title: Rådets afgørelse 2005/395/FUSP af 10. maj 2005 om ændring af afgørelse 2001/80/FUSP om oprettelse af Den Europæiske Unions Militærstab

text:
               26.5.2005

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 132/17

      RÅDETS AFGØRELSE 2005/395/FUSP
   af 10. maj 2005
   om ændring af afgørelse 2001/80/FUSP om oprettelse af Den Europæiske Unions Militærstab
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 28, stk. 1,
   under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 207, stk. 2, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Den Europæiske Unions Militærstabs (EUMS) nuværende organisation og struktur tager ikke hensyn til en række af stabens nye opgaver.

               (2)

               Endvidere kan Rådet, for så vidt angår ledelsen af selvstændige militæroperationer, under visse omstændigheder efter rådgivning fra EU’s Militærkomité beslutte at trække på EUMS’ kollektive kapacitet, især når der er behov for en fælles civil-militær indsats, og når der ikke er udpeget noget nationalt hovedkvarter.

               (3)

               Det er derfor nødvendigt at ændre EUMS’ opgaver og organisation.

               (4)

               Den 12. april 2005 anbefalede Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité, at EUMS’ opgaver og organisation ændres.

               (5)

               Afgørelse 2001/80/FUSP (1) bør derfor ændres —

         TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
   Artikel 1
   Afgørelse 2001/80/FUSP ændres således:

               1)

               Artikel 2 affattes således:
               »Artikel 2
               Den Europæiske Unions Militærstabs opgaver og organisation er beskrevet i bilaget til denne afgørelse.«

               2)

               Artikel 4 affattes således:
               »Artikel 4
               Medlemmerne af Den Europæiske Unions Militærstab er omfattet af bestemmelserne i Rådets afgørelse 2003/479/EF af 16. juni 2003 om ansættelsesvilkårene for udstationerede nationale eksperter og militærpersoner i Generalsekretariatet for Rådet (2).

               3)

               Bilaget til afgørelse 2001/80/FUSP erstattes af bilaget til nærværende afgørelse.

         Artikel 2
   Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.
   Artikel 3
   Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 10. maj 2005.

            På Rådets vegne

         J. KRECKÉ

            Formand

      (1)  EFT L 27 af 30.1.2001, s. 7.

      (2)  EUT L 160 af 28.6.2003, s. 72.«

      BILAG
      DEN EUROPÆISKE UNIONS MILITÆRSTABS OPGAVER OG ORGANISATION
      1.   Indledning
      EU’s medlemsstater besluttede i Helsingfors, at der i Rådet skulle oprettes nye stående politiske og militære organer, der giver EU mulighed for at opfylde sine forpligtelser i forbindelse med alle de konfliktforebyggelses- og krisestyringsopgaver, der er fastlagt i EU-traktaten. Som fastsat i Helsingfors-rapporten yder Den Europæiske Unions Militærstab (EUMS) i Rådets regi »militær ekspertise og støtte til FESFP, herunder gennemførelse af EU-ledede militære krisestyringsoperationer«.
      På Det Europæiske Råds møde den 12.-13. december 2003 blev der udtrykt tilfredshed med dokumentet »Europæisk forsvar: Konsultationer mellem NATO og EU, planlægning og operationer«. På mødet den 16.-17. december 2004 tilsluttede Det Europæiske Råd sig de detaljerede forslag til gennemførelse af dette dokument. EUMS’s opgaver er fastlagt således:
      2.   Mission
      Militærstaben skal foretage hurtig varsling, situationsvurdering og strategisk planlægning i forbindelse med de missioner og opgaver, der er omhandlet i EU-traktatens artikel 17, stk. 2, herunder dem, der er omhandlet i den europæiske sikkerhedsstrategi. Dette omfatter også identifikation af europæiske nationale og multinationale styrker og iværksættelse af politikker og afgørelser efter retningslinjer udstukket af Den Europæiske Unions Militærkomité (EUMC).
      3.   Rolle

                  —

                  Militærstaben leverer EU’s militære ekspertise.

                  —

                  Den sikrer forbindelsen mellem EUMC på den ene side og de militære ressourcer, EU har til rådighed, på den anden side, og den yder militær ekspertise til EU’s organer efter retningslinjer udstukket af EUMC.

                  —

                  Den varetager tre centrale operative funktioner: hurtig varsling, situationsvurdering og strategisk planlægning.

                  —

                  Den sikrer kapacitet til hurtig varsling. Den udarbejder planer, vurderer og udarbejder anbefalinger vedrørende begrebet krisestyring og den overordnede militære strategi, og den iværksætter afgørelser og retningslinjer fra EUMC.

                  —

                  Den støtter EUMC med hensyn til situationsvurdering og militære aspekter af strategisk planlægning (1) i forbindelse med alle de missioner og opgaver, der er omhandlet i EU-traktatens artikel 17, stk. 2, herunder dem, der er omhandlet i den europæiske sikkerhedsstrategi, i alle tilfælde af EU-ledede operationer, uanset om EU trækker på NATO’s aktiver og kapaciteter.

                  —

                  Den støtter (på anmodning af generalsekretæren/den højtstående repræsentant (SG/HR) eller Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité (PSC)) midlertidige missioner til tredjelande eller internationale organisationer for efter behov at yde rådgivning og bistand med hensyn til militære aspekter af konfliktforebyggelse, krisestyring og postkonfliktstabilisering.

                  —

                  Den bidrager til udformning, vurdering og gennemgang af kapacitetsmålene under hensyn til de berørte medlemsstaters behov for at sikre sammenhæng med NATO’s forsvarsplanlægningsproces (DPP) og planlægnings- og gennemgangsprocessen (PARP) i partnerskab for fred (PFP) i overensstemmelse med vedtagne procedurer.

                  —

                  Den arbejder tæt sammen med Det Europæiske Forsvarsagentur.

                  —

                  Den har ansvaret for at overvåge, vurdere og fremsætte anbefalinger vedrørende de styrker og kapaciteter, medlemsstaterne stiller til rådighed for EU i forbindelse med uddannelse, øvelser og interoperabilitet.

                  —

                  Den sikrer kapacitet til at styrke det nationale HQ, der er udpeget til at gennemføre en selvstændig EU-operation, først og fremmest via Den Civil-militære Celle.

                  —

                  Den har, via Den Civil-militære Celle, ansvaret for at opbygge kapacitet til at planlægge og gennemføre en selvstændig EU-militæroperation, og den opretholder kapacitet inden for EUMS til hurtigt at etablere et operationscenter for en bestemt operation, især når der er behov for en fælles civil-militær indsats, og når der ikke er udpeget noget nationalt hovedkvarter, når først Rådet efter rådgivning fra EUMC har truffet beslutning om en sådan operation.

            4.   Opgaver

                  —

                  Den yder militær ekspertise til SG/HR og EU-organer efter retningslinjer fra EUMC.

                  —

                  Den overvåger potentielle kriser under anvendelse af relevante nationale og multinationale efterretningskapaciteter.

                  —

                  Den forsyner Situationscentret med militære oplysninger og modtager output herfra.

                  —

                  Den varetager de militære aspekter af den forudgående strategiske planlægning.

                  —

                  Den identificerer og udarbejder lister over europæiske nationale og multinationale styrker til EU-ledede operationer, der er koordineret med NATO.

                  —

                  Den bidrager til udvikling og forberedelse (herunder uddannelse og øvelser) af nationale og multinationale styrker, som medlemsstaterne stiller til rådighed for EU. De nærmere bestemmelser om forholdet til NATO fastlægges i de relevante dokumenter.

                  —

                  Den udformer og koordinerer procedurerne med de nationale og multinationale HQ, herunder de NATO-HQ, der stilles til rådighed for EU, idet den i videst muligt omfang sikrer, at der er overensstemmelse med NATO-procedurer.

                  —

                  Den bidrager til de militære aspekter af ESFP-dimensionen af bekæmpelsen af terrorisme.

                  —

                  Den bidrager til udvikling af koncepter, doktrin, planer og procedurer for anvendelse af militære aktiver og kapaciteter med henblik på konsekvensstyringsoperationer i forbindelse med naturkatastrofer eller menneskeskabte katastrofer.

                  —

                  Den programmerer, planlægger, gennemfører og evaluerer de militære aspekter af EU’s krisestyringsprocedurer, herunder gennemførelsen af procedurerne for samarbejde mellem EU og NATO.

                  —

                  Den deltager i udarbejdelsen af finansielle skøn over operationer og øvelser.

                  —

                  Den sørger for forbindelsen med de nationale HQ og de multinationale styrkers multinationale HQ.

                  —

                  Den etablerer permanente forbindelser til NATO i overensstemmelse med de permanente ordninger for forholdet mellem EU og NATO.

                  —

                  Den huser et NATO-forbindelseshold ved EUMS og opretholder en EU-celle ved SHAPE i overensstemmelse med den rapport fra formandskabet om ESFP, som Rådet vedtog den 13. december 2004.

