaeren - med vaegt paa den europaeiske kontekst og dimension, men dog i et  globalt perspektiv; b) at indkredse og vurdere virkningerne af de menneskelige aktiviteter paa disse  egenskaber og processer; c) at vurdere, hvordan de mulige aendringer i klima, biosfaere og atmosfaere  vil indvirke paa mennesker, miljoe, samfund og erhvervsliv. Disse opgaver skal loeses inden for  rammerne af tematiske vidennet, som omfatter samordnede aktioner og konsortier for integrerede  projekter samt FFC's aktiviteter. De tematiske vidennet vil blive samordnet indbyrdes for at sikre  overordnet sammenhaeng, navnlig for saa vidt angaar formidling af resultaterne samt udvikling af  modeller. FFC skal deltage aktivt i disse foranstaltninger, som skal udvikles inden for rammerne af  nettet ENRICH (European Network for Research on Global Change) og i samarbejde med CEO (Centre for  Earth Observation). B. Nye miljoebeskyttelsesteknologier Faellesskabets indsats skal samles om tre omraader: instrumentudvikling, teknologier knyttet til  industriprocesser og produkter samt teknologier til genopretning af miljoeet og forebyggelse af  virkningerne af naturkatastrofer. Paa instrumentomraadet er maalet at bidrage til den teknologiske udvikling inden for observation,  overvaagning og miljoeforskning. Dette indebaerer navnlig bidrag til udvikling af  jordobservationsteknologi, navnlig fra rummet, herunder luftbaarne sensorer, teknologi til  observation og overvaagning af biosfaerens forskellige medier, videreudvikling af teknologi til  miljoeanalyser og til behandling, validering og videreformidling af data. Instrumenter med henblik  paa hurtig varsling af naturkatastrofer og overvaagning af forurening fra industrianlaeg vil ogsaa  blive omfattet. Denne indsats skal ogsaa stoette Faellesskabets politik paa andre omraader. Med hensyn til teknologier knyttet til industriprocesser og produkter, under hensyntagen til de smaa  og mellemstore virksomheders saerlige behov, er maalet at bidrage til a) at udvikle metoder, herunder  risikovurdering, til at mindske og forebygge de negative miljoevirkninger af industriprocesser,  herunder agroindustrielle processer, produkter og stoffer, b) at udvikle metoder til analyse af  produkternes livscyklus og til konsekvensvurdering af industriprocesser og produkter, c) at udvikle  teknologi til behandling, genanvendelse og bortskaffelse af affald med det formaal saa vidt muligt at  opnaa et lukket oekonomisk kredsloeb, d) at udvikle vandbehandlingsteknologier med henblik paa at  beskytte og genoprette miljoeet og bekaempe forureningen, e) at udvikle miljoevenlig boligmiljoe- og  transportteknologi, som forbedrer levevilkaarene (snaevert samordnet med aktiviteterne under andre  relevante temaomraader), f) at stoette udviklingen af vaerdiforoegende teknikker paa  jordobservationsomraadet. Med hensyn til genopretningsteknologi vil vaegten blive lagt paa genopretning af miljoekvaliteten,  mens man med hensyn til teknologi i tilknytning til naturkatastrofer vil laegge saerlig vaegt paa  overvaagning og alarmering. Der boer tilskyndes til oprettelse af netvaerk for europaeisk seismologisk forskning. I den teknologiske forskning vil der fortrinsvis blive anvendt samordningsnet og konsortier for  integrerede foranstaltninger paa de omraader, hvor der er behov for at etablere forskningskapacitet i  EF-maalestok. FFC bidrager ligeledes inden for sine saerlige kompetenceomraader. Disse  foranstaltninger kan gennemfoeres i koordination med EUREKA. Virksomhederne og brugerne af produkter  knyttes til denne forskning. Indsatsen vil blive koncentreret om generiske teknikker. Der vil  endvidere blive tale om supplerende stimuleringsaktioner, der skal forbedre videnoverfoerslen til  virksomhederne. C. Havforskning og -teknologi Uanset behovet for at forstaa havsystemets samspil med andre globale systemer, naar klimaaendringerne  og virkningen heraf undersoeges, vil Faellesskabets indsats vaere rettet imod videreudvikling og  styrkelse af det europaeiske havmiljoe via gennemfoerelse af endnu en fase af aktiviteterne i  havforsknings- og teknologiprogrammet. Disse aktioner vil blive koncentreret om forstaaelse for og beskrivelse af biologiske, kemiske og  fysiske processer, navnlig i form af tvaerfaglige procesundersoegelser med saerlig relevans for havene  omkring Europa. Det vil straekke sig fra kystomraaderne over det aabne hav og til Det Nordlige Ishav  og omfatte samspillet mellem hav og is. Maalene er at udvikle metoder og basisteknologier, saerlig saadanne, som er rettet mod meget  vanskelige forhold, med henblik paa at beskrive, overvaage, stille prognose for, beskytte og forvalte  havmiljoeet som en ressource. Dette omfatter saavel kystomraader som det aabne hav og polarhavsomraader  og bidrager paa EF-plan til internationale foranstaltninger, herunder Global Ocean Observation  System (GOOS). De regionale europaeiske have vil blive gjort til genstand for saerlige  projektstudier. Aktionerne vil fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne for saa vidt angaar store faciliteter  (oceanografiske fartoejer, fjernbetjente koeretoejer, hydrodynamiske kanaler osv.), herunder mere  rationel anvendelse af disse via bedre koordination af nationale aktiviteter og EF-aktioner. 4. BIOVIDENSKABER OG BIOTEKNOLOGI De europaeiske landbrugeres og virksomheders  saerlige vanskeligheder, sundhedstjenesternes behov og de teknologiske aspekter ved gennemfoerelsen  af Faellesskabets politik viser, at der endnu kraeves en betydelig indsats for at mobilisere  forskningspotentialet inden for biovidenskab og -teknologi, saa Faellesskabets sociooekonomiske  partnere kan faa mere direkte gavn af de forventede teknologiske resultater. Der er endvidere kun  begraensede midler til raadighed paa EF-plan. Der boer derfor vaere noeje overensstemmelse mellem det  videnskabelige og tekniske udbud og den oekonomiske og sociale efterspoergsel, som udmoentet i  Faellesskabets aktioner og politikker. Paa udbudssiden staar grundforskningen i dag meget staerkt i Europa, men samtidig fordeler ekspertisen  sig ujaevnt paa for mange discipliner. Samtidig har der fra samfundets side endnu aldrig vaeret saa  staerk og klar en efterspoergsel efter beskyttelse og forvaltning af det levende miljoe. I et samfund  som vores, der staar over for store demografiske aendringer, opstaar der nye behandlingskrav, som har  betydelige oekonomiske konsekvenser, og som medfoerer, at en raekke sygdomme skal undersoeges i en  stoerre geografisk og kulturel sammenhaeng. Nu hvor samhandelen er liberaliseret og problemerne  omkring biosfaeren har faaet global karakter, opstaar der ligeledes nye problemer med hensyn til  konkurrenceevnen for en lang raekke industrigrene, som traditionelt udnytter de biologiske  ressourcer. Paa dette stadium bestaar det nye i de mange muligheder, som navnlig de nye bioteknologiske metoder  har skabt, i samspil med anden industriel teknologi. Det staar nu fast, at biovidenskab og  -teknologi kan spille en rolle i samfundet, og det er derfor vigtigt i hoejere grad at goere sig  klart, i hvilke tilfaelde og under hvilke vilkaar mennesket skal beherske det levende til faelles gavn  paa oekonomisk og socialt plan. Opgaven inden for dette temaomraade skal bestaa i at udnytte  biovidenskab og -teknologi saa harmonisk, det overhovedet er muligt, i forhold til al anden gaeldende  praksis paa omraadet, med henblik paa at opfylde samfundets grundlaeggende behov. Hvor det overhovedet er muligt skal eksperimenter og forsoeg med dyr erstattes af in-vitro-forsoeg  eller andre metoder. Der vil under dette rammeprogram ikke blive udfoert forskning, der aendrer eller forsoeger at aendre  menneskers genetiske sammensaetning ved at aendre germceller eller et hvilket som helst stadium i  fosterudviklingen, som kan goere de paagaeldende aendringer arvelige, eller forskning, der har til  formaal at erstatte en cellekerne i et embryo med en cellekerne fra en person, et embryo eller et  foster under udvikling, dvs. kloning. Medlemsstaternes forskningspotentiale er i dag langt stoerre end for blot ti aar siden, men der er  store skaevheder. Paa nogle noegleomraader er forskningspotentialet saa splittet, at det noedvendige  omfang ikke kan naas, og de fordele, integrering af komplementaere fremgangsmaader indebaerer, ikke kan  realiseres, samtidig med at forskningsindsatsen paa andre omraader er spildt paa grund af overlapning.  