Avis juridique important

|

32004D0183

2004/183/EF: Rådets afgørelse af 13. januar 2004 om undertegnelse og midlertidig anvendelse af en aftale i form af brevveksling mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Kroatien om det midlertidige pointsystem, som finder anvendelse på tunge lastvogne, der kører gennem Østrig

EU-Tidende nr. L 057 af 25/02/2004 s. 0019 - 0019

Rådets afgørelseaf 13. januar 2004om undertegnelse og midlertidig anvendelse af en aftale i form af brevveksling mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Kroatien om det midlertidige pointsystem, som finder anvendelse på tunge lastvogne, der kører gennem Østrig(2004/183/EF)RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 71, stk. 1, sammenholdt med artikel 300, stk. 2, første afsnit, første punktum,under henvisning til forslag fra Kommissionen, ogud fra følgende betragtninger:(1) Kommissionen har forhandlet om en aftale i form af brevveksling mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Kroatien om det midlertidige pointsystem, som finder anvendelse på tunge lastvogne, der kører gennem Østrig.(2) Med forbehold af indgåelse på et senere tidspunkt bør aftalen undertegnes.(3) Der bør træffes foranstaltninger til at anvende aftalen midlertidigt fra den 1. januar 2004 -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1Formanden for Rådet bemyndiges til at udpege den (de) person(er), der er beføjet til på vegne af Det Europæiske Fællesskab at undertegne aftalen i form af brevveksling mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Kroatien om det midlertidige pointsystem, som finder anvendelse på tunge lastvogne, der kører gennem Østrig, med forbehold af dens indgåelse på et senere tidspunkt.Teksten til aftalen er knyttet til denne afgørelse.Artikel 2Den i artikel 1 nævnte aftale anvendes midlertidigt fra den 1. januar 2004.Artikel 3Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.Udfærdiget i Bruxelles, den 13. januar 2004.På Rådets vegneB. CowenFormand


title: 2006/288/EF: Kommissionens afgørelse af  30. marts 2006  om nedsættelse af en ekspertgruppe vedrørende de europæiske værdipapirmarkeder, som kan give juridisk og økonomisk rådgivning om anvendelsen af EU’s værdipapirdirektiver

text:
               19.4.2006

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 106/14

      KOMMISSIONENS AFGØRELSE

   af 30. marts 2006
   om nedsættelse af en ekspertgruppe vedrørende de europæiske værdipapirmarkeder, som kan give juridisk og økonomisk rådgivning om anvendelsen af EU’s værdipapirdirektiver
   (2006/288/EF)
   KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —
   under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Fuldt integrerede og effektive finansmarkeder er en forudsætning for velfungerende moderne økonomier. Derfor er gennemførelsen af det indre marked for finansielle tjenesteydelser en vigtig del af Lissabon-processens økonomiske reformer og afgørende for EU’s globale konkurrenceevne.

               (2)

               Hvidbogen om politikken for finansielle tjenesteydelser 2005-2010 (herefter benævnt »hvidbogen«) (1) præsenterer Europa-Kommissionens prioriteter for politikken for finansielle tjenesteydelser frem til 2010. En af målsætningerne med Kommissionens politik for finansielle tjenesteydelser er at gennemføre, håndhæve og løbende evaluere den eksisterende lovgivning og konsekvent anvende dagsordenen for bedre regulering på kommende initiativer.

               (3)

               Hvidbogen peger på en række praktiske skridt for at belyse, hvordan fællesskabsretten anvendes i praksis, og for at sikre, at den grad af retlig kohærens, markederne har brug for, faktisk bliver gennemført i overensstemmelse med Kommissionens dagsorden for bedre regulering. Da den første kontrol af ensartet anvendelse i forskellige sektorer vil finde sted på værdipapirområdet, har man besluttet at nedsætte en gruppe af aktører fra og eksperter i værdipapirmarkederne for at hjælpe Kommissionen med at analysere de største problemer på dette område. Dermed må man undersøge gennemførelsen og anvendelsen af fællesskabsretten i praksis og sikre, at der faktisk er tale om den grad af retlig kohærens, der er påkrævet for grænseoverskridende investeringstjenester og værdipapirmarkederne.