                  —

                  Den etablerer passende forbindelser til bestemte korrespondenter i FN og andre internationale organisationer, herunder OSCE og AU, med forbehold af en aftale med disse organisationer.

                  —

                  Den bidrager til den nødvendige samlede erfaringsproces.

                  —

                  Opgaver, der løses via Den Civil-militære Celle:

                              —

                              Den foretager strategisk beredskabsplanlægning på initiativ af SG/HR eller PSC.

                              —

                              Den bidrager til udvikling af en samling af doktrin/koncepter og erfaringer fra civile og militære operationer og øvelser.

                              —

                              Den udarbejder koncepter og procedurer for EU’s Operationelle Center (OPSCEN) og sikrer, at mandskab, faciliteter og udstyr er til stede og parat på operationscentret med henblik på operationer, øvelser og uddannelse.

                              —

                              Den opretholder, ajourfører og erstatter udstyret på EU’s OPSCEN og vedligeholder lokalerne.

            a)   Supplerende opgaver i krisestyringssituationer

                  —

                  Militærstaben anmoder om og behandler specifikke oplysninger fra efterretningsorganisationerne og andre relevante oplysninger fra alle tilgængelige kilder.

                  —

                  Den støtter EUMC i dennes bidrag til den indledende planlægningsvejledning og planlægningsdirektiverne fra PSC.

                  —

                  Den udarbejder og prioriterer de militærstrategiske optioner som udgangspunkt for EUMC’s militære rådgivning af PSC ved:

                              —

                              at definere de første brede optioner

                              —

                              i fornødent omfang at trække på planlægningsstøtte fra eksterne kilder, som vil foretage en mere detaljeret analyse og bearbejdelse af optionerne

                              —

                              at vurdere resultaterne af det detaljerede arbejde og uddelegere flere opgaver i det omfang, det er nødvendigt

                              —

                              at udarbejde en samlet vurdering med angivelse af passende prioriteringer og anbefalinger til EUMC.

                  —

                  Den identificerer i samarbejde med hvert enkelt lands planlægningsstab og eventuelt NATO de styrker, som vil kunne deltage i eventuelle EU-ledede operationer.

                  —

                  Den bistår den øverstbefalende for en operation i forbindelse med tekniske udvekslinger med tredjelande, der yder militære bidrag til en EU-ledet operation, samt med forberedelse af styrkeopbygningskonferencen.

                  —

                  Den fortsætter med at overvåge krisesituationer.

                  —

                  Opgaver, der løses via Den Civil-militære Celle:

                              —

                              Efter anmodning fra DG E til generaldirektøren for EUMS (DGEUMS) yder den bistand til politisk-militær strategisk krisereaktionsplanlægning under DG E’s ansvar (udarbejdelse af CMC, fælles aktion osv.).

                              —

                              Den bidrager til strategisk krisereaktionsplanlægning med henblik på fælles civil-militære operationer gennem udvikling af strategiske optioner som forudset i krisestyringsprocedurerne. Denne planlægning sker under DGEUMS’s og DG E’s direkte ansvar og under SG/HR’s overordnede ansvar.

                              —

                              Efter anmodning fra DG E til DGEUMS yder den bistand til civil strategisk krisereaktionsplanlægning under DG E’s ansvar (udarbejdelse af PSO, CSO osv.).

            b)   Supplerende opgaver under operationer

                  —

                  EUMS overvåger efter retningslinjer fra EUMC løbende alle operationers militære aspekter. Den foretager strategiske analyser sammen med den person, der er udpeget som øverstbefalende for en operation, for at støtte EUMC i dennes rolle som rådgiver for PSC, der varetager den strategiske styring.

                  —

                  Den søger på baggrund af den politiske og operative udvikling nye optioner, som EUMC kan bruge som basis for sin militære rådgivning af PSC.

                  —

                  Den bidrager til den forstærkede centrale kerne og eventuelt til yderligere forstærkning af EU’s OPSCEN.

                  —

                  Opgaver, der løses via Den Civil-militære Celle:

                              —

                              Den sørger for den faste centrale kerne i EU’s OPSCEN.

                              —

                              Den bidrager til koordinering af civile operationer. Sådanne operationer gennemføres under DG E’s myndighed. Den bidrager til planlægning af, med støtte til (herunder eventuel anvendelse af militære midler) og ved gennemførelse af civile operationer (det strategiske niveau forbliver under DG E).

            5.   Organisation

                  —

                  Den arbejder efter militære retningslinjer fra EUMC, hvortil den refererer.

                  —

                  EUMS er en afdeling under Rådssekretariatet og er direkte tilknyttet SG/HR; den arbejder tæt sammen med andre af Rådssekretariatets afdelinger.

                  —

                  Chefen for EUMS er DGEUMS, en 3-stjernet officer af generals-/admiralsklassen.

                  —

                  Den er sammensat af personel, der stilles til rådighed af medlemsstaterne, og som har international handleevne i henhold til ansættelsesvilkårene for udstationerede nationale eksperter og militærpersoner i Generalsekretariatet for Rådet, samt tjenestemænd, der er udstationeret fra Generalsekretariatet for Rådet og Kommissionen. For at forbedre EUMS’s udvælgelsesproces opfordres medlemsstaterne til at indstille mere end én kandidat til hver af de stillinger, som der ansøges om.

                  —

                  EUMS’s organisationsplan, der skal gøre det muligt for den at klare samtlige missioner og opgaver, fremgår af tillægget.

                  —

                  EUMS kan i krisestyringssituationer eller ved krisestyringsøvelser oprette krisehold (CAT), der trækker på stabens egen ekspertise, mandskab og infrastruktur. Den kan desuden via EUMC om nødvendigt anmode om mandskab til midlertidig forstærkning fra EU-medlemsstaterne.

                  —

                  Den Civil-militære Celles opgaver, funktion og organisation blev sammen med operationscentrets sammensætning godkendt af Rådet den 13. december 2004 og af Det Europæiske Råd den 16.-17. december 2004. EUMC vil via DGEUMS udstikke retningslinjer vedrørende de militære aktiviteter, der gennemføres af Den Civil-militære Celle. Cellens bidrag til de civile aspekter af krisestyring forbliver rent funktionelt underlagt DG E’s ansvar. Rapportering om disse aktiviteter til CIVCOM skal ske i overensstemmelse med de etablerede procedurer for civile aspekter af krisestyring.

            6.   Forbindelser med tredjelande
      Forbindelserne mellem EUMS, de europæiske NATO-lande, der ikke er medlemmer af EU, andre tredjelande og kandidater til at tiltræde EU er fastlagt i de relevante dokumenter om EU’s forbindelser med tredjelande.

         (1)  Foreløbige definitioner:
      Strategisk planlægning: planlægning, som begynder, så snart der opstår en krise, og afsluttes, når EU’s politiske ledelse godkender en eller flere militærstrategiske optioner. Den strategiske planlægningsproces omfatter militær situationsvurdering, definition af en politisk/militær ramme og udvikling af militærstrategiske optioner.
      Militærstrategisk option: en mulig militæraktion, hvis formål er at nå de politiske/militære mål, som beskrives i den politiske/militære ramme. En militærstrategisk option vil indeholde en skitse til en militær løsning og beskrive de nødvendige ressourcer, begrænsninger og anbefalinger med henblik på valg af operationens øverstbefalende og OHQ.

         TILLÆG
         ORGANISATIONSPLAN FOR EUMS

         FORKORTELSER
         A

                     ACOS

                     Vicestabschefen

                     ADMIN

                     Administrationssektionen

               C

                     CEUMC

                     Formanden for Den Europæiske Unions Militærkomité

                     CIS

                     Afdelingen for Kommunikations- og Informationssystemer

                     Civ/Mil Cell

                     Den Civil-militære Celle

                     CIVCOM

                     Udvalget for de Civile Aspekter af Krisestyring

                     CMC SPT

                     Støtte til formanden for Den Europæiske Unions Militærkomité

                     CMSP

                     Den Civil-militære Strategiske Planlægningssektion

                     CONOPS

                     Operationskoncept

                     CRP/COP

                     Sektionen for Krisereaktionsplanlægning/Igangværende Operationer

               D

                     DDG/COS

                     Vicegeneraldirektøren og stabschefen for Den Europæiske Unions Militærstab

                     DGE

                     Generaldirektorat E

                     DGEUMS

                     Generaldirektøren for Den Europæiske Unions Militærstab

                     DOC/CON

                     Doktrin- og Konceptsektionen

               E

                     EUMC

                     Den Europæiske Unions Militærkomité

                     EUMS

                     Den Europæiske Unions Militærstab

                     EXE/TRG/ANL

                     Øvelses-, Uddannelses- og Analysesektionen

                     EX OFFICE

                     Ledelsessekretariatet

               F

                     FOR/CAP

                     Styrke- og Kapacitetsudviklingssektionen

               I

                     INT

                     Efterretningsafdelingen

                     INT POL

                     Efterretningspolitiksektionen

                     ITS

                     Sektionen for Informationsteknologi og -sikkerhed

               L

                     LEGAL

                     Juridisk rådgiver

                     LOG

                     Logistiksektionen

                     LOG/RES

                     Logistik- og Ressourceafdelingen

               O

                     OCPS

                     Operationscentrets faste personel

                     OHQ

                     Operativt hovedkvarter

                     OPLAN

                     Operationsplan

                     OPSCEN

                     Operationscenter

                     OPS/EXE

                     Operations- og Øvelsesafdelingen

               P

                     PERS

                     Personlig stab

                     POL

                     Politiksektionen

                     POL/PLS

                     Politik- og Planlægningsafdelingen

                     POL/REQ

                     Politik- og Behovssektionen

                     PRD

                     Produktionssektionen

               R

                     REQ

                     Behovssektionen

                     RES/SPT

                     Ressourcestøttesektionen

               U

                     UN MLO

                     Militær FN-forbindelsesofficer


title: 2014/604/EU: Europa-Parlamentets afgørelse af 3. april 2014 om afslutningen af regnskaberne for Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut for regnskabsåret 2012