Med etableringen af videnskabelige net er der skabt et vaerdifuldt vaerktoej, som dog endnu ikke er  tilstraekkelig udviklet. Emnerne under dette temaomraade skal foerst og fremmest gennemfoeres ved at  udnytte komplementariteten mellem medlemsstaternes foranstaltninger. Emnerne fordeler sig paa tre  omraader: - bioteknologi - biomedicin og sundhed - landbrug og fiskeri (herunder agroindustri, levnedsmiddelteknologi, skovbrug og udvikling af  landdistrikter). De vigtigste aktioner skal understoettes af en raekke foranstaltninger til fremme af et gunstigere  miljoe for de praktiske anvendelser af biovidenskab og -teknologi. Demonstrationsaktioner skal goere  de alternative teknologier mere synlige og attraktive. Demonstrationsaktionerne skal udvaelges med  saerlig omhu for at sikre, at de vil faa den ventede effekt. Naar vilkaarene taler derfor, vil der  blive knyttet forbindelser med EUREKA-programmet. Aktionen skal endvidere bidrage til undersoegelser  og droeftelser af forholdet mellem teknologisk innovation og etiske og lovgivningsmaessige spoergsmaal.  Andre aktioner: uddannelsesstipendier og saerlige midler til at fremme deltagelsen fra de smaa og  mellemstore virksomheder (f.eks. som i CRAFT-initiativet). A. Bioteknologi Europa staar svagt paa det bioteknologiske omraade; dette skyldes uklarhed med hensyn til  ansvarsfordelingen og manglende samfundsmaessig konsensus om, hvilke videnskabelige opgaver der skal  udfoeres. Denne overdrevne tilbageholdenhed med at fastlaegge og indlede vigtige aktioner boer  overvindes ved at tage mere systematisk hensyn til det brede spektrum af videnskabelige muligheder  og ved at koncentrere indsatsen omkring de muligheder, der vedroerer problemer af stor betydning for  industrien og samfundet. EF-programmet skal laegge vaegt paa helhedsloesninger i modsaetning til reduktionistiske loesninger, paa  tvaerfaglighed i modsaetning til overspecialisering. Programmet boer tage hensyn til industriens  behov, samtidig med at det tager hensyn til de forskellige interessegruppers synspunkter, bl.a.  forbrugerorganisationer, lovgivningsinstanser og branchesammenslutninger. I den forbindelse vil der  ogsaa blive taget hensyn til EUREKA-projekter og nationale programmer. Paa dette omraade skal der kun  udvaelges emner, hvor alle de ovenfor beskrevne betingelser for et samarbejde paa EF-plan er til  stede. For at koncentrere den bioteknologiske forskning om de punkter, hvor bioteknologien adskiller sig  grundlaeggende fra andre teknologier, boer hovedvaegten laegges paa forstaaelse af den levende celles  mekanismer og indsigt i celleprocesserne fra industriens side. Betydelige fremskridt forventes fra fire integrerede foranstaltninger, som kan samle  medlemsstaternes og Faellesskabets forskning paa omraadet. Det drejer sig om: - at forstaa »cellefabrikken« og udvikle dette koncept med henblik paa nye industrielle bioprocesser.  Dette vil kraeve fremme af en tvaerfaglig indfaldsvinkel til biokemisk teknik, som understoettes af  forskning i biokemisk teknologi - analyse og sekvensering af modelgenomer, udnyttelse af komparative metoder til kortlaegning af  genomer, herunder det humane genom, og udvikling af relevante teknologier og infrastrukturer - at studere planternes molekylaer- og cellebiologi, herunder proteinteknologi samt plante- og  dyrefysiopatologi, bl.a. med henblik paa anvendelse i landbrug og agroindustri - at forske inden for flere discipliner, saasom farmakologi, cellebiologi, molekylaer biologi og  medico-kemi, for at forstaa de intercellulaere og intracellulaere haendelser, hvorigennem nervecellen  styrer information, og med henblik paa at fremme neurovidenskaberne paa tvaerfagligt grundlag. Tre andre maal vil blive realiseret med FoU-projekter eller gennem samordningsnet til stoette for  medlemsstaternes indsats. Det drejer sig om: - at udvikle videnskabelig og teknologisk forskning i dyrefysiologi, immunologi og strukturbiologi - at etablere en sammenhaengende ramme for praenormativ forskning og forskning i biodiversitet,  bioetik under hensyntagen til arbejdet med den europaeiske konvention om bioetik og miljoemaessige  aspekter - at stille edb- og telematikressourcer og gensamlinger til raadighed for den naevnte forskning, idet  der sikres passende koordination af maalene for informatik og bioteknologi. Alle disse aktioner vil skabe den noedvendige viden til industriel fremgang inden for de udvalgte  omraader, hvor EF yder stoette, baseret paa den tvaerfaglige arbejdsmetode, der er typisk for  bioteknologisk forskning. Udfaldet vil afhaenge af, hvor stor vaegt der kan laegges paa kontinuiteten i  den generiske forskning, der er udviklet paa dette omraade i forbindelse med de andre omraader for  biomedicinske og agroindustrielle anvendelser. B. Forskning i biomedicin og sundhed Sundheden, dette vaerdifulde gode for den enkelte borger, tegner sig for en af de vigtigste  erhvervssektorer i Europa - den absorberer 6 til 8 % af bruttonationalproduktet og beskaeftiger en  arbejdsstyrke paa over 6 millioner; sundhedsforskningen staar over for en raekke alvorlige lidelser.  AIDS er en af tidens mest foruroligende epidemier, her maa forskningsindsatsen samordnes yderligere.  Kraeft, hjerte-kar-sygdomme, nerve- og sindslidelser, andre kroniske lidelser, aldersbetingede  problemer samt handicap kraever ogsaa saerlig opmaerksomhed. De stigende omkostninger er blevet et  problem i alle landene, samtidig med at borgerne kraever sundhedstjenester af stadig bedre kvalitet.  Nye sundhedsteknologier og sundhedssystemer skal klare disse problemer. Det er en stor udfordring  for Europa at sikre et positivt forhold mellem grundforskning og klinisk forskning til gavn for  baade sundheden og den europaeiske industri, herunder ogsaa sundhedsplejen. Foelgende maal vil blive  daekket ind: - udvikling af det videnskabelige og tekniske grundlag for vurdering af nye laegemidler, bl.a. til  behandling af nervelidelser, sindslidelser og immun- og virussygdomme (disse foranstaltninger skal  ogsaa stoette Det Europaeiske Laegemiddelagenturs aktiviteter). Forskningen skal omfatte de nye in  vitro-tests, cellelinjer og, hvor det er noedvendigt, dyremodeller, validering heraf, kliniske  afproevninger i flere centre ad gangen og laegemiddelovervaagning. Forskningen gennemfoeres i  samarbejde mellem virksomheder, forskningscentre, hospitaler, universiteter og de myndigheder, der  staar for kontrol med nye laegemidlers effektivitet, sikkerhed og kvalitet - udvikling af biomedicinsk teknologi, navnlig baseret paa forskning i medicinsk udstyr og  instrumenter til minimale indgreb, billedbehandling, biosensorer, biomaterialer og modellering af  menneskelige funktioner - deltagelse i »hjerne-tiaaret« gennem anvendelse af molekyle-, celle- og kliniske metoder i  forbindelse med lidelser i menneskets hjerne og nervesystem og gennem udvikling og udnyttelse af de  metoder, instrumenter og meget avancerede teknologier og infrastrukturer, der kraeves til  undersoegelser af nervesystemet. Denne forskning skal vaere tvaerfaglig - integration af grundforskning og klinisk forskning med henblik paa at forbedre forebyggelsen,  diagnosticeringen og behandlingen af staerkt samfundsbelastende sygdomme (som f.eks. AIDS, kraeft,  hjerte-kar-sygdomme, kroniske lidelser, erhvervssygdomme osv.) og de sygdomme, der ikke har  industriens bevaagenhed, herunder indsamling og analyse af statistiske og epidemiologiske data - analyse og sekvensering af det humane genom, udnyttelse af komparative metoder til kortlaegning,  udvikling af egnede teknikker og anvendelse af viden til forbedring af menneskets sundhed, herunder  somatisk genterapi; faelles udnyttelse og standardisering af databanker for arvelige sygdomme,  herunder EF-deltagelse i forvaltningen af den internationale database for det menneskelige genom - forskning i sundhedssystemer og -teknologier samt i sundhedsinformation og -uddannelse. Indsatsen  koncentreres om primaer sundhedspleje, vurdering af sundhedsbehovene, vurdering af de  sundhedspolitiske indgreb og af sundhedsrelateret teknologi. Virkningerne af det indre marked paa  udbuddet af sundhedspleje paa tvaers af indre graenser vil blive undersoegt, og det samme vil  regulering og deregulering, balancen mellem privat og offentligt finansierede sundhedssystemer;  behovet for at fastlaegge en europaeisk indfaldsvinkel til indfoerelsen af ny teknologi i  sundhedssystemerne - forskning i biomedicinsk etik med det formaal at udarbejde generelle normer for respekten for  menneskets vaerdighed og beskyttelsen af den enkelte i forbindelse med biomedicinsk forskning og den  kliniske anvendelse heraf. C. Landbrug og fiskeri (herunder agroindustri, levnedsmiddelteknologi, skovbrug, akvakultur og  udvikling af landdistrikter) Inden for landbrug, skovbrug, udvikling af landdistrikter, agroindustri og fiskeri er maalet at  etablere FTU-grundlaget for en