               (4)

               Ud over at få aktørernes råd om spørgsmål vedrørende den retlige evaluering af EU’s værdipapirdirektiver finder Kommissionen det vigtigt at høre ekspertgruppens analyse af den økonomiske virkning af EU’s værdipapirdirektiver og den praktiske gennemførelse og anvendelse i medlemsstaterne. Derfor vil ekspertgruppen også bistå Kommissionen med at udarbejde dens rapporter om anvendelsen af de forskellige bestemmelser i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF af 21. april 2004 om markeder for finansielle instrumenter, om ændring af Rådets direktiv 85/611/EØF, og 93/6/EØF samt Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/12/EF og om ophævelse af Rådets direktiv 93/22/EØF (2), og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/71/EF af 4. november 2003 om det prospekt, der skal offentliggøres, når værdipapirer udbydes til offentligheden eller optages til handel, og om ændring af direktiv 2001/34/EF (3), direktiv 2003/6/EF af 28. januar 2003 om insiderhandel og kursmanipulation (markedsmisbrug) (4) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/109/EF af 15. december 2004 om harmonisering af gennemsigtighedskrav i forbindelse med oplysninger om udstedere, hvis værdipapirer er optaget til handel på et reguleret marked, og om ændring af direktiv 2001/34/EF (5). Ekspertgruppen vil også give teknisk rådgivning, når Kommissionen anmoder herom, vedrørende spørgsmål af aktuel relevans på EU’s værdipapirmarkeder, som f.eks. kreditvurderingsinstitutter og finansanalytikere.

               (5)

               Ekspertgruppen skal bestå af personer med juridisk ekspertise eller direkte kommerciel erfaring i de emner, mandatet omfatter. Der skal være mulighed for at lade eksperter eller observatører fra andre ekspertgrupper eller forbruger-/investorsammenslutninger deltage.

               (6)

               Denne afgørelse er det konkrete udtryk for det tilsagn om at oprette ekspertgruppen, Kommissionen gav i hvidbogen, og fastlægger procedurerne for dens sammensætning og arbejdsmetoder.

               (7)

               Da ekspertgruppens aktiviteter skal være af begrænset varighed, vil den indlede sit arbejde i 2006 og forsætte til udgangen af 2009, medmindre Kommissionen beslutter at forlænge dens mandat —

         TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
   Artikel 1
   Kommissionen nedsætter hermed en ekspertgruppe vedrørende de europæiske værdipapirmarkeder, herefter kaldet »gruppen«.
   Artikel 2
   Opgave
   Gruppen skal:

               —

               rådgive Kommissionen i forbindelse med dens analyser af den retlige kohærens i EU-reglerne og i givet fald gennemførelsen heraf i national ret ved at kontrollere, om EU’s værdipapirdirektiver behandler alle sektorer ens, ved at gennemgå den relevante ret for at finde frem til punkter i lovgivningen, der skaber retsusikkerhed for de regulerede aktører og brugerne af værdipapirmarkederne og dermed gør disse markeder mindre velfungerende

               —

               bistå Kommissionen med rådgivning i forbindelse med dens udarbejdelse af rapporter om anvendelsen af de forskellige bestemmelser i direktiv 2004/39/EF, 2003/71/EF, 2004/109/EF og 2003/6/EF. Gruppens rådgivning vil desuden kræve en analyse af disse direktivers økonomiske virkning

               —

               give teknisk rådgivning, når Kommissionen anmoder herom, vedrørende spørgsmål af aktuel relevans på EU’s værdipapirmarkeder, som f.eks. kreditvurderingsinstitutter og finansanalytikere. Med hensyn til kreditvurderingsinstitutter vil Kommissionen indhente oplysninger om synspunkter blandt markedsaktørerne, navnlig købere af komplekse finansielle instrumenter, ved at bede gruppen om rådgivning om specifikke emner i forbindelse med kreditvurderingsinstitutternes arbejde. Med hensyn til finansanalytikere kan gruppen blive bedt om at udtale sig om, hvorvidt de eksisterende lovkrav er passende.