text:
               5.9.2014

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 266/271

         EUROPA-PARLAMENTETS AFGØRELSE
   af 3. april 2014
   om afslutningen af regnskaberne for Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut for regnskabsåret 2012
   (2014/604/EU)
   EUROPA-PARLAMENTET,

               —

               der henviser til det endelige årsregnskab for Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut for regnskabsåret 2012,

               —

               der henviser til Revisionsrettens beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut for regnskabsåret 2012 med instituttets svar (1),

               —

               der henviser til Rådets henstilling af 18. februar 2014 (05849/2014 — C7-0054/2014),

               —

               der henviser til artikel 319 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

               —

               der henviser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (2), særlig artikel 185,

               —

               der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (3), særlig artikel 208,

               —

               der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1339/2008 af 16. december 2008 om oprettelse af et europæisk erhvervsuddannelsesinstitut (4), særlig artikel 17,

               —

               der henviser til Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002 af 19. november 2002 om rammefinansforordning for de organer, der er omhandlet i artikel 185 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (5),

               —

               der henviser til Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1271/2013 af 30. september 2013 om rammefinansforordningen for de organer, der er omhandlet i artikel 208 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (6), særlig artikel 108,

               —

               der henviser til forretningsordenens artikel 77 og bilag VI,

               —

               der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget og udtalelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A7-0182/2014),

               1.

               godkender afslutningen af regnskaberne for Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut for regnskabsåret 2012;

               2.

               pålægger sin formand at sende denne afgørelse til direktøren for Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut, Rådet, Kommissionen og Revisionsretten og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende (L-udgaven).

         Martin SCHULZ

            Formand

         Klaus WELLE

            Generalsekretær

      (1)  EUT C 365 af 13.12.2013, s. 206.

      (2)  EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.

      (3)  EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1.

      (4)  EUT L 354 af 31.12.2008, s. 82.

      (5)  EFT L 357 af 31.12.2002, s. 72.

      (6)  EUT L 328 af 7.12.2013, s. 42.


Avis juridique important

|

32001D0592

2001/592/EF: Rådets afgørelse af 18. juni 2001 om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Cypern om Republikken Cyperns deltagelse i Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Miljøoplysnings- og Miljøovervågningsnet

EF-Tidende nr. L 213 af 07/08/2001 s. 0092 - 0092

Rådets afgørelseaf 18. juni 2001om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Cypern om Republikken Cyperns deltagelse i Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Miljøoplysnings- og Miljøovervågningsnet(2001/592/EF)RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 175, stk. 1, sammenholdt med artikel 300, stk. 2, første afsnit, første punktum, og stk. 3, første afsnit,under henvisning til forslag fra Kommissionen,under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet(1), ogud fra følgende betragtninger:(1) Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Miljøoplysnings- og Miljøovervågningsnet blev oprettet ved forordning (EØF) nr. 1210/90(2).(2) På Det Europæiske Råds møde i Luxembourg (december 1997) blev det besluttet at åbne visse fællesskabsprogrammer og -agenturer for deltagelse fra ansøgerlandene i Central- og Østeuropa som led i en styrket førtiltrædelsesstrategi. For så vidt angår agenturerne konkluderede Det Europæiske Råd: "Ansøgerlandene kan deltage i fællesskabsagenturer, hvilket der skal træffes afgørelse om i hvert enkelt tilfælde".(3) På Det Europæiske Råds møde i Helsingfors (december 1999) blev det bekræftet, at tiltrædelsesprocessen er en åben proces, som nu omfatter 13 kandidatlande inden for en fælles ramme, og at kandidatlandene deltager i tiltrædelsesprocessen på lige fod.(4) I henhold til traktatens artikel 300, stk. 1, bemyndigede Rådet den 14. februar 2000 Kommissionen til at føre forhandlinger om ansøgerlandenes deltagelse i Det Europæiske Miljøagentur -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1Aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Cypern om Republikken Cyperns deltagelse i Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Miljøoplysnings- og Miljøovervågningsnet godkendes herved på Fællesskabets vegne.Teksten til aftalen er knyttet som bilag til denne afgørelse.Artikel 2Rådets formand har bemyndigelse til at udpege den eller de personer, der kan foretage den i aftalens artikel 17 omhandlede notifikation.Artikel 3Denne afgørelse offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende.Udfærdiget i Luxembourg, den 18. juni 2001.På Rådets vegneM. WinbergFormand(1) Udtalelse afgivet den 31.5.2001 (endnu ikke offentliggjort i EFT).(2) EFT L 120 af 11.5.1990, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 933/1999 (EFT L 117 af 5.5.1999, s. 1).


title: KOMMISSIONENS AFGØRELSE af 15. marts 1991 om afslutning af antidumpingproceduren vedrørende importen af atlanterhavslaks med oprindelse i Norge (91/142/EØF) #

text:
Avis juridique important

|

31991D0142

KOMMISSIONENS AFGØRELSE af 15. marts 1991 om afslutning af antidumpingproceduren vedrørende importen af atlanterhavslaks med oprindelse i Norge (91/142/EØF)  -