konkurrencedygtig, effektiv og baeredygtig primaerproduktion  (landbrug, gartneribrug, skovbrug og fiskeri) og agroindustri (levnedsmidler og nonfood, herunder  bioenergi og bioplast). Det drejer sig om at stoette gennemfoerelsen af udviklingen i Faellesskabets  politik (bl.a. landbrug og fiskeri), opfylde samfundets behov for et stort udvalg af levnedsmidler  af hoej sundheds- og naeringsrigtig vaerdi og for miljoevenlige nonfoodprodukter, samt bidrage til en  baeredygtig udvikling i landdistrikterne og til bevarelse og forbedring af miljoeet i landdistrikter  og kystomraader. Til realisering af programmets forskellige maal er der fastlagt fire prioriterede  opgaver, som skal gennemfoeres via FTU-projekter, samordningsnet og tematiske net til stoette for  medlemsstaternes egen forskning. Der bliver tale om: - integrerede fremstillings- og forarbejdningskaeder, der samler al den ekspertise og teknologi, der  kraeves til udnyttelse af raavarer af biologisk oprindelse (herunder akvatisk) i en bestemt sektor;  vaegten laegges paa de omraader, der kan naa et betydeligt marked og en betydelig rentabilitet - udvikling og forbedring af metoder (f.eks. strukturerede modeller og simulationsmetoder), der  anvendes til opskalering, udformning og afproevning af agroindustrielle processer - generisk levnedsmiddelvidenskab og avanceret teknologi til bedre daekning af forbrugernes behov  for sunde og sikre levnedsmidler; forskningen koncentreres om generiske teknikker til  levnedsmiddelforarbejdning baseret paa molekylegrundlaget for omdannelse af biologiske raavarer til  forarbejdede levnedsmidler og paa integrering af ny avanceret teknologi paa dette omraade - forskning i landbrug, skovbrug, udvikling i landdistrikter og fiskeri med henblik paa at stoette  reformen af de faelles politikker og finde frem til loesninger paa problemerne i forbindelse med  omvaeltningerne i landdistrikterne. Der skal udvikles nye produktionssystemer og -kaeder, der er  oekonomisk levedygtige, som beskytter miljoeet, og som kan bevare beskaeftigelsen paa et tilstraekkeligt  hoejt niveau. Man vil ligeledes soege at forbedre den oekonomiske situation for landbruget og  fiskeriet ved at fremme kvalitetsprodukter, diversificering af produktionen (levnedsmidler og  nonfood) og af aktiviteterne og ved at reducere omkostningerne, hvilket indebaerer indfoerelse af ny  teknologi og mere effektive og bedre udnyttede inputs. For at opfylde forbrugernes behov og  fuldfoere det indre marked skal der saettes ind med hensyn til dyre- og plantesundhed og dyrevelfaerd.  Der skal soeges udviklet nye arealanvendelser, f.eks. for brakjorder. Inden for skovbrug boer der  etableres »multifunktionel« forvaltning (produktion, rekreative formaal, beskyttelse). Til stoette  for EF's intensiverede politik til fremme af udviklingen i landdistrikterne boer der saettes  yderligere ind paa dette omraade. Det samme gaelder for udviklingen i kystomraaderne. Der skal gennemfoeres prioriterede samordnings-/net-aktioner til stoette for medlemsstaternes egen  betydelige indsats inden for navnlig nedenstaaende omraader. Aktionerne skal gennemfoeres i  overensstemmelse med Faellesskabets politik, og primaerproduktionen (herunder akvakultur) skal kunne  opfylde forbrugernes og industriens efterspoergsel efter raavarer i tilstraekkelige maengder af god  kvalitet, til fordel for producenterne og oekonomien i landdistrikterne: - primaerproduktion inden for landbrug, skovbrug og fiskeri- og dambrugsindustri, med vaegten lagt paa  baeredygtighed, kvalitet, forsyningssikkerhed og interaktioner med miljoeet - udvikling af landdistrikter og kystomraader med saerlig vaegt paa uddannelse og alternative  erhvervsaktiviteter - levnedsmiddelfremstilling og -forarbejdning, under hensyntagen til sociooekonomiske og  sundhedsmaessige aspekter og levnedsmidlernes sikkerhed. FFC vil gennemfoere aktioner paa dette omraade - ved at udnytte et laboratorium til analyse af laegemidler og levnedsmidler - ved at etablere et projekt for teknisk stoette til forvaltning af og kontrol med gennemfoerelsen af  den faelles landbrugspolitik, baseret paa satellittransmission af data - ved at viderefoere projektet for telemaaling anvendt paa landbrugsstatistik, og ved at fremme  anvendelsen af telemaaling i forbindelse med plantesygdomme. Inden for dette omraade soeger man at udbygge anvendelsen af de grundlaeggende teknologier, der er  udviklet inden for bioteknologi, biomedicin og telemaaling. 5. ENERGI (Teknologier til fremme af renere og mere effektiv energifremstilling  og -udnyttelse) Energipolitikken, hvis maal er forsyningssikkerhed (bl.a. ved at fremme og styrke brugen af egne  teknologier og ressourcer og differentiere energikilderne), staar i dag over for et nyt krav, nemlig  kravet om forenelighed mellem energi og miljoebeskyttelse. Anvendelsen af de forskellige  energikilder i Europa og i verden som helhed indebaerer og vil ogsaa i fremtiden indebaere lokale,  regionale og globale risici for mennesker og miljoe: oeget forurening, drivhusgasser osv. Maalet med  Faellesskabets aktioner paa dette omraade er at udvikle og demonstrere effektiv, renere og sikrere  teknologi, der sikrer forenelighed mellem energiudnyttelse, biosfaerens ligevaegt og den oekonomiske  udvikling i dens forskellige aspekter (konkurrencedygtighed og oekonomisk og social samhoerighed). Under det andet og det tredje rammeprogram har Faellesskabet med FoU-aktioner og  demonstrations-/videreformidlingsaktioner etableret forskningssamarbejdsnet og net for fremme og  videreformidling af gennemproevede energiteknologier (bl.a. OPET-nettet). Disse aktioner vil blive viderefoert; herunder skal man fremme integreringen mellem FoU og  demonstration (i traad med THERMIE-programmet) til virkeliggoerelse af Faellesskabets hovedmaal paa  energiomraadet, baeredygtig udvikling og stoette til konkurrenceevnen. Paa dette grundlag vil man bedre  kunne vurdere FoU- og demonstrationsaktionernes relative effektivitet inden for de forskellige  teknologier og bedre kunne realisere den noedvendige synergi og tilpasning mellem produktion og  forbrug. Aktionerne med omkostningsdeling paa disse omraader og FFC's direkte aktion soeges  tilrettelagt paa en saadan maade, at de supplerer hinanden. Paa FoU-omraadet vil aktionerne blive koncenteret paa de kritiske videnskabelige og tekniske felter,  hvor der er mulighed for vigtige teknisk-oekonomiske fremskridt paa mellemlang og lang sigt. Der vil  blive taget hensyn til energiproblematikkens globale og europaeiske dimension og loesningerne paa  denne nye situation. Med model- og systemberegninger, der skal oege forstaaelsen af samspillet mellem  energi-miljoe-oekonomi, vil man bedre kunne analysere og fastlaegge Faellesskabets energistrategi og  bedre kunne fastlaegge det arbejde, der skal udfoeres. Der vil blive taget behoerigt hensyn til  aktiviteter vedroerende energibesparende, vedvarende energikilder og ren anvendelse af fossilt  braendsel, navnlig paa baggrund af maalene om miljoebeskyttelse og forsyningssikkerhed. Med hensyn til demonstration og videreformidling skal der goeres en saerlig indsats inden for  rationel energiudnyttelse og vedvarende energi samt inden for teknologi til ren forbraending af kul.  Denne EF-indsats vil vaere noedvendig for at sikre stabile energiforsyninger til acceptable priser.  Den vil ligeledes forbedre ressourceudnyttelsen i Faellesskabets forskellige regioner og vil bidrage  betydeligt til samarbejdet med udviklingslande i form af teknologioverfoersel. Faellesskabets indsats inden for forskning (herunder de praenormative aspekter), teknologisk  udvikling, demonstration og videreformidling/nyttiggoerelse skal koncentreres om tre hovedlinjer:  rationel energiudnyttelse, anvendelse af vedvarende energi i stor maalestok og mere effektiv og  renere forbraending af fossilt braendsel. Rationel energiudnyttelse beroerer foerst og fremmest transport- og industrisektoren. I  transportsektoren vil fokus blive lagt paa integrerede projekter for bytransport, og forsknings- og  udviklingsindsatsen skal koncentreres om f.eks. batterier, braendselsceller og avanceret braendsel. I  industrisektoren vil udviklings- og demonstrationsforanstaltningerne fokusere paa teknologier, som  kan reducere energiforbruget vaesentligt. Hvad boligsektoren og servicesektoren angaar, skal  aktionerne foerst og fremmest tage sigte paa udvikling, afproevning og forberedelse af effektiv  teknologi til markedet, alternativer til energitunge systemer, paavirkning af forbrugerne i retning  af mere forsvarlig energiudnyttelse og praenormativ forskning vedroerende energianvendelsen i  bygninger. Disse aktioner skal understoettes