         Gruppen rapporterer regelmæssigt til Kommissionen og giver en oversigt over sine analyser og rådgivning. Kommissionen er ikke bundet af gruppens rådgivning, og rådgivningen berører ikke rådgivning fra andre af Kommissionens ekspertgrupper om beslægtede emner, der er omfattet af mandatet. Gruppen sikrer passende koordinering med disse øvrige relevante ekspertgrupper for at undgå dobbeltarbejde.
   Artikel 3
   Sammensætning — Udpegelse
   1.   Gruppen består af højst 20 medlemmer.
   2.   Gruppens medlemmer udpeges af Kommissionen på grundlag af ansøgninger efter en indkaldelse af interessetilkendegivelser fra fremtrædende eksperter med praktisk erfaring fra erhvervslivet, det akademiske miljø eller civilsamfundet, herunder repræsentanter for forbruger- eller investorsammenslutninger, der er involveret i sektoren for investeringstjenester og værdipapirer.
   3.   Kommissionen vurderer egnetheden af de individuelle eksperter, der har tilkendegivet deres interesse, efter følgende kriterier:

               —

               dokumenteret ekspertise og nylig praktisk erfaring, blandt andet på europæisk eller internationalt plan, inden for områder, der er relevante for sektoren for investeringstjenester og værdipapirer, og/eller i virkningen af EU's værdipapirdirektiver på disse områder

               —

               den enkelte eksperts evne til at præge holdninger i erhvervslivet, det akademiske miljø og civilsamfundet inden for de områder, der er omfattet af mandatet

               —

               interessetilkendegivelser skal ledsages af dokumentation for, at den enkelte ekspert opfylder ovenstående betingelser

               —

               de enkelte eksperter skal desuden have et så indgående kendskab til et sprog, som er udbredt i finanskredse, at de kan bidrage til drøftelser og udarbejdelse af rapporter på dette sprog.

         4.   Ved udvælgelsen af eksperter tager Kommissionen desuden hensyn til behovet for at inddrage ekspertise, der omfatter alle de relevante funktioner og produkter i værdipapirsektoren.
   Endvidere skal Kommissionen sikre en bred geografisk repræsentation i gruppen af eksperter, som har direkte kendskab til en bred vifte af EU-markeder, herunder nationale markeder, i størst muligt omfang på grundlag af de modtagne interessetilkendegivelser.
   5.   Der gælder følgende bestemmelser:

               —

               Medlemmerne udpeges personligt, og der er ikke mulighed for at lade stedfortrædere deltage i gruppens drøftelser, og medlemmerne skal rådgive Kommissionen uafhængigt af alle erhvervsmæssige forbindelser eller anden indflydelse udefra.

               —

               Medlemmerne udpeges for en toårig periode, der kan forlænges.

               —

               Medlemmerne forventes at tage aktivt del i gruppens møder og i mindst én af de undergrupper, der er nævnt i artikel 4, stk. 2.

               —

               Medlemmer, som ikke længere er i stand til at bidrage effektivt til gruppens drøftelser, som træder ud, eller som ikke overholder betingelserne i denne artikel eller i artikel 287 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, kan erstattes af Kommissionen for den resterende mandatperiode.

               —

               Navnene på de medlemmer, Kommissionen har udpeget, vil blive offentliggjort på GD for Det Indre Marked og Tjenesteydelsers websted. Medlemmernes navne indsamles, behandles og offentliggøres i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (6).

         Artikel 4
   Arbejde
   1.   Kommissionen tilrettelægger og leder gruppens møder. Gruppen mødes fire gange om året i plenum og flere gange i undergrupperne.
   2.   Kommissionen kan nedsætte en eller flere undergrupper for at undersøge specifikke spørgsmål og fastlægge gruppernes kommissorium. Alle undergrupper skal opløses, så snart deres specifikke funktion er udført.
   3.   Kommissionen udarbejder et arbejdsprogram for hvert kalenderår. Programmet fastlægger, hvilke emner gruppen eller en af dens undergrupper skal drøfte, og indeholder en tidsplan for drøftelser af rapportudkast på gruppens plenarmøder. Gruppens råd og analyser vil give Kommissionen mulighed for at foretage den fornødne vurdering.
   4.   Kommissionen kan anmode eksperter eller observatører med specifik kompetence i et emne på dagsordenen om at deltage i gruppens eller en undergruppes drøftelser, hvis det er nyttigt eller påkrævet. Denne bestemmelse kan bruges til at invitere eksperter fra andre af Kommissionens ekspertgrupper eller observatører fra sammenslutninger, der repræsenterer forbrugere eller investorer.
   5.   En ekspert eller observatør må ikke videregive oplysninger indhentet gennem deltagelse i gruppens eller en undergruppes drøftelser, hvis Kommissionen klassificerer disse oplysninger som fortrolige.
   6.   Gruppen og dens undergrupper mødes normalt i Kommissionens lokaler i overensstemmelse med de procedurer og efter den tidsplan, Kommissionen har fastlagt. Kommissionen varetager gruppens sekretariatsopgaver.
   7.   Gruppen vedtager sine vedtægter på grundlag af et udkast, som Kommissionen forelægger.
   8.   Kommissionen offentliggør gruppens konklusioner og rapporter samt sine egne og undergruppernes mødereferater på GD for Det Indre Marked og Tjenesteydelsers websted på det sprog, det pågældende dokument er udarbejdet på.
   Artikel 5
   Mødeudgifter
   1.   Kommissionen refunderer medlemmernes rejse- og opholdsudgifter i forbindelse med gruppens aktiviteter i henhold til Kommissionens gældende bestemmelser herom. Medlemmerne modtager ingen betaling for deres arbejde.
   2.   Mødeudgifterne refunderes inden for bevillingsrammerne for den pågældende afdeling ved den årlige procedure for ressourcefordeling.
   Artikel 6
   Ikrafttræden
   Denne afgørelse træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Den gælder indtil udgangen af 2009, medmindre Kommissionen inden da beslutter at forlænge mandatet for gruppen eller en af de undergrupper, der kan være nedsat.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 30. marts 2006.