EF-Tidende nr. L 069 af 16/03/1991 s. 0032 - 0037

KOMMISSIONENS AFGOERELSE  af 15. marts 1991  om afslutning af antidumpingproceduren vedroerende importen af atlanterhavslaks med oprindelse i Norge  (91/142/EOEF)  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -  under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab,  under henvisning til Raadets forordning (EOEF) nr. 2423/88 af 11. juli 1988 om beskyttelse mod dumpingimport eller subsidieret import fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab (1), saerlig artikel 9,  efter konsultation i det raadgivende udvalg, der er nedsat i henhold til naevnte forordning, og  ud fra foelgende betragtninger:  A. PROCEDURE  (1) Kommissionen modtog i december 1989 en klage indgivet af Scottish Salmon Board (SSB) og Irish Salmon Growers' Association paa vegne af producenter, der tegner sig for naesten hele produktionen i Faellesskabet af fersk og koelet atlanterhavslaks.  Klagen indeholdt beviser for, at der fandt dumping sted og forvoldtes vaesentlig skade som foelge heraf, hvilket ansaas for tilstraekkeligt til at begrunde ivaerksaettelsen af en antidumpingprocedure.  Kommissionen offentliggjorde derfor en meddelelse i De Europaeiske Faellesskabers Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedroerende importen af atlanterhavslaks, henhoerende under KN-kode ex 0302 12 00, med oprindelse i Norge, og indledte en  undersoegelse.  (2) Kommissionen underrettede officielt eksportoer/producentsammenslutningerne, importoererne, repraesentanterne for eksportlandet samt klagerne og gav de direkte beroerte parter lejlighed til at tilkendegive deres mening skriftligt og til at anmode om at  blive hoert mundtligt.  (3) Repraesentanterne for producenter/eksportoerer samt de fleste af faellesskabsproducenterne tilkendegav deres mening skriftligt. Repraesentanterne for norske producenter/eksportoerer anmodede om at blive hoert mundtligt, hvilket blev imoedekommet.  Kun en eneste af importoererne besvarede delvis Kommissionens spoergeskema, men importoersammenslutninger i Frankrig og Danmark indsendte redegoerelser. Sammenslutningen af Landbrugsorganisationer i Det Europaeiske Faellesskab (COPA) og Sammenslutningen af  Landbrugets Andelsorganisationer i EF (COGECA) tilkendegav ogsaa deres mening.  (4) Kommissionen maatte paa grund af det meget store antal virksomheder, der var involveret i proceduren fra baade Norge og Faellesskabet, anvende en udvaelgelsesmetode med stikproever for at bestemme, hvilke virksomheder der skulle danne grundlag for dens  afgoerelser. Der blev taget kontakt med Scottish Salmon Board (SSB) og Irish Salmon Growers' Association, hvad angaar producenterne i Faellesskabet, og med Norske Fiskeoppdretteres Forening (NFF), Fiskeoppdretternes Salgslag A/L (FOS) og Norges  Ferskfiskomsetnings Landsforening (NFOL), hvad angaar de norske producenter/ekportoerer.  (5) Udvaelgelsen foregik saaledes:  a) producenter i Faellesskabet  Der findes ca. 180 produktionsenheder i Faellesskabet. En repraesentativ udvaelgelse af virksomheder blev foretaget paa grundlag af deres stoerrelse og geografiske beliggenhed.  I Skotland tegner de selskaber, der blev udvalgt og undersoegt, sig for 52 % af den skotske produktionsmaengde, dvs. 16 000 tons af 31 000 tons (3).  I Irland tegner de udvalgte virksomheder sig for 58 % af den beroerte irske produktionsmaengde, dvs. 3 650 tons af 6 300 tons.  b) norske producenter/eksportoerer  Ca. 1 000 selskaber er beroert af denne procedure, og de blev udvalgt paa grundlag af forslag fra den paagaeldende norske erhvervsgren, salgsmaengde og virksomhedernes geografiske beliggenhed.  De selskaber, der indgik i undersoegelsen, blev udvalgt paa grundlag af ovennaevnte kriterier samt kvaliteten af deres besvarelse af spoergeskemaet.  Hvad angaar producenterne, tegner de udvalgte virksomheder sig for ca. 11 % af den norske produktionsmaengde (1). De udvalgte selskaber tegner sig for 40 % af den produktionsmaengde, der er omfattet af besvarelserne af spoergeskemaet.  Hvad angaar eksportoererne, tegner de undersoegte selskaber sig for 38 % af salget til Faellesskabet, dvs. 23 000 tons af 60 000 tons og for 64 % af den salgsmaengde, der er omfattet af besvarelserne af spoergeskemaet.  (6) Kommissionen indhentede og efterproevede i forbindelse med udvaelgelsen alle oplysninger, som den ansaa for noedvendige med henblik paa at foretage en vurdering af kendsgerningerne, og aflagde kontrolbesoeg hos:  a) producenter i Faellesskabet  - G. Johnson Ltd, Shetland, Det Forenede Kongerige  - Golden Sea Produce Ltd, Connel, Argyll, Det Forenede Kongerige  - Hebridean Sea Farms Ltd, Isle of Lewis, Det Forenede Kongerige  - McConnel Salmon Ltd, Dunbartonshire, Det Forenede Kongerige  - Marine Harvest Ltd, Edinburg, Det Forenede Kongerige  - Otter Ferry Salmon Ltd, Argyll, Det Forenede Kongerige  - Salar Ltd, Outer Hebrides, Det Forenede Kongerige  - Shetland Sea Farms Ltd, Shetland, Det Forenede Kongerige  - Wadbister Salmon Ltd, Wadbister, Det Forenede Kongerige  - Wester Ross Salmon Ltd, Ullapool, Det Forenede Kongerige  b) norske producenter/eksportoerer  i) producenter  - Jul Notnes, Skrova, Norge  - Mowi A/S, Fyllingsdalen, Norge  - Oylaks A/S, Midsund, Norge  - Sanden Fiskeoppdrett, Midsund, Norge  - Strommen Lakseoppdrett A/S, Rugsund, Norge  ii) eksportoerer  - A/S Austevoll Fiskeindustri, Storebo, Norge  - Chr. Bjelland Seafoods A/S, Stavanger, Norge  - Fremstad Group A/S, Trondheim, Norge  - Hallvard Leroy A/S, Bergen, Norge  - Karsten J. Ellingsen, Skrova, Norge  - Manger Fiskemat A/S, Manger, Norge  - R. Domstein &  Co., Maloy, Norge  - Salmonor A/S, Bergen, Norge  - Skaarfish Florofryseri A/S, Floro, Norge  (7) Dumpingundersoegelsen omfattede perioden fra den 1. januar 1989 til den 31. december 1989.  B. VARE  (8) Vare  Den vare, der er omhandlet af proceduren, er fersk og koelet atlanterhavslaks, bortset fra frossen og roeget laks, henhoerende under KN-kode ex 0302 12 00.  Den eksporteres baade hel og udtaget til Faellesskabet.  (9) Samme vare  Atlanterhavslaks er, hvad enten de er opdraettet i Norge eller paa de skotske eller irske kyster, fordelt paa tre kvalitetstyper (produktion, almindelig og finere). Selv om der er smaa forskelle i koedets udseende, alt efter om varen har norsk, skotsk eller  irsk oprindelse, som isaer skyldes fedtindholdet, finder Kommissionen, at laks med oprindelse i Norge og Faellesskabet helt har samme fysiske egenskaber i den i artikel 2, stk. 12, i forordning (EOEF) nr. 2423/88 naevnte forstand.  C. DUMPING  (10) Normal vaerdi  Den saedvanlige beregning af den normale vaerdi i forbindelse med producenternes transaktioner blev ikke anset for at vaere en egnet metode i dette tilfaelde. Producenterne saelger hele deres produktion til eksportselskaber, som staar for afsaetningen af  varerne paa baade hjemme- og eksportmarkedet. Det var derfor noedvendigt at anvende de paagaeldende eksportselskabers priser. Naesten hele disse selskabers salg paa hjemmemarkedet var tabsgivende i den i artikel 2, stk. 4, i forordning (EOEF) nr. 2423/88 naevnte  forstand, og den normale vaerdi blev derfor beregnet paa grundlag af de norske producenters produktionsomkostninger, hvortil blev foejet de paagaeldende producenters fortjeneste, de undersoegte eksportselskabers generalomkostninger og en rimelig  fortjenstmargen paa videresalget (5 %).  (11) Eksportpris  Da naesten hele salget af fersk laks til Faellesskabet foregik via disse eksportselskaber, blev de paagaeldende selskabers eksportpris anvendt til beregningen af dumpingmargenen.  Eksportpriserne blev fastlagt paa grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales for de varer, der solgtes til eksport til Faellesskabet.  (12) Sammenligning  Den normale vaerdi blev i hvert enkelt tilfaelde sammenlignet med eksportpriserne, alt efter vaegt- og kvalitetskategori og i samme handelsled.  Kommissionen foretog i fornoedent omfang justering for forskelle, der paavirkede prisernes sammenlignelighed saasom transport-, forsikrings- og haandteringsomkostninger samt kreditbetingelser.  Paa dette grundlag fastlagde Kommissionen dumpingmargenen for hvert enkelt selskab. For samtlige selskaber, der var omfattet af undersoegelsen, var den vejede gennemsnitlige dumpingmargen 11,3 %, udtrykt i procent af den samlede cif vaerdi.  D. SKADE (4)  I. Maengde, markedsandel og importpriser  (13) Maengde  Det fremgaar af de oplysninger, der er til Kommissionens raadighed, at importen af norske opdraetslaks naesten tredobledes mellem 1986 og 1989 fra 21 596 tons til 58 849 tons.  (14) Markedsandel  Udviklingen i det synlige forbrug viser en regelmaessig vedvarende stigning mellem 1986 og 1989 fra 33 474 tons til 96 987 tons, dvs. en stigning paa 189,74 %.  Det boer i den forbindelse understreges, at de norske eksportselskaber var i stand til at udnytte tredoblingen af det synlige forbrug paa markedet i Faellesskabet og fastholde en markedsandel paa omkring 60 % mellem 1986 og 1989. Mellem 1988 og 1989 oegede  de norske eksportselskaber deres markedsandel med 1,66 %, hvilket i absolut vaerdi betoed en foroegelse af det norske salg paa 18 000 tons i forhold til en forbrugsstigning paa 28 000 tons.  (15) De norske eksportpriser  a) General tendens  Fra 1986 til 1989 noterer statistikkerne en nedgang paa 17 % i cif prisen for importeret laks. I undersoegelsesperioden faldt enhedsprisen i forhold til 1988 fra 6,21 ECU til 4,93 ECU pr. kg, dvs. en nedgang paa 20,61 %.  b) Underbud  Afbrydelsen i den pristendens, der havde vist sig i undersoegelsesperioden, gav sig for de undersoegte selskabers vedkommende udslag i omfattende prisunderbud, baseret paa en sammenligning af hver enkelt type, maaned for maaned, paa de vigtigste markeder i  Faellesskabet for eksporten af norsk laks.   Prisunderbuddene varierede for baade hel og udtaget laks mellem 2 % og 37 % paa det franske marked og mellem 2 % og 33 % paa det nederlandske marked. I Forbundsrepublikken Tyskland laa de registrerede prisunderbud paa mellem 3 % og 25 % for udtaget laks, som  udgoer den vaesentligste del af den norske lakseeksport til dette marked.  II. Virkningerne for den beroerte erhvervsgren i Faellesskabet  Indledende bemaerkning  (16) Da opdraetslaks er en foedevare, er det ikke muligt at foretage en relevant skelnen mellem produktion og salg.  