af maalrettede projekter til fremme af et mere effektivt  energiforbrug (det »intelligente« hus) og integrerede projekter vedroerende forbrugsstrukturerne  (kombineret varme/kraftproduktion og udformning af industriomraader). Hvad den anden hovedlinje angaar, er formaalet at yde et sammenhaengende og integreret bidrag til  forskning, udvikling og demonstration af vedvarende energi i form af rene, lokale ressourcer med  henblik paa miljoeforligeligt energiforbrug og stoerre forsyningssikkerhed. Aktionerne paa dette omraade  skal skabe de industrielle og teknologiske rammer paa europaeisk plan for massiv anvendelse af  vedvarende energi. Programmet skal ligeledes stimulere tematiske vidennet, herunder specialiserede  forskningscentre, elselskaber, byer, regioner og oeer, arkitekter og bygningsingenioerer. Programmet er et kompromis mellem kontinuitet og nyskabelser. For at viderefoere og fremskynde de  igangvaerende aktiviteter vil vaegten blive lagt paa forskning, udvikling og demonstration inden for  de mest lovende teknologier: fotovoltaisk energi, solopvarmning, luftkonditionering og naturlig  belysning i bygninger, vindenergi og biomasse. Ogsaa andre muligheder kan udforskes som f.eks.  boelge- og tidevandsenergi, sol-elektricitet baseret paa termodynamiske kredsloeb, geotermi (varme,  toerre klipper), ren produktion og anvendelse af hydrogen. FFC vil hovedsageligt bidrage til disse aktioner gennem praenormativ forskning i fotovoltaisk energi  og energibesparelser i bygninger. Der skal tages nye initiativer for at fremme anvendelsen af vedvarende energi under hensyn til de  tekniske, oekonomiske og sociale aspekter. De vigtigste maal er store integrerede projekter, saasom  udvikling af el-produktion paa grundlag af vedvarende energi, navnlig biomasse, eller stoerre  anvendelse af vedvarende energi i fremtidens elsystemer. Der laegges ogsaa stor vaegt paa massiv indfoerelse af vedvarende energi i landdistrikter, i regioner, i  byer og paa oeer. Der er rige muligheder for udnyttelse af vedvarende energi til fremme af  udviklingen i landdistrikterne i den tredje verden, og foelgerne heraf vil vaere betydelige. For at  disse integrerede projekter kan gennemfoeres effektivt, maa der etableres snaevre forbindelser med  Faellesskabets politik og programmer paa andre omraader. Den tredje hovedlinje omfatter energifremstilling og -omdannelse ud fra fossilt braendsel. Der vil  navnlig blive lagt vaegt paa forbraendingsprocessen, et generisk forskningsomraade af stor betydning  for rationel energiudnyttelse og omdannelse af fossilt braendsel. Med hensyn til energiomdannelse  skal forskningen tage sigte paa renere og mere effektive metoder til omdannelse af fossilt braendsel.  Aktiviteterne vil blive koncentreret om noegleteknologier, saasom integrerede kombinerede kredsloeb  (»hot gas cleaning« og tryksat forbraending) og braendselsceller til decentraliseret elproduktion.  Metoder til erstatning af fossilt braendsel med biomasse eller braendbart affald skal ligeledes  undersoeges naermere. En raekke komplementaere forskningsopgaver skal oege forsyningssikkerheden paa meget laengere sigt. Paa  kulbrinteomraadet vil indsatsen blive koncentreret om udvikling og demonstration af mere effektiv  teknologi til efterforskning af forekomster (geofysik), udvinding, omdannelse og transport. Disse  aktioner vil blive ledsaget af grundforskning inden for geovidenskaberne. 6. TRANSPORT Transport af mennesker og gods og den dermed foelgende stroem af  kapital og information gennem Europas lande, regioner, oeer og byer er blevet et af de aspekter af  vores moderne samfund, som er stadig vanskeligere at haandtere. Udvikling af transeuropaeiske  transportnet, som let kan kombineres med medlemsstaternes transportnet, og hvortil der er let  adgang, vil i denne forbindelse spille en fremherskende rolle for skabelsen af et aabent og  konkurrencepraeget marked. I Kommissionens meddelelse til Raadet om den fremtidige udvikling i den faelles transportpolitik  understreges det, at hovedformaalet med forskningen paa dette omraade er at bidrage til udvikling,  integrering og forvaltning af mere effektive, sikre og miljoevenlige transportsystemer samt oeget  livskvalitet baseret paa baeredygtig person- og godstransport. For at naa dette maal skal der udvikles en europaeisk taktik til at udnytte samspillet mellem de  forskellige aktiviteter, der foregaar paa nationalt plan og EF-plan og i andre internationale  organisationer. Forskningsaktionerne udbygges paa to plan: - paa europaeisk strategisk plan - paa netoptimeringsplan. Forskningen skal gennemfoeres inden for kohaerente og samordnede rammer, under hensyntagen til de  resultater, der er til raadighed fra andre programmer, herunder navnlig industriteknologi,  telematik, miljoe, energi og maalrettet sociooekonomisk forskning med henblik paa at naa maalene for den  faelles transportpolitik.Forskningsindsatsen paa dette omraade skal navnlig vedroere de noedvendige betingelser for, at nettene  kan fungere sammen og sammenkobles, bl.a. med hensyn til multimodal transport og adgang til  transportnettene. Der vil blive lagt vaegt paa udformning og forvaltning af mere miljoevenlige  infrastrukturer, der er sikrere for brugerne, og mere omkostningseffektive. I dette oejemed skal forskningsarbejdet foerst og fremmest bestaa i at kortlaegge behov, der kraever nye  teknologier, samt vurdere og foretage en overordnet integrering og validering af de teknologier,  der udvikles under de andre emneomraader. Maalet er at bidrage til en optimering af de transeuropaeiske transportnet, forbedring af de  forskellige transportformers og enkelte aktoerers ydeevne og deres muligheder for at fungere sammen  med andre transportformer, lettere adgang for brugerne samt stoette til udvikling af at multimodalt  transportsystem, der daekker byer, landdistrikter, regioner og hele Europa. I dette oejemed skal FTU-aktionerne baseres paa en systemisk og integrationsorienteret fremgangsmaade,  der tager hensyn til hovedlinjerne for den europaeiske transportpolitik og til resultaterne af den  forskning, der gennemfoeres inden for de andre emner i den foerste foranstaltning, med henblik paa at  finde loesninger, der kan anvendes paa transportsektoren. Denne forskning kan om noedvendigt udmunde i demonstrationsaktioner. Forskningsarbejdet skal isaer dreje sig om optimering af transportsystemerne, herunder ogsaa fra et  brugersynspunkt, forbedring af sikkerheden, mindskelse af skadelige emissioner og accept fra  samfundets side, herunder navnlig: - for kombineret transport skal forskningen munde ud i, at der kan fastsaettes specifikationer for  integrerede, multimodale transportkaeder; endelig boer der udvikles pilotprojekter, hvor de nye  omladnings-, styrings- og kontrolteknologier kan integreres og evalueres - for jernbanetransport skal forskningen bl.a. sikre driftskompatibilitet mellem jernbanenettene,  herunder hoejhastighedsnettene, ved efterhaanden at fjerne de tekniske, lovgivningsmaessige og  operationelle hindringer herfor - paa luftfartsomraadet skal forskningen laegge vaegt paa at mindske trafiktaetheden i luften og i  lufthavnene, idet der navnlig skal tages hensyn til resultaterne inden for transporttelematik, samt  paa yderligere at oege personsikkerheden og mindske de negative miljoekonsekvenser - paa bytransportomraadet vil man kunne udvikle specifikke loesninger paa systemisk grundlag omfattende  resultater, der er indhentet og valideret i andre forskningsprogrammer vedroerende generiske  teknologier, og opstille modeller for at forbedre efterspoergselsstyringen, mindske trafiktaetheden  og energiforbruget samt forbedre fordelingen mellem de forskellige transportmetoder, navnlig mellem  kollektiv og individuel transport - paa soetransportomraadet skal man med de integrerede forsknings- og demonstationsaktioner kunne  optimere effekten af hurtige transportsystemer over korte afstande og af de nye graenseflader mellem  soe/land/flod-transport, herunder nye havnefaciliteter, under anvendelse af menneskelige ressourcer  paa en maade, der tages hensyn til kravet om sikkerhed og miljoebeskyttelse og et effektivt  trafikstyringssystem - paa vejtransportomraadet drejer det sig om at udvikle metoder til at indkredse virkemidlerne til at  gennemfoere en faelles politik for trafiksikkerhed, herunder ogsaa for fodgaengere og cyklister, og  optimering af transporten mellem byer og mindskelse af trafikken samtidig med, at de mulige  teknologiske loesninger integreres og evalueres, bl.a. med hensyn til trafikstyring og udformning af  infrastrukturerne. Inden for alle disse aktioner vil der blive lagt stor vaegt paa de