            På Kommissionens vegne

         Charlie McCREEVY

            Medlem af Kommissionen

      (1)  White Paper on Financial Services Policy (2005-2010), COM(2005) 629 final af 1.12.2005 (foreligger ikke på dansk).

      (2)  EUT L 145 af 30.4.2004, s. 1. Berigtiget ved EUT L 45 af 16.2.2005, s. 18.

      (3)  EUT L 345 af 31.12.2003, s. 64.

      (4)  EUT L 96 af 12.4.2003, s. 16.

      (5)  EUT L 390 af 31.12.2004, s. 38.

      (6)  EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1.


Avis juridique important

|

32000D0228

2000/228/EF: Rådets afgørelse af 13. marts 2000 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitik for år 2000

EF-Tidende nr. L 072 af 21/03/2000 s. 0015 - 0020

Rådets afgørelseaf 13. marts 2000om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitik for år 2000(2000/228/EF)RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 128, stk. 2,under henvisning til forslag fra Kommissionen,under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet(1),under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg(2),under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget(3),under henvisning til udtalelse fra Beskæftigelses- og Arbejdsmarkedsudvalget, ogud fra følgende betragtninger:(1) Beskæftigelsen er det spørgsmål, som Den Europæiske Union prioriterer højest. Der bør til stadighed gøres en koordineret indsats for at bekæmpe arbejdsløsheden og skabe en vedvarende forøgelse af det nuværende beskæftigelsesniveau.(2) Luxembourg-processen, der er baseret på gennemførelsen af den koordinerede europæiske beskæftigelsesstrategi, blev iværksat ved Det Europæiske Råds ekstraordinære møde om beskæftigelse den 20.-21. november 1997. Ved Rådets resolution af 15. december 1997 om retningslinjerne for beskæftigelsen i 1998(4), som blev bekræftet af Det Europæiske Råd, blev der iværksat en meget synlig proces, der er præget af et stærkt politisk engagement og bred enighed blandt de berørte parter.(3) Rådets resolution af 22. februar 1999 om retningslinjerne for beskæftigelsen i 1999(5) har muliggjort en konsolidering af Luxembourg-processen via gennemførelsen af nævnte retningslinjer.(4) Der bør tages hensyn til bidraget fra arbejdsmarkedets parter inden for Det Stående Udvalg for Beskæftigelse, som led i den sociale dialog og som følge af de kontakter, der er blevet knyttet til stats- og regeringscheferne og Kommissionen.(5) Udtalelsen fra beskæftigelses- og arbejdsmarkedsudvalget er blevet udarbejdet sammen med udvalget for økonomisk politik.(6) Den fælles rapport om beskæftigelsen 1999, der er udarbejdet af Rådet og Kommissionen i fællesskab, beskriver beskæftigelsessituationen i Fællesskabet og gennemgår medlemsstaternes indsats for at gennemføre deres beskæftigelsespolitik i overensstemmelse med retningslinjerne for beskæftigelsen i 1999.(7) Rådet vedtog den 14. februar 2000 henstillinger om gennemførelsen af medlemsstaternes beskæftigelsespolitik.(8) Det Europæiske Råd i Köln den 3.-4