Der er tale om en fersk vare, og alle »indhoestede« fisk boer derfor saelges hurtigst muligt i uforarbejdet stand eller forarbejdet til at blive afsat i anden form. Det er desuden ikke muligt at opbevare opdraetslaks laengere end et vist tidsrum, uden at de  bliver uegnet til konsum. Lagrene har foelgelig ingen relevant betydning i dette tilfaelde.  For at vurdere virkningerne af importen af norsk laks for den paagaeldende erhvervsgren i Faellesskabet, tog Kommissionen hensyn til foelgende elementer:  (17) Faellesskabsproducenternes salg  Udtrykt i maengde steg faellesskabsproducenternes salg fra ca. 10 800 tons i 1986 til 31 000 tons i 1989, dvs. en stigning paa 187 %.  (18) Markedsandel  Klagernes andel af markedet i Faellesskabet laa fast paa omkring 32 % fra 1986 til 1989, samtidig med at forbruget i Faellesskabet steg med naesten 190 %.  Faellesskabsproducenterne tabte dog 2,3 % af deres markedsandel i 1989 i forhold til 1988, da salget af deres varer kun steg med 31,59 %, medens forbruget i Faellesskabet steg med 40,98 %.  (19) Priser  Den paagaeldende faellesskabsindustris priser faldt 18,9 % mellem 1986 og 1989, nemlig fra 5,97 ECU pr. kg til 4,84 ECU pr. kg. Det boer noteres, at priserne laa fast paa omkring 6 ECU pr. kg mellem 1986 og 1988, og at prisfaldet skete i  undersoegelsesperioden.  (20) Finansielle resultater  Det fremgaar af de oplysninger, der er indhentet hos det repraesentative udvalg af faellesskabsproducenter, at faellesskabsproducenternes finansielle situation forvaerredes i perioden fra 1986 til 1989. Alle faellesskabsproducenter undtagen en havde enten  faldende fortjeneste eller led finansielle tab. Forvaerringen fortsatte i undersoegelsesperioden; medens der kun var en eneste producent, der led tab i 1988, maatte to tredjedele notere negative finansielle resultater paa 0,3 % til 69 % i 1989.  (21) Beskaeftigelse  Beskaeftigelsen i den paagaeldende erhvervsgren i Faellesskabet steg regelmaessigt indtil 1988, men der skete en tydelig nedgang i 1989. De smaa produktionsenheder fastholdt beskaeftigelsesniveauet, medens de stoerre enheder reducerede stigningen i antallet af  beskaeftigede.  (22) Investeringer  Efter en staerk stigning i realinvesteringen mellem 1986 og 1988 faldt infrastrukturudgifterne maerkbart i 1989.  (23) »Underselling«  Af undersoegelsen fremgaar det, at der finder »underselling« sted paa 29,6 %, naar der foretages en sammenligning af faellesskabsproducenternes gennemsnitlige produktionsomkostninger forhoejet med en rimelig fortjenstmargen paa 15 % og transportomkostningerne  og den gennemsnitlige cif stykpris for den norske import.  III. Konklusioner vedroerende skaden  (24) Faellesskabets marked for opdraetslaks var forholdsvis stabilt og afbalanceret indtil 1988, men situationen forvaerredes pludselig i 1989. Virkningerne af prisunderbuddene paa det franske, tyske og nederlandske marked i forbindelse med virkningerne af  maengden (nordmaendene tegner sig for over 60 % af markedet i Faellesskabet) betoed, at faellesskabsproducenterne blev tvunget til at saenke deres salgspriser betydeligt (18,10 %) i Faellesskabet, hvilket medfoerte finansielle tab, som undertiden var  omfattende.  Kun med saadanne finansielle tab kunne klagerne begraense tabet af markedsandel til 2,3 % og dette i en situation med stigende forbrug.  Af andre faktorer som beskaeftigelse og investeringer fremgaar det ogsaa, at der skete en forvaerring af forholdene for den paagaeldende erhvervsgren i Faellesskabet i 1989.  Det fremgaar af ovenstaaende, at der forvoldes skade isaer som foelge af den prisudhuling, der er paatvunget faellesskabsproducenterne, og forvaerringen af deres finansielle situation.  E. AARSAGSSAMMENHAENG  (25) Eksporten af varer fra Norge udgoer over 50 % af markedet i Faellesskabet, og det pristryk, som nordmaendene udoevede i 1989, var derfor til skade for den beroerte lakseindustri i Faellesskabet, som endnu er i sin vorden.  (26) Trods eksportfremstoed tegnede andre tredjelande sig mellem 1986 og 1989 med 7 138 tons varer kun for 7,36 % af markedet i Faellesskabet i 1989 og udgjorde kun 12,13 % af den norske eksportmaengde. Eksportoererne fra andre tredjelande oegede kun deres  markedsandel med 0,67 % i 1989 i modsaetning til nordmaendenes 1,61 %.  (27) Hvad angaar importpriserne paa anden laks end norsk, udviste disse en faldende tendens, som kan sammenlignes med tendensen for de norske importpriser mellem 1986 og 1989. Priserne paa andre importerede varer end norske laa forholdsvis fast i  undersoegelsesperioden, medens priserne paa importeret norsk laks faldt med 20,61 %, heraf 11,3 % som foelge af illoyal dumping.  (28) Endelig blev der ogsaa gjort rede for de negative virkninger af importen af stillehavslaks til dumpingpriser. Det boer her understreges, at importen af frossen stillehavslaks faldt 42,6 % fra 1987 til 1988 og 33,5 % fra 1988 til 1989, dvs. en nedgang  paa 61,8 % mellem 1987 og 1989, og at importen af fersk stillehavslaks kun udgoer 1 % af forbruget af fersk laks i Faellesskabet.  (29) Det paastaas, at faellesskabsproducenternes vanskeligheder skyldes stigende produktionsomkostninger som foelge af sygdom og uvejr samt betydelige finansielle udgifter paa grund af rentestigninger.  Kommissionen konstaterede i den forbindelse, at sygdom og uvejr ogsaa ramte norsk lakseopdraet, men isaer, at virkningerne af disse ekstraomkostninger er forholdsvis smaa, da producenterne almindeligvis er forsikret mod saadanne risici.  Hvad angaar de finansielle udgifter, konstateredes det, at den del af de norske producenters produktionsomkostninger ikke var maerkbart forskellig fra de skotske producenters del, nemlig 2,8 % mod 3,6 %, hvilket ikke kan forklare faellesskabsproducenternes  finansielle vanskeligheder i undersoegelsesperioden.  (30) Det fremgaar endelig, at der er en sammenhaeng mellem prisfaldet paa den norske import og den skade, der er forvoldt den paagaeldende erhvervsgren i Faellesskabet paa grund af prisunderbud som foelge af de norske eksportoerers dumpingpraksis og betydningen  af deres markedsandel (60 %).  F. FAELLESSKABETS INTERESSER  (31) Ved afgoerelsen om der skulle indfoeres beskyttelsesforanstaltninger vedroerende importen af norsk laks, blev der taget hensyn til de forskellige saerlige interesser, der findes i denne sektor, og de saerlige markedskarakteristika, der er forbundet med  beskaffenheden af den paagaeldende vare.  (32) Fra faellesskabsindustriens side gjorde flere sammenslutninger Kommissionen opmaerksom paa, at lakseproduktionen i omraader i Skotland og Irland i vid udstraekning har bidraget til den udviklingsproces, der er noedvendig for at skabe ligevaegt mellem  disse omraader og resten af Faellesskabet. Det ville derfor vaere beklageligt, om man forringede den oekonomiske struktur, der netop er i faerd med at udvikle sig i disse omraader, og som er kendetegnet ved et stort antal smaa og mellemstore virksomheder.  (33) Fra brugernes side blev det fremfoert, at hvis der blev indfoert en antidumpingtold paa importen af norsk laks, ville faellesskabsproduktionen ikke vaere i stand til at erstatte de norske forsyninger, da faellesskabsproducenterne allerede nu arbejder med  fuld kapacitet, og de ville heller ikke kunne levere laks paa over 5 kg, da laks med oprindelse i Faellesskabet gennemsnitligt vejer mindre.  (34) Visse brugere gjorde gaeldende, at prisforhoejelser paa fersk laks af norsk oprindelse eventuelt ville bevirke, at Faellesskabets forarbejdningsindustrier blev flyttet til andre lande, isaer til Norge.  G. FORANSTALTNINGERNES NOEDVENDIGHED  (35) I 1989 vedtog de norske myndigheder en raekke foranstaltninger, der tog sigte paa at begraense den maengde laks, der blev udbudt paa markedet. For det foerste maa isaer fremhaeves restriktioner vedroerende tildelingen af nye licenser til opdraet, yngelopdraet  og smoltproduktion. For det andet har den norske industri overtaget forvaltningen af et fryseprogram inden afsaetningsleddet, som skal forhindre, at der sker en maetning af markedet, og kanalisere udbuddene.  Kombinationen af disse foranstaltninger fik allerede i begyndelsen af 1990 priserne til at stige betydeligt paa markedet i Faellesskabet.  (36) Denne konjunkturbestemte aendring vil sandsynligvis blive bekraeftet i fremtiden, isaer da de norske myndigheder har givet udtryk for, at de er villige til at bidrage til en afbalanceret udvikling i eksporten af fersk laks til Faellesskabet og samtidig  respektere de traditionelle handelsmoenstre.  De norske myndigheder er klar over, at der er opstaaet alvorlige vanskeligheder som foelge af de usikre priser paa laks paa markedet i Faellesskabet, og de har forpligtet sig til at bekaempe de forstyrrende faktorer, som maatte beroere ligevaegten mellem udbud  og efterspoergsel, og tilskynde til foranstaltninger, der vil have stabiliserende indvirkning paa hele markedet.  Kommissionen finder derfor, at det ikke er noedvendigt at indfoere de antidumpingforanstaltninger vedroerende opdraetslaks med oprindelse i Norge.  H. AFSLUTNING AF ANTIDUMPINGPROCEDUREN  (37) Under disse omstaendigheder boer antidumpingproceduren afsluttes, uden at der indfoeres beskyttelsesforanstaltninger.  (38) Der blev ikke gjort indsigelse mod denne afgoerelse med undtagelse af Det Forenede Kongerige og Irland i Antidumpingudvalget.  (39) Klagerne er blevet underrettet om de vigtigste kendsgerninger og bemaerkninger, paa grundlag af hvilke Kommissionen havde til hensigt at afslutte proceduren, og har ikke gjort indsigelse mod det berettigede heri -  TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE:  Eneste artikel Antidumpingproceduren vedroerende importen af atlanterhavslaks med oprindelse i Norge, henhoerende under KN-kode ex 0302 12 00, afsluttes. Udfaerdiget i Bruxelles, den 15. marts 1991. Paa Kommissionens vegne  Frans ANDRIESSEN  Naestformand  (1) EFT nr. L 209 af 2. 8. 1988, s. 1. (2) EFT nr. C 25 af 2. 2. 1990, s. 6. (3) Vurdering for 1989. (4) Kommissionen anvendte foerst de oplysninger, der blev indhentet og efterproevet i forbindelse med undersoegelsen, som grundlag. Men paa grund  af stikproeveudtagningen var denne metode ikke altid anvendelig. Foelgende kilder blev derfor anvendt i betragtning (15) b), (19), (20), (21), (22) og (23) nemlig de undersoegte selskabers besvarelser; i betragtning (13) og (15) a) Eurostat-statistikker;  og i betragtning (14) og (18) en blanding af oplysningerne i klagen og Eurostat-statistikker.