ergonomiske aspekter, paa de  menneskelige faktorer og paa miljoeet. Disse aktioner skal paa europaeisk strategisk plan ledsages af forskning i modelopstilling og  transportscenarier. Maalet med forskningen paa dette omraade er stoerre indsigt i, hvorledes  transportefterspoergslen opstaar, og hvilken indvirkning transportsystemerne har i Europa. Der skal udvikles harmoniserede metoder paa EF-plan til at analysere udviklingen inden for  transport, transportstroemme og deres indbyrdes vekselvirkninger. Det skal ligeledes undersoeges,  hvorledes virksomhedernes beliggenhed og deres distributionssystemer indvirker paa  transportefterspoergslen, og aendringerne i industristrukturerne, i de logistiske forhold og i valget  af transportformer i Det Europaeiske OEkonomiske Samarbejdsomraade skal udredes. I traad med den faelles transportpolitik skal de teknologiske nyskabelser i oevrigt ledsages af  undersoegelser af, hvordan de kan integreres i de nye operationelle og institutionelle rammer  (herunder for de tekniske standarder og for retningslinjerne for de transeuropaeiske transportnet). Hertil er der brug for en ny harmoniseret metodologi til vurdering af de europaeiske  transportsystemers globale virkning, navnlig med henblik paa at optimere de transeuropaeiske net. FFC's bidrag paa dette omraade vil hovedsagelig bestaa i en analyse af transportsystemernes sikkerhed  og deres indvirkning paa samfundet og miljoeet i almindelighed. 7. MAALRETTET SOCIOOEKONOMISK FORSKNING Det taette samspil mellem paa den ene side  oekonomiske, politiske og sociale forhold og paa den anden side teknologi, vaekst og beskaeftigelse er  det vigtigste kendetegn ved den situation, hvori FTU-aktionerne under dette omraade skal  gennemfoeres. Dette nye forskningstema vil goere det muligt at forny og udbygge det videngrundlag,  der er brug for til at traeffe beslutninger i lyset af den teknologiske og videnskabelige udvikling  paa grundlag af vurderinger af de videnskabs- og teknologipolitiske valgmuligheder. Den seneste udvikling i Faellesskabet viser ligeledes, at der er et stigende behov for, at  offentligheden har forstaaelse for videnskaben og for at styrke graensefladerne mellem videnskab,  forskning og samfund. Under hensyntagen til det forskningsarbejde, som gennemfoeres i forbindelse med andre relevante  temaer under foerste aktion, navnlig inden for industriteknologi, vil der blive lagt vaegt paa  sociooekonomiske faktorer, som kan fremme sikkerhed og sundhed paa arbejdspladsen samt bidrage til  generelle forbedringer paa dette omraade. Ud over disse horisontale maalrettede forskningsaktioner vil der blive gennemfoert oekonomisk og  samfundsvidenskabelig forskning inden for hvert enkelt FTU-temaomraade i den foerste aktion  (vurdering af de sociooekonomiske virkninger og af risici) og i den anden aktion (de sociooekonomiske  aspekter af det internationale, videnskabelige og tekniske samarbejde), den tredje aktion  (effektivisering af overfoerslen af FTU-resultaterne) og den fjerde aktion (uddannelse og mobilitet  for forskere i oekonomi og samfundsvidenskab). Der vil blive tale om snaevre kontakter med  COST-aktionerne paa det samfundsvidenskabelige omraade og med de europaeiske organisationer, der  arbejder paa dette felt. A. Vurdering af de videnskabs- og teknologipolitiske valgmuligheder En vurdering af de videnskabs- og teknologipolitiske valgmuligheder for Europa vil skabe et faelles  videngrundlag for beslutningstagerne paa nationalt plan og EF-plan samt for de personer, der er  ansvarlige for andre omraader af Faellesskabets aktioner, hvor videnskab og teknologi spiller en  rolle. Vurderingen skal bygge paa aktioner under MONITOR-programmet (FAST, SAST, SPEAR), arbejdet i FFC's  Institut for Teknologiske Fremtidsstudier, aktiviteterne under VALUE, SPRINT og  EUROSTAT-programmerne, og paa grundlag af erfaringerne med de saerprogrammer (evaluering af  forskningens sociooekonomiske konsekvenser), der er gennemfoert i medfoer af en beslutning truffet i  forbindelse med vedtagelsen af det tredje rammeprogram. Maalet er at give aktoerer, beslutningstagere og FTU-brugere adgang til en samlet ramme, inden for  hvilken de kan vurdere de videnskabs- og teknologipolitiske valgmuligheder, som er kaedet sammen med  de aktiviteter, der gennemfoeres paa regionalt, nationalt og europaeisk plan. Vurderingen skal omfatte prognoser for relationerne videnskab-teknologi-samfund, oekonomisk,  videnskabelig og teknologisk overvaagning, strategiske analyser, bl.a. af de generiske teknologier,  og evaluering af FTU-programmer og -politikker, idet der skal laegges saerlig vaegt paa industriens  konkurrenceevne og tages hensyn til den globale dimension. Der vil blive lagt vaegt paa udvikling af  netvaerk. I forbindelse med gennemfoerelsen af disse aktioner vil der ogsaa blive gjort behoerig brug  af samordnede aktioner og stoetteaktiviteter (undersoegelser, metodologisk forskning, aabne databaser,  indikatorsamlinger, aarsberetninger om »teknologivurdering« osv.). Der vil blive taget behoerigt  hensyn til videreformidlingsaktiviteter (moeder, seminarer). Disse aktiviteter skal gennemfoeres i  snaevert samarbejde med de regerings- og parlamentsinstanser og videnskabelige netvaerk, der  beskaeftiger sig med vurdering af de videnskabs- og teknologipolitiske valgmuligheder paa regionalt,  nationalt og europaeisk plan (navnlig i STOA og European Parliamentary Technology Assessment  Network), med offentlige og private organer med speciale paa disse omraader samt med de relevante  repraesentanter for de forskellige sociooekonomiske aktoerer paa omraadet. Der skal endvidere kunne ivaerksaettes et begraenset antal forberedende foranstaltninger med henblik  paa nye FTU-aktioner, navnlig til forberedelse af femte rammeprogram. FFC bidrager til disse aktioner via Instituttet for Teknologiske Fremtidsstudier; det skal skabe en  teknologisk observationspost til indsamling og analyse af oplysninger om videnskabelige fremskridt  og teknologiske nyskabelser, idet der skal tages hensyn til foranstaltninger, som relevante  internationale organisationer (f.eks. OECD) har gennemfoert paa omraadet, og det skal endvidere  gennemfoere prognosestudier og teknologiske vurderinger, hovedsagelig efter anmodning fra  EF-institutionerne. B. Forskning i uddannelse og undervisning Det er blevet stadig vanskeligere for uddannelsessystemerne, herunder uddannelsen af laererstaben,  at holde trit med udviklingen inden for oekonomi, samfundsforhold, videnskab og teknologi, og det er  blevet meget vanskeligt at sikre en passende og velafbalanceret udveksling mellem de to omraader.  Der goeres en betydelig indsats paa nationalt plan for at klare disse problemer. Den seneste  udvikling paa europaeisk plan med hensyn til forsknings- og uddannelsesnet og industrielle og  kommercielle aftaler mellem virksomheder goer det noedvendigt med en faelles forstaaelse for og  beherskelse af disse problemer, der bliver stadig mere globale, fra europaeisk side. Maalet med Faellesskabets forskningsaktiviteter paa dette omraader boer vaere at bistaa medlemsstaterne i  deres bestraebelser for at udbygge forbindelsen mellem forskning, uddannelse og undervisning og  forbedre deres uddannelsessystemer ved hjaelp af udbredelsen af god praksis paa omraadet. I overensstemmelse med naerhedsprincippet skal disse aktioner supplere medlemsstaternes aktiviteter  og vaere kohaerente med Faellesskabets uddannelses- og undervisningsaktiviteter. Hovedvaegten vil blive  lagt paa foelgende fire forskningsomraader under fuld hensyntagen til eksisterende forskningsaktioner  (paa lokalt, regionalt, nationalt og EF-plan). For det foerste uddannelseskrav med henblik paa  opbygning af et konkurrencedygtigt europaeisk arbejdsmarked; for det andet omkostningseffektive og  relevante undervisningsmetoder; for det tredje analyse af virksomhedernes saerlige fremtidige  uddannelsesbehov, herunder innovationsstyring; for det fjerde sammenlignende forskning for at  undersoege de centrale spoergsmaal, som har indflydelse paa uddannelsessystemernes udformning og  succes, herunder de regionale forskelle og tilknytningen til den oekonomiske udvikling i  regionerne. EF's forskningsaktioner paa dette omraade skal koordineres omhyggeligt med det arbejde, der udfoeres  under eksisterende EF-programmer paa erhvervsuddannelsesomraadet, navnlig COMETT, FORCE og EUROTECNET  og disses efterfoelgere. C. Forskning i social integration og social udstoedelse i Europa Et nyt forskningsomraade skal omfatte problemerne omkring social integration. Fattigdom og social  udstoedelse er store problemer i medlemsstaterne. Det er noedvendigt at forske paa omraadet for at oege  forstaaelsen for spoergsmaalene, saa problemerne kan bekaempes. Faellesskabet vil koncentrere sin forskning om de forskellige former for social udstoedelse, om  aarsagerne hertil og om mulige loesninger med hovedvaegten paa udveksling af oplysninger om disse tre  aspekter. De forberedende aktiviteter vil dreje sig om foelgende temaer: - former og processer for social udstoedelse, herunder demografiske og regionale urbane aspekter - aarsager, herunder arbejdsloeshed - migration - nationale og EF-erfaringer med integrationspolitik - den teknologiske udviklings bidrag til social integration. ANDEN AKTION Fremme af Faellesskabets samarbejde med tredjelande og internationale  organisationer om forskning, teknologisk udvikling og demonstration Denne anden aktion omfatter en raekke forskellige former for beslaegtet faellesskabsvirksomhed. Det  videnskabelige og tekniske samarbejde vil blive udviklet og vil ogsaa omfatte internationale  forskningssamarbejdsaktiviteter, der hidtil har vaeret gennemfoert uden for rammeprogrammet. Det vil  omfatte industrilandene, de central- og oesteuropaeiske lande, de nye uafhaengige stater i det  tidligere Sovjetunionen og udviklingslandene. Dette samarbejde kan vaere bilateralt eller  multilateralt, og det kan vaere direkte eller foregaa gennem internationale organisationer. Formaalet  er baade at styrke Faellesskabets kapacitet inden for forskning og udvikling og at stoette  gennemfoerelsen af dets politik over for tredjelande. Grundprincippet er gensidig fordel. Det er noedvendigt at oege vaerditilvaeksten ved Faellesskabets og medlemsstaternes FTU-aktioner og  aktionerne i henhold til andre EF-politikker gennem et selektivt samarbejde til gensidig fordel med  tredjelande og internationale organisationer, som supplerer medlemsstaternes aktiviteter, og som  kan samordnes med disse. Forskning vil kunne yde et vigtigt bidrag til loesningen af regionale eller  globale problemer eller til bedring af forholdene i udviklingslandene og de central- og  oesteuropaeiske lande. Det er endvidere noedvendigt at vaere tilstraekkelig fleksibel til at kunne  opfylde nye behov i tredjelandene. I tilfaelde, hvor der er tale om intellektuel ejendomsret, gaelder  den faelles erklaering, som Raadet og Kommissionen vedtog i juni 1992, og som angiver de vejledende  principper for tildeling af intellektuel ejendomsret. Hovedformaalet er at udbygge Faellesskabets videnskabelige og teknologiske formaaen, at stoette  gennemfoerelsen af Faellesskabets politik over for tredjelande og at medvirke til loesning af de  regionale og globale problemer ved at oege samordningen med medlemsstaterne. I denne sammenhaeng er  udvikling af standarder et godt eksempel paa, hvilke muligheder et saadant frugtbart samarbejde  indebaerer. A. Videnskabeligt og teknologisk samarbejde i Europa 1. Samarbejde med andre europaeiske instanser for videnskabeligt og teknologisk samarbejde Formaalet er at optimere Europas forskning ved formaalstjenligt samarbejde og udnyttelse af  medlemsstaternes og EFTA-landenes indsats, og arbejdet i COST, EUREKA og andre europaeiske  organisationer. Maalet er at etablere snaevrere forbindelser med disse instanser og organisationer, ogsaa i  forbindelse med konkrete projekter. Hermed vil man kunne fremme udviklingen af videnskabelige og  tekniske net paa hoejt plan, der straekker sig ud over Faellesskabets graenser. De samordnede COST-aktioner supplerer EF-programmerne og bevarer deres saerlige praeg i forhold til  de andre europaeiske forskningsstrukturer. Forbindelserne mellem Faellesskabets aktioner og EUREKA vil blive udbygget, navnlig i forbindelse  med tredje aktion. Hvad EFTA-landene angaar, vil der blive taget hensyn til, at de af dem, som er med i Det Europaeiske  OEkonomiske Samarbejdsomraade, deltager fuldt ud i rammeprogrammet, og at andre er tilknyttet via  bilaterale samarbejdsaftaler. 2. Samarbejde med landene i Central- og OEsteuropa og med de nye uafhaengige stater i det tidligere  Sovjetunionen Maalet med denne aktion er at medvirke til at bevare disse landes videnskabelige og tekniske  potentiale og til deres omstilling, f.eks. ved at fremme videnskabsmaends mobilitet og styrke  forbindelsen mellem den lokale universitetsforskning og industrien. Faellesskabets videnskab og teknologi vil ogsaa drage nytte af et samarbejde paa omraader af faelles  interesse, der kan have form af faellesprojekter, og af oegede kontakter mellem videnskabsmaend og  forskere. Denne foranstaltning gennemfoeres som supplement til de andre EF-aktiviteter, bl.a. PHARE og TACIS,  f.eks. for at forny FTU-infrastruktur, og i naer tilknytning til medlemsstaternes egne  foranstaltninger. Paa energiomraadet kan de »energicentre«, som EF har oprettet i disse lande, ogsaa  udnyttes. De paagaeldende lande kan deltage i saerprogrammerne under den foerste aktion. Der kan under anden  aktion afsaettes midler paa EF-budgettet til at fremme deres deltagelse. Denne aktion skal ogsaa omfatte saerlige forskningsemner, der har beroering med den aktuelle kritiske  situation i disse lande, og som ikke er omfattet af foerste aktion, som f.eks. bekaempelse af miljoe-  og helbredsproblemer, navnlig saadanne som skyldes stoerre uheld. B. Samarbejde med industrialiserede tredjelande uden for Europa Maalet med dette samarbejde er at fremme Faellesskabets interesser og optimere dets indsats paa  FTU-omraadet ved at lette adgangen til disse tredjelandes videnskabelige og teknologiske  ressourcer. Det skal understreges, at disse lande baade er Faellesskabets partnere og dets konkurrenter, bl.a. paa  kommercielt og industrielt plan. Det er derfor vigtigt at overholde foelgende principper:  selektivitet paa samarbejdsomraaderne, koncentration omkring nogle faa velvalgte sektorer,  fleksibilitet i samarbejdsformerne, afbalanceret gensidig fordel, ingen overfoersel af finansielle  midler. Samarbejdet med disse lande antager foelgende former: samordning paa visse omraader, f.eks.  megaprojekter, gennemfoerelse af faelles forsknings- og undersoegelsesprojekter samt udveksling af  oplysninger og eksperter. Det videnskabelige og teknologiske samarbejde med disse lande skal tjene til at fremme  Faellesskabets aktiviteter udadtil, samtidig med at det giver medlemsstaterne lejlighed til, paa lige  fod, at faa adgang til de paagaeldende tredjelandes videnskabelige og teknologiske ressourcer. Det er  noedvendigt at koordinere disse aktiviteter med medlemsstaterne for at undgaa overlapninger og unoedig  spredning af de finansielle midler og for bedre at fastlaegge Faellesskabets virkefelt ud fra  naerhedsprincippet. C. Videnskabeligt og teknologisk samarbejde med udviklingslandene De fleste medlemsstater gennemfoerer programmer for videnskabeligt samarbejde med udviklingslandene,  ofte baseret paa kulturelle traditioner og tidligere tiders relationer. Anden aktion skal foerst og  fremmest vaere et middel til at knytte forskellige forskningsinitiativer sammen i en global og  samordnet ramme og i samspil med Faellesskabets udviklingsaktioner. I kraft af dette samarbejde kan Europas videnskabelige indsats til loesning af udviklingslandenes  problemer bevares og endog oeges i visse medlemsstater. Samtidig vil et samarbejde udbygge  udviklingslandenes forskningskapacitet takket vaere faelles gennemfoerelse af forskningsprojekter som  led i kontrakter med omkostningsdeling og takket vaere snaevrere forbindelser gennem de netvaerk, der  skabes. De temaomraader, der skal daekkes, skal centreres om spoergsmaal, der er faelles for alle  udviklingslandene, og som er afgoerende faktorer for disse landes oekonomiske og sociale udvikling,  som f.eks. fornyelige naturressourcer, landbrug, miljoebeskyttelse og sundhedsforskning. Man boer  overveje en fleksibel fastlaeggelse af, hvilke omraader der skal prioriteres hoejst, ud fra den  enkelte region og ud fra de erklaerede behov. Endvidere boer udviklingslandene deltage i nogle af saerprogrammerne under foerste aktion, inden for  omraader af generel eller klart paavist gensidig interesse, navnlig for de udviklingslande, som  allerede har et vist forskningspotentiale. Der kan under anden aktion afsaettes midler paa EF-budgettet til at goere det lettere for laboratorier  i udviklingslandene at deltage i rammeprogrammet. TREDJE AKTION Videreformidling og nyttiggoerelse af resultaterne af Faellesskabets aktioner inden  for forskning, teknologisk udvikling og demonstration Trejde aktion omfatter alle Faellesskabets FTU-aktioner uden at fremhaeve noget bestemt FTU-tema.  