title: Rådets afgørelse af 29. april 2004 om udnævnelse af medlemmer af Det Rådgivende Udvalg for Euratoms Forsyningsagentur

text:
               13.5.2004

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 135/1

      RÅDETS AFGØRELSE

   af 29. april 2004
   om udnævnelse af medlemmer af Det Rådgivende Udvalg for Euratoms Forsyningsagentur
   (2004/C 135/01)
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 54, stk. 2 og 3,
   under henvisning til artikel X i vedtægterne for Euratoms Forsyningsagentur (1), senest ændret ved afgørelse 95/1/EF, Euratom, EKSF af 1. januar 1995 (2),
   under henvisning til Rådets afgørelse af 22. september 2003 om udnævnelse af medlemmerne af Det Rådgivende Udvalg for Euratoms Forsyningsagentur (3),
   under henvisning til udtalelse fra Kommissionen, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Et antal pladser som medlemmer af ovennævnte udvalg er blevet ledige som følge af de udnævnelser, Rådet foretog ved afgørelse af 22. september 2003.

               (2)

               Disse ledige pladser bør derfor besættes.

               (3)

               Den italienske regering indstillede kandidaterne den 15. januar 2004 —

         TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
   Eneste artikel
   Raffaele DI SAPIA, Angelo PAPA, Lamberto MATTEOCCI, Roberto MUSSAPI udnævnes til medlemmer af Det Rådgivende Udvalg for Euratoms Forsyningsagentur for den resterende del af dette udvalgs mandatperiode, dvs. indtil den 28. marts 2005.

      Udfærdiget i Luxembourg, den 29. april 2004

            På Rådets vegne

         M. McDOWELL

            Formand

      (1)  EFT 27 af 6.12.1958, s. 534/58.

      (2)  EFT L 1 af 1.1.1995, s. 1.

      (3)  EUT C 232 af 27.9.2003, s. 1.


title: 2007/861/EF: Rådets afgørelse af 10. december 2007 om undertegnelse og midlertidig anvendelse af en aftale i form af brevveksling mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Belarus om ændring af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Belarus om handel med tekstilvarer

text:
               21.12.2007

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 337/113

         RÅDETS AFGØRELSE
   af 10. december 2007
   om undertegnelse og midlertidig anvendelse af en aftale i form af brevveksling mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Belarus om ændring af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Belarus om handel med tekstilvarer
   (2007/861/EF)
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 133 sammenholdt med artikel 300, stk. 2, første punktum,
   under henvisning til forslag fra Kommissionen, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Kommissionen har på Fællesskabets vegne ført forhandlinger om en aftale i form af brevveksling om forlængelse med et år af den eksisterende aftale med Republikken Belarus om handel med tekstilvarer, samt protokollerne dertil, med visse justeringer af de kvantitative lofter.

               (2)

               Aftalen i form af brevveksling bør anvendes midlertidigt fra den 1. januar 2008 i afventning af afslutningen af procedurerne for dens indgåelse, under forudsætning af at Republikken Belarus også anvender den midlertidigt.

               (3)

               Aftalen i form af brevveksling bør undertegnes på Fællesskabets vegne —

         TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
   Artikel 1
   Formanden for Rådet bemyndiges til at udpege den (de) person(er), der er beføjet til på Fællesskabets vegne at undertegne aftalen i form af brevveksling mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Belarus om ændring af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Belarus om handel med tekstilvarer, under forudsætning af aftalens indgåelse på et senere tidspunkt.
   Artikel 2
   Under forudsætning af gensidighed anvendes aftalen i form af brevveksling midlertidigt fra den 1. januar 2008 i afventning af den formelle indgåelse.
   Aftalens tekst i form af brevveksling er knyttet til denne afgørelse.
   Artikel 3
   1.   Hvis Republikken Belarus misligholder punkt 2.4 i aftalen i form af brevveksling, nedsættes kontingentet for 2008 til det gældende niveau i 2007.
   2.   Afgørelsen om gennemførelse af stk. 1 træffes efter den procedure, der er omhandlet i artikel 17 i Rådets forordning (EØF) nr. 3030/93 af 12. oktober 1993 om den fælles ordning for indførsel af visse tekstilvarer med oprindelse i tredjelande (1).
   Artikel 4
   Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.
   Den træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 10. december 2007.

            På Rådets vegne

         L. AMADO

            Formand

      (1)  EFT L 275 af 8.11.1993, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1217/2007 (EUT L 275 af 19.10.2007, s. 16).
    ---documentbreak---

               21.12.2007

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 337/114

         AFTALE
   i form af brevveksling mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Belarus om ændring af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Belarus om handel med tekstilvarer
   Hr.,
   1.   Jeg har den ære at henvise til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Belarus om handel med tekstilvarer, paraferet den 1. april 1993, senest ændret og forlænget ved aftalen i form af brevveksling, paraferet den 27. oktober 2006 (i det følgende benævnt »aftalen«).
   2.   Da aftalen udløber den 31. december 2007, vedtager Det Europæiske Fællesskab og Republikken Belarus i overensstemmelse med aftalens artikel 19, stk. 1, at forlænge aftalens varighed med en yderligere periode på et år med følgende ændringer og på følgende betingelser:

               2.1.

               Artikel 19, stk. 1, i aftalen affattes således:
               »Denne aftale træder i kraft på den første dag i måneden efter den dag, på hvilken parterne har meddelt hinanden, at de nødvendige procedurer i så henseende er afsluttet. Den anvendes indtil den 31. december 2008.«

               2.2.

               Bilag II, hvori angives de kvantitative restriktioner for eksporten fra Republikken Belarus til Det Europæiske Fællesskab, erstattes med tillæg 1 til dette brev.

               2.3.

               Bilaget til protokol C, hvori er angivet de kvantitative restriktioner for eksporten fra Republikken Belarus til Det Europæiske Fællesskab efter passiv forædling i Republikken Belarus, erstattes for perioden fra 1. januar 2008 til 31. december 2008 med tillæg 2 til dette brev.

               2.4.

               Importen til Belarus af tekstilvarer og beklædningsgenstande med oprindelse i Det Europæiske Fællesskab pålægges i 2008 en told på ikke over den for 2003 gældende i henhold til tillæg 4 i aftalen i form af brevveksling mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Belarus, paraferet den 11. november 1999.
               Anvendes disse satser ikke, har Fællesskabet ret til for aftalens resterende løbetid at genindføre de kvantitative restriktioner, der gjaldt for 2007, på et pro rata-grundlag som omhandlet i brevvekslingen, paraferet den 27. oktober 2006.