Formaalet er: at sikre en bred formidling af forskningsresultater; at fremme optimal udnyttelse  heraf ved med bistand fra de forskellige aktoerer at tilskynde til, at de opnaaede resultater  omsaettes til innovationer; at stoette overfoersel af teknologi, isaer til smaa og mellemstore  virksomheder; at stoette regionale og nationale initiativer for at tilfoeje dem en  faellesskabsdimension. Faellesskabet boer goere en stor indsats for at forskningsresultaterne videreformidles og udnyttes  mere effektivt. Det boer ogsaa skabe bedre betingelser for overfoersel og inkorporering af den nye  teknologi hos erhvervslivet, isaer hos de smaa og mellemstore virksomheder i hele Faellesskabet, dog  saerlig i de medlemsstater og omraader, som har mindst gavn af forsknings- og udviklingsprogrammer,  uanset hvor den nye teknologi kommer fra. Faellesskabets medlemsstater har baade paa nationalt og regionalt plan ivaerksat foranstaltninger til  udnyttelse af forskningsresultater og videreformidling af teknologi. Men dels varierer omfanget af  disse initiativer meget fra region til region, dels spiller faellesskabsdimensionen ikke en  tilstraekkelig stor rolle, skoent den med det indre marked vil kunne give en betydelig vaerditilvaekst.  De bestraebelser, der navnlig inden for rammerne af VALUE-, SPRINT- og THERMIE-programmerne er  udfoldet for at videreformidle og nyttiggoere forskningsresultater, boer viderefoeres og, om  noedvendigt paa baggrund af en evaluering, forbedres ved passende faellesskabsaktioner under fjerde  rammeprogram. Videreformidlings- og nyttiggoerelsesaktionerne skal i oevrigt gennemfoeres samordnet med de aktioner,  der gennemfoeres og finansieres via saerprogrammerne. Der tages hoejde for, at innovationsprocesser er  ikke-lineaere, komplekse og repetitive, og at der til teknologioverfoersel og udnyttelse af  forskningsresultater kraeves specialviden og en tvaersektoriel indfaldsvinkel. Denne aktion sigter foerst og fremmest mod smaa og mellemstore virksomheder, der deltager i  saerprogrammerne, eller som kan udnytte den viden, de genererer. Den sigter ogsaa mod de mange smaa og  mellemstore virksomheder, der har behov for at inkorporere den viden og de nye teknologier, som de  behoever, i deres aktiviteter, saaledes at de kan fastholde eller forbedre deres konkurrenceevne, og  som de er noedt til at tilegne sig udefra, fordi de ikke selv har nogen FTU-kapacitet. Aktionen  omfatter aktiviteter til forbedring af det finansielle miljoe med henblik paa nyttiggoerelse af  resultaterne og udbredelse af teknologier. For saa vidt angaar EUREKA er det vigtigt at sikre en bedre udbredelse af oplysninger om projekter og  stoetteforanstaltninger, saaledes at det bliver lettere i EUREKA-projekterne at tage hensyn til  forskningsresultaterne i Faellesskabet. Saadanne forbedrede forbindelser vil kunne fremme overfoerslen  af FTU-resultaterne til markedet og fastlaeggelsen af standarder. En optimering af videnoverfoerslen,  eventuelt i samarbejde med EUREKA-projekter, skal ogsaa fremmes. Tredje aktion omfatter ligeledes ad hoc-stoette til andre faellesskabspolitikker; denne stoette kan  gives af forskningsinstitutioner i Faellesskabet, herunder FFC. A. Videreformidling og nyttiggoerelse af resultaterne Dette omraade omfatter foelgende aktiviteter: - udbygning af aktiviteterne for nettet af »formidlingscentre« med henblik paa at oege kendskabet til  Faellesskabets FTU- og demonstrationsaktiviteter, at fremme videreformidling af information og  udnyttelse af FTU-resultaterne og befordre videnskabeligt og teknisk samarbejde. Dette netvaerk  hviler bl.a. paa en udbygning af den offentlige informations- og videreformidlingstjeneste (CORDIS),  idet hovedvaegten laegges paa oplysningernes kvalitet og brugervenlig adgang til oplysningerne - specialiserede tjenester, som skal supplere »formidlingscentrenes« tjenester, og som navnlig er  rettet mod de smaa og mellemstore virksomheder, med henblik paa at fremme udnyttelsen af  forskningsresultaterne paa tvaers af lande- og sektorgraenser. Der er tale om tjenester inden for  intellektuel ejendomsret, marketingundersoegelser, uddannelsesforanstaltninger og stimulering af  videnoverfoersel, oprettelse af »teknologiklubber« og stoette til tvaersektorielle projekter for  resultatudnyttelse - foranstaltninger til forbedring af effektiviteten af overfoerslen af FTU-resultaterne (accept og  vurdering af de samfundsmaessige konsekvenser, forskningsledelse og -oekonomi, samfundsrelaterede  kommunikationspilotforanstaltninger). B. Videreformidling af teknologi til virksomhederne Maalet for dette omraade er at oege isaer de smaa og mellemstore virksomheders udnyttelse af teknologi  og navnlig at fremme udviklingen af netvaerk af tjenester i Faellesskabet for teknologioverfoersel med  deltagelse af de kompetente nationale og regionale organer. Vaegten vil blive lagt paa forbedring af kvaliteten og effektiviteten af tjenesterne til stoette for  innovation og teknologioverfoersel samt paa forbedring af erhvervslivets, navnlig de smaa og  mellemstore virksomheders og de traditionelle industrigrenes, evne til at absorbere ny teknologi,  idet maalet er at naa ud til flere virksomheder end dem, der deltager i Faellesskabets FTU-aktioner.  Der vil blive tale om en samordnet fremgangsmaade med udgangspunkt i industriens behov, som tager  hensyn til samtlige aspekter af teknologioverfoersel og -udnyttelse. Dette omraade omfatter: - skabelse af tvaernationale net af teknologioverfoersels- og videreformidlingsinstanser, bl.a.  forsknings- og teknologiorganisationer, sektorielle tekniske centre, forskerparker osv., som kan  fremme udnyttelsen af ny teknologi i de smaa og mellemstore virksomheder og udveksling af erfaringer - foranstaltninger, der kan fremme videreformidlingen af ny teknologi og skabe naermere kontakt  mellem leverandoererne, brugerne og formidlerne af ny teknologi - demonstration af mekanismerne og betingelserne for overfoersel af teknologier og for nye brugeres  udnyttelse heraf, baseret paa tvaerregionale eller tvaersektorielle pilotprojekter. Projekterne skal  gennemfoeres med hjaelp fra organer, som kan have betydelige multiplikatorvirkninger paa  videreformidling af nye teknologier og ledelsesmetoder til de smaa og mellemstore virksomheder - oplysning af virksomhederne om de bedst mulige metoder til forvaltning af de teknologiske  ressourcer - bedre indblik i mekanismerne og oeget udveksling af erfaringer med de forskellige politikker og  virkemidler. C. Det finansielle miljoe for teknologiformidling Da det finansielle miljoe har indvirkning paa industriens konkurrenceevne, er formaalet med det tredje  omraade paa grundlag af passende faellesskabsinitiativer og i overensstemmelse med naerhedsprincippet  at skabe et bedre klima i Faellesskabet for finansiering af udnyttelse, tilpasning og  videreformidling af teknologi. Dette omraade omfatter: - indirekte foranstaltninger, der sigter mod at forbedre kommunikationen mellem de finansielle  miljoeer og igangsaetterne af teknologiprojekter, at stoette udviklingen af effektive systemer for  tilvejebringelse af privat kapital og nyinvesteringer, samt at analysere og fremme de bedst egnede  juridiske rammer. I denne forbindelse vil ordninger som f.eks. ordningen med finansiering af  teknologi baseret paa teknologiens ydeevne, som blev indledt med SPRINT-programmet, blive  videreudviklet - pilotaktioner med henblik paa stimulering af smaa og mellemstore virksomheders teknologioverfoersel  og -udnyttelse (f.eks. stoette til smaa og mellemstore virksomheder for at saette dem i stand til at  deltage i foranstaltninger til videreformidling og nyttiggoerelse af resultaterne af Faellesskabets  FTU) - teknisk og ledelsesmaessig bistand til offentlige eller private kreditformidlingsinstitutter, der  er udvalgt, eller som skal etableres i medlemsstaterne, og som yder aktiemedfinansiering til smaa og  mellemstore virksomheder. Disse foranstaltninger boer gennemfoeres i snaever samordning med de oevrige tiltag paa dette omraade  (Eurotech capital, europaeiske investeringsfonde, virksomhedspolitik). D. Videnskabelige tjenester til stoette for Faellesskabets politik Der vil gennem denne aktion blive ydet videnskabelig stoette til gennemfoerelsen af Faellesskabets  politik, paa anmodning af de direktorater, der er ansvarlige for den paagaeldende politik, naar  berettigelsen af anmodningen kan dokumenteres. Samtlige forskningsinstitutter i Faellesskabet, ogsaa  FFC, vil kunne deltage. Disse aktioner er generelt punktvise og kortvarige og egner sig derfor ikke til planlaegning paa lang  sigt, da de tjener til at opfylde generaldirektoraternes loebende efterspoergsel. Nytten af disse  aktioner vil foerst vise sig i forbindelse med rammeprogrammets gennemfoerelse. FJERDE AKTION Stimulering af uddannelse og mobilitet for forskere i Faellesskabet Formaalet med denne aktion er at fremme uddannelse og mobilitet for Faellesskabets forskere inden for  omraader, herunder ogsaa grundforskning, der ikke er stoetteberettigede under foerste aktion. Ogsaa  industrien erkender, at der er et behov for uddannelse og forskning af hoej kvalitet, som det i hoej  grad overlades til forskerne selv at tage initiativ til, og som baade planlaegges og ivaerksaettes paa  faellesskabsplan i forskningslaboratorier i Europa. Paa laengere sigt drejer det sig om at sikre  videnskabsmaend et hoejt uddannelsesniveau, hvilket udgoer kernen i Faellesskabets  innovationsbestraebelser. Optimal udnyttelse af de menneskelige ressourcer er en afgoerende faktor for al sociooekonomisk  virksomhed. Skoent Europas menneskelige ressourcer paa forskningsomraadet indtager en fremtraedende  plads paa verdensplan, er udnyttelsen heraf ofte ineffektiv og langsom som foelge af de forskelle,  der stadig findes mellem medlemsstaterne og de forskellige fag. Det er i den forbindelse vigtigt at  sikre lige muligheder for mandlige og kvindelige forskere. Udviklingen af de menneskelige  ressourcer paa uddannelsesomraadet gennem forskning og bedst mulig udnyttelse heraf gennem mobilitet  og samarbejde paa tvaers af graenserne er centrale faktorer, naar det gaelder om at opfylde de generelle  formaal med rammeprogrammet. Den fjerde aktion, der tager sigte paa avanceret uddannelse i laboratorier i hele Faellesskabet, skal  bevare et aabent praeg og laegge vaegt paa samarbejde med industrien. De generelle maalsaetninger er foelgende: - at stimulere uddannelse gennem forskning og, gennem samarbejde, udnytte Faellesskabets  kvalitetsforskere optimalt - at oege de europaeiske forskeres mobilitet i hele Faellesskabet i geografisk og faglig henseende og  mellem universiteter, forskningsinstitutioner og erhvervslivet, saaledes at forskningspotentialet i  de forskellige discipliner udnyttes bedre - at fremme tvaernationalt samarbejde, for eksempel gennem net, til fordel for  forskningsaktiviteter, som forskerne selv for en vaesentlig del foreslaar, og som ikke er  stoetteberettiget under foerste foranstaltning - at lette adgangen for alle europaeiske forskere til allerede eksisterende store anlaeg, som er en  noedvendig forudsaetning for kvalitetsforskning - at styrke den videnskabelige og teknologiske sammenhaeng i Faellesskabet og bidrage til at naa et  generelt videnskabeligt topniveau ved at tilbyde forskningsmuligheder til forskningsinstitutter og  forskere fra alle omraader i EF. Forskere fra ugunstigt stillede omraader vil faa finansieret deres  tilbagevenden til deres hjemland efter saedvanlig praksis. Aktionen skal omfatte eksakte videnskaber og naturvidenskaber, oekonomi og management samt  samfundsvidenskab og humaniora, som kan bidrage til at realisere EF's maal paa FTU-omraadet. De planlagte aktiviteter fordeler sig paa tre delomraader: a) Netvaerk af laboratorier i forskellige lande Med netvaerk kan forskere fra saa mange EF-lande som muligt forene deres bestraebelser i et europaeisk  »aabent laboratorium«, hvorved de medvirker til at skabe grupper, der er i stand til at praestere  forskning af hoejere kvalitet. Smaa sammenslutninger af laboratorier fra forskellige lande (herunder  laboratorier, der samarbejder) vil imidlertid ogsaa kunne deltage, naar de anses for at udgoere kernen  i et kommende stoerre netvaerk. Der vil blive ydet stipendier til at hjaelpe forskerne, saa de kan  moedes, gennemfoere faelles forsoeg, udveksle resultater samt i undtagelsestilfaelde daekke  ekstraomkostninger i forbindelse med videnskabeligt udstyr, hvor saadanne omkostninger er noedvendige  for netvaerkets faelles forskning, eller supplere deres mandskab ved midlertidig ansaettelse af  forskere (helst fra andre lande). b) Adgang til store anlaeg Faellesskabets indsats, som skal supplere de nationale og internationale foranstaltninger, skal  omfatte: - stoette til forskere, saa de faar lettere adgang til de store videnskabelige anlaeg og instrumenter  (noedvendige for forskningen og sjaeldne i EF) - stoette til forbedring af stoerre faciliteter, hvor noget saadant er noedvendigt, for at skaffe  stoerre adgangsmuligheder for EF-forskere og derved fremme en mere effektiv udnyttelse af saadanne  faciliteter. c) Uddannelse gennem forskning og stimulering af mobiliteten - gennemfoerelse af foranstaltninger til uddannelse gennem forskning og til stimulering af  forskernes mobilitet. Der bliver tale om studieophold fra tre maaneder til tre aar, hvorunder  europaeiske forskere, i foerste raekke forskere med doktorgrad eller et tilsvarende uddannelsesniveau,  kan uddanne sig og specialisere sig uden for deres eget land. Stipendier skal daekke rejse- og  opholdsudgifter og en rimelig del af forsknings- og administrationsomkostningerne, herunder  vaertslaboratoriers omkostninger. Maalet med de paataenkte ordninger er at sikre ensartede betingelser  for betaling af og stoette til forskere inden for alle programmer og i alle medlemsstater, samtidig  med at der tages hensyn til de lokale forhold. Der vil blive lagt saerlig vaegt paa uddannelse i  styring af aendringer i virksomhederne som foelge af indfoerelsen af ny teknologi - samordning af de naermere betingelser for gennemfoerelsen af de uddannelsesaktiviteter, der  ivaerksaettes under saerprogrammerne som defineret i foerste, anden og tredje foranstaltning. Maalet med  dette er, uden at der tilstraebes systematisk ensartethed, at sikre, at procedurerne for udvaelgelse  af forskningsstipendiater, betalingsbetingelserne og gennemfoerelsesbetingelserne for alle  saerprogrammer svarer til hinanden - fortsaettelse af gennemgangen af de forskellige regler for tildeling af EF-stipendier i de  forskellige medlemsstater. Desuden skal der goeres en indsats for at undgaa alt for store afvigelser  i reglerne fra et land til et andet - samordning af alle de uddannelsesaktiviteter, der indledes i saerprogrammerne, med henblik paa at  oege synergien mellem dem - afholdelse af eurokonferencer, uddeling af forskerpriser og lignende initiativer, som f.eks.  sommerkurser. (a) Forsknings- og uddannelsesforanstaltninger paa det nukleare omraade er daekket af  afgoerelsen om Euratom-rammeprogrammet.  BILAG IV BETINGELSER FOR FAELLESSKABETS FINANSIELLE BIDRAG 1. Faellesskabets finansielle  bidrag til FTU-aktioner under saerprogrammerne bestaar i: a) Indirekte aktioner - aktioner med omkostningsdeling, som gennemfoeres af tredjemaend (1): - til FTU-projekter, herunder konsortier for integrerede projekter: hoejst 50 % af projektets  samlede forskningsomkostninger og en gradvis mindre procentsats, jo mere markedsrelateret projektet  er. De universiteter, hoejere laereanstalter og andre forskningscentre, som ikke anvender et  formaalsbestemt budgetregnskab, vil faa refunderet 100 % af ekstraomkostningerne - til tematiske net samt forskeruddannelse og -mobilitet: 100 % af ekstraomkostningerne - til foranstaltninger i forbindelse med visse saerprogrammer, saasom gennemfoerlighedspraemier: indtil  100 % af omkostningerne ved foranstaltningen - til forberedelses-, ledsage- og stoetteforanstaltninger: indtil 100 % af omkostningerne ved  foranstaltningen - samordnede aktioner. Til samordnede aktioner, som bestaar i samordning af FTU-projekter, saasom samordningsnet: indtil 100  % af omkostningerne ved samordningen. b) Direkte aktioner Til direkte aktioner, som gennemfoeres af FFC, og som bestaar af FTU-programmer eller dele heraf,  samt videnskabelige og tekniske stoetteaktiviteter af institutionel karakter (dvs. som er noedvendige  for gennemfoerelsen af andre faellesskabspolitikker, og som kraever FFC's neutralitet): normalt 100 %  af forskningsomkostningerne. c) Konkurrencebetingede stoetteaktioner Til saadanne videnskabelige og tekniske aktioner til stoette for andre faellesskabspolitikker, som  egner sig til at overgaa til konkurrencevilkaar: normalt 100 % af omkostningerne. Disse generelle regler maa kun fraviges paa de betingelser, der er fastsat i de enkelte  saerprogrammer. 2. Betingelserne for Faellesskabets eventuelle finansielle bidrag til aktioner, der er omfattet af  artikel 2, stk. 2, i denne afgoerelse, fastsaettes i de regler herom, som Raadet vedtager i  overensstemmelse med artikel 130 O i traktaten. 3. Reglerne for virksomheders, forskningscentres og universiteters finansielle bidrag til  gennemfoerelsen af saerprogrammerne fastsaettes i de i traktatens artikel 130 J omhandlede regler. (1) FFC kan i samarbejde med parterne, der er etableret i medlemsstaterne, paa samme  grundlag som tredjemaend deltage i aktioner med omkostningsdeling.