         3.   Det Europæiske Fællesskab og Belarus erindrer om deres aftale om at indlede konsultationer senest seks måneder før udløbet af gyldighedsperioden for denne aftale med henblik på eventuelt at indgå en ny aftale.
   4.   Skulle Republikken Belarus blive medlem af Verdenshandelsorganisationen (WTO) inden aftalens udløb, anvendes WTO's aftaler og regler fra datoen for Republikken Belarus' tiltrædelse af WTO.
   5.   Jeg ville være Dem taknemmelig, såfremt De vil bekræfte, at Deres regering er indforstået med det ovenfor anførte. Er dette tilfældet, træder denne aftale i form af brevveksling i kraft på den første dag i måneden efter den dag, på hvilken parterne har meddelt hinanden, at de nødvendige retlige procedurer i så henseende er afsluttet. I mellemtiden anvendes den midlertidigt fra den 1. januar 2008 under forudsætning af gensidighed.
   Modtag, hr., forsikringen om min mest udmærkede højagtelse.

         På vegne af Det Europæiske Fællesskab

      Tillæg 1

            »BILAG II

                        Belarus

                        Kategori

                        Enhed

                        Kontingent fra 1. januar 2008

                        Gruppe IA

                        1

                        tons

                        1 586

                        2

                        tons

                        7 307

                        3

                        tons

                        242

                        Gruppe IB

                        4

                        1 000 stk.

                        1 839

                        5

                        1 000 stk.

                        1 105

                        6

                        1 000 stk.

                        1 705

                        7

                        1 000 stk.

                        1 377

                        8

                        1 000 stk.

                        1 160

                        Gruppe IIA

                        9

                        tons

                        363

                        20

                        tons

                        329

                        22

                        tons

                        524

                        23

                        tons

                        255

                        39

                        tons

                        241

                        Gruppe IIB

                        12

                        1 000 par

                        5 959

                        13

                        1 000 stk.

                        2 651

                        15

                        1 000 stk.

                        1 726

                        16

                        1 000 stk.

                        186

                        21

                        1 000 stk.

                        930

                        24

                        1 000 stk.

                        844

                        26/27

                        1 000 stk.

                        1 117

                        29

                        1 000 stk.

                        468

                        73

                        1 000 stk.

                        329

                        83

                        tons

                        184

                        Gruppe IIIA

                        33

                        tons

                        387

                        36

                        tons

                        1 312

                        37

                        tons

                        463

                        50

                        tons

                        207

                        Gruppe IIIB

                        67

                        tons

                        359

                        74

                        1 000 stk.

                        377

                        90

                        tons

                        208

                        Gruppe IV

                        115

                        tons

                        322

                        117

                        tons

                        2 543

                        118

                        tons

                        471

                        1 000 stk: thousand of pieces.«

      Tillæg 2

            »BILAG TIL PROTOKOL C

                        Kategori

                        Enhed

                        Fra 1. januar 2008

                        4

                        1 000 stk.

                        6 190

                        5

                        1 000 stk.

                        8 628

                        6

                        1 000 stk.

                        11 508

                        7

                        1 000 stk.

                        8 638

                        8

                        1 000 stk.

                        2 941

                        12

                        1 000 stk.

                        5 815

                        13

                        1 000 stk.

                        911

                        15

                        1 000 stk.

                        5 044

                        16

                        1 000 stk.

                        1 027

                        21

                        1 000 stk.

                        3 356

                        24

                        1 000 stk.

                        864

                        26/27

                        1 000 stk.

                        4 206

                        29

                        1 000 stk.

                        1 705

                        73

                        1 000 stk.

                        6 535

                        83

                        tons

                        868

                        74

                        1 000 stk.

                        1 140«

   Hr.,
   Jeg har den ære hermed at anerkende modtagelsen af Deres skrivelse af ... med følgende ordlyd:

      »Hr.,
      1.   Jeg har den ære at henvise til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Belarus om handel med tekstilvarer, paraferet den 1. april 1993, senest ændret og forlænget ved aftalen i form af brevveksling, paraferet den 27. oktober 2006 (i det følgende benævnt »aftalen«).
      2.   Da aftalen udløber den 31. december 2007, vedtager Det Europæiske Fællesskab og Republikken Belarus i overensstemmelse med aftalens artikel 19, stk. 1, at forlænge aftalens varighed med en yderligere periode på et år med følgende ændringer og på følgende betingelser:

                  2.1.

                  Artikel 19, stk. 1, i aftalen affattes således:
                  »Denne aftale træder i kraft på den første dag i måneden efter den dag, på hvilken parterne har meddelt hinanden, at de nødvendige procedurer i så henseende er afsluttet. Den anvendes indtil den 31. december 2008.«

                  2.2.

                  Bilag II, hvori angives de kvantitative restriktioner for eksporten fra Republikken Belarus til Det Europæiske Fællesskab, erstattes med tillæg 1 til dette brev.

                  2.3.

                  Bilaget til protokol C, hvori er angivet de kvantitative restriktioner for eksporten fra Republikken Belarus til Det Europæiske Fællesskab efter passiv forædling i Republikken Belarus, erstattes for perioden fra 1. januar 2008 til 31. december 2008 med tillæg 2 til dette brev.

                  2.4.

                  Importen til Belarus af tekstilvarer og beklædningsgenstande med oprindelse i Det Europæiske Fællesskab pålægges i 2008 en told på ikke over den for 2003 gældende i henhold til tillæg 4 i aftalen i form af brevveksling mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Belarus, paraferet den 11. november 1999.
                  Anvendes disse satser ikke, har Fællesskabet ret til for aftalens resterende løbetid at genindføre de kvantitative restriktioner, der gjaldt for 2007, på et pro rata-grundlag som omhandlet i brevvekslingen, paraferet den 27. oktober 2006.

            3.   Det Europæiske Fællesskab og Belarus erindrer om deres aftale om at indlede konsultationer senest seks måneder før udløbet af gyldighedsperioden for denne aftale med henblik på eventuelt at indgå en ny aftale.
      4.   Skulle Republikken Belarus blive medlem af Verdenshandelsorganisationen (WTO) inden aftalens udløb, anvendes WTO's aftaler og regler fra datoen for Republikken Belarus' tiltrædelse af WTO.
      5.   Jeg ville være Dem taknemmelig, såfremt De vil bekræfte, at Deres regering er indforstået med det ovenfor anførte. Er dette tilfældet, træder denne aftale i form af brevveksling i kraft på den første dag i måneden efter den dag, på hvilken parterne har meddelt hinanden, at de nødvendige retlige procedurer i så henseende er afsluttet. I mellemtiden anvendes den midlertidigt fra den 1. januar 2008 under forudsætning af gensidighed.
      Modtag, hr., forsikringen om min mest udmærkede højagtelse.«

   Jeg har den ære hermed at bekræfte, at min regering er indforstået med indholdet af den pågældende skrivelse.
   Modtag, hr., forsikringen om min mest udmærkede højagtelse.

         For regeringen for Republikken Belarus


title: Rådets afgørelse af 14. juli 2015 om udnævnelse af nye medlemmer af bestyrelsen for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse

text:
               16.7.2015

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 232/2

         RÅDETS AFGØRELSE
   af 14. juli 2015
   om udnævnelse af nye medlemmer af bestyrelsen for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse
   (2015/C 232/03)
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 337/75 af 10. februar 1975 om oprettelse af et europæisk center for udvikling af erhvervsuddannelse (1), særlig artikel 4,
   under henvisning til de kandidatlister, som er indgivet til Rådet af medlemsstaternes regeringer for deres repræsentanter og af Kommissionen for repræsentanterne for arbejdstagernes og arbejdsgivernes faglige organisationer, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Rådet har ved afgørelse af 16. juli 2012 (2) og 27. november 2012 (3) udnævnt medlemmerne af bestyrelsen for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse for perioden fra den 18. september 2012 til den 17. september 2015.

               (2)

               Medlemmerne af nævnte centers bestyrelse skal udnævnes for en periode på tre år —

         VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
   Eneste artikel
   Til medlemmer af bestyrelsen for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse udnævnes for tidsrummet fra den 18. september 2015 til den 17. september 2018:
   I.   REGERINGSREPRÆSENTANTER

               Belgien (rotationsordning)

               Det flamske fællesskab — Micheline SCHEYS
               Det franske fællesskab — Guibert DEBROUX

               Bulgarien

               Emilia VALCHOVSKA

               Tjekkiet

               Marta STARÁ

               Danmark

               Lars MORTENSEN

               Tyskland

               Peter THIELE

               Estland

               Rita SIILIVASK

               Irland

               John McGRATH

               Grækenland

               Dimitrios CHASAPIS

               Spanien

               Soledad IGLESIAS JIMÉNEZ

               Frankrig

               Marianne DE BRUNHOFF

               Kroatien

               Katarina GRGEC

               Italien

               Marinella COLUCCI

               Cypern

               George PANAYIDES

               Letland

               Inta ŠUSTA

               Litauen

               Saulius ZYBARTAS

               Luxembourg

               Antonio DE CAROLIS

               Ungarn

               László ODROBINA

               Μalta

               Vince MAIONE

               Nederlandene

               Peter VAN IJSSELMUIDEN

               Østrig

               Reinhard NÖBAUER

               Polen

               Piotr BARTOSIAK

               Portugal

               Isilda FERNANDES

               Rumænien

               Gabriela CIOBANU

               Slovenien

               Slavica ČERNOŠA PhD

               Slovakiet

               Juraj VANTUCH

               Finland

               Tarja RIIHIMÄKI

               Sverige

               Carina LINDEN

               Det Forenede Kongerige

               Ian PEGG

         II.   ARBEJDSTAGERREPRÆSENTANTER

               Belgien

               Jan VERCAMST

               Bulgarien

               Yuliya SIMEONOVA

               Tjekkiet

               Petr PEČENKA

               Danmark

               Erik SCHMIDT

               Tyskland

               Mario PATUZZI

               Estland

               Kaja TOOMSALU

               Irland

               Frank VAUGHAN

               Grækenland

               Andreas STOIMENIDIS

               Spanien

               Yolanda PONCE SANZ

               Frankrig

               Laurence MARTIN

               Kroatien

               Dijana ŠOBOTA

               Italien

               Milena MICHELETTI

               Cypern

               Nicos NICOLAOU

               Letland

               Ruta PORNIECE

               Litauen

               Tatjana BABRAUSKIENE

               Luxembourg

               Jean-Claude REDING

               Ungarn

                   (4)

               Μalta

               Kevin BONELLO

               Nederlandene

               Isabel COENEN

               Østrig

               Alexander PRISCHL

               Polen

               Dagmara IWANCIW

               Portugal

               Hugo DIONÍSIO

               Rumænien

               Gheorghe SIMION

               Slovenien

               Anton ROZMAN

               Slovakiet

               Bernard ŠIŠKA

               Finland

               Kirsi RASINAHO

               Sverige

               German BENDER

               Det Forenede Kongerige

               Kirsi-Marja KEKKI

         III.   ARBEJDSGIVERREPRÆSENTANTER

               Belgien

               Jan DELFOSSE

               Bulgarien

               Daniela SIMIDCHIEVA

               Tjekkiet

               Milos RATHOUSKY

               Danmark

               Henrik BACH MORTENSEN

               Tyskland

               Barbara DORN

               Estland

               Anneli ENTSON

               Irland

               Tony DONOHOE

               Grækenland

               Rena BARDANI

               Spanien

               Juan Carlos TEJEDA HISADO

               Frankrig

               Siham SAIDI

               Kroatien

                   (5)

               Italien

               Claudio GENTILI

               Cypern

               Michael PILIKOS

               Letland

               Ilona KIUKUCANE

               Litauen

               Aidas VAIČIULIS

               Luxembourg

               Paul KRIER

               Ungarn

               Adrien BALINT

               Μalta

                   (5)

               Nederlandene

               G.A.M VAN DER GRIND

               Østrig

               Gerhard RIEMER

               Polen

               Andrzej STEPNIKOWSKI

               Portugal

               Ana Maria SANTOS GOUVEIA LOPES

               Rumænien

               Julian GROPOSILA

               Slovenien

               Simon OGRIZEK

               Slovakiet

               MARTIN HOŠTÁK, PhD

               Finland

               Satu AGREN

               Sverige

               Karin THAPPER

               Det Forenede Kongerige

               Graham LANE

      (1)  EFT L 39 af 13.2.1975, s. 1.

      (2)  EUT C 228 af 31.7.2012, s. 2.

      (3)  EUT C 382 af 12.12.2012, s. 7.

      (4)  Udnævnes senere.

      (5)  Udnævnes senere.


Avis juridique important

|

31999D0037

1999/37/EF: Rådets afgørelse af 26. november 1998 om Det Europæiske Fællesskabs holdning til de regler for mæglingsproceduren vedrørende tvister om transit, der skal vedtages af Den Europæiske Energicharterkonference

EF-Tidende nr. L 011 af 16/01/1999 s. 0037 - 0038

RÅDETS AFGØRELSE af 26. november 1998 om Det Europæiske Fællesskabs holdning til de regler for mæglingsproceduren vedrørende tvister om transit, der skal vedtages af Den Europæiske Energicharterkonference (1999/37/EF) RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,under henvisning til artikel 3, stk. 2, i Rådets og Kommissionens afgørelse 98/181/EF, EKSF, Euratom (1),under henvisning til Kommissionens initiativ, ogud fra følgende betragtninger:De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater undertegnede energichartertraktaten den 17. december 1994;De Europæiske Fællesskaber og et stort flertal af deres medlemsstater deponerede deres godkendelses- eller ratifikationsinstrumenter hos depositaren, Den Portugisiske Republiks regering, den 16. december 1997;de resterende medlemsstater vil snart ratificere energichartertraktaten;energichartertraktaten trådte i kraft den 16. april 1998;ifølge energichartertraktatens artikel 7 træffer hver kontraherende part de nødvendige foranstaltninger for at lette transit af energimaterialer og -produkter i overensstemmelse med princippet om transitfrihed og uden skelnen med hensyn til sådanne energimaterialers og - produkters oprindelses - og bestemmelsessted eller ejendomsretten hertil, uden forskelsbehandling i forbindelse med prisfastsættelse på grundlag af en sådan skelnen og uden at pålægge urimelige forsinkelser, restriktioner eller afgifter;nævnte artikel indeholder også bestemmelser, der gælder for tvister om alle spørgsmål vedrørende transit;ifølge artikel 7 i energichartertraktaten vedtager charterkonferencen standardbestemmelser om mæglingsproceduren og vederlag til forligsmæglerne;et udkast til regler for mæglingsproceduren blev drøftet på charterkonferencen den 23.-24. april 1998; charterkonferencen besluttede, at dette udkast til regler skal være retningsgivende, indtil reglerne vedtages formelt;charterkonferencen den 3.-4. december 1998 skal formelt vedtage dette udkast til regler, således som det i mellemtiden er blevet endeligt udformet;Fællesskabet bør godkende dette udkast til regler på charterkonferencen -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Eneste artikel Reglerne for mæglingsproceduren vedrørende tvister om transit, således som de er anført i bilaget, skal på charterkonferencen godkendes på Fællesskabets vegne (2).Udfærdiget i Bruxelles, den 26. november 1998.På Rådets vegneM. BARTENSTEINFormand(1) EFT L 69 af 9. 3. 1998, s. 1.(2) Disse regler blev vedtaget formelt af charterkonferencen den 3. december 1998.


Avis juridique important

|

32000D0205

2000/205/EF: Rådets afgørelse af 28. februar 2000 om indgåelse af aftalen i form af brevveksling mellem Det Europæiske Fællesskab og Kongeriget Marokko om visse ændringer af bilag 2, 3, 4 og 6 til Euro-Middelhavsaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Kongeriget Marokko på den anden side

EF-Tidende nr. L 070 af 18/03/2000 s. 0205 - 0205

RÅDETS AFGØRELSEaf 28. februar 2000om indgåelse af aftalen i form af brevveksling mellem Det Europæiske Fællesskab og Kongeriget Marokko om visse ændringer af bilag 2, 3, 4 og 6 til Euro-Middelhavsaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Kongeriget Marokko på den anden side(2000/205/EF)RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 133, stk. 3, sammenholdt med artikel 300, stk. 2, første punktum,under henvisning til forslag fra Kommissionen, ogud fra følgende betragtninger:(1) I lyset af den tid, der er gået, og de forandringer, der er sket, siden undertegnelsen den 26. februar 1996 af Euro-Middelhavsaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Kongeriget Marokko på den anden side, har det vist sig hensigtsmæssigt i begrænset omfang at ændre visse bilag til denne aftale.(2) Ændringerne indebærer en liberalisering af den toldordning, som Marokko anvender for importen af industrivarer med oprindelse i Fællesskabet.(3) Aftalen i form af brevveksling, der er forhandlet mellem Fællesskabet og Kongeriget Marokko, bør godkendes -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1Aftalen i form af brevveksling mellem Det Europæiske Fællesskab og Kongeriget Marokko om visse ændringer af bilag 2, 3, 4 og 6 til Euro-Middelhavsaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Kongeriget Marokko på den anden side godkendes herved på Fællesskabets vegne.Teksten til aftalen er knyttet til denne afgørelse.Artikel 2Formanden for Rådet bemyndiges til at udpege den person, der er beføjet til at undertegne aftalen med bindende virkning for Fællesskabet.Udfærdiget i Bruxelles, den 28. februar 2000.På Rådets vegneJ. PINA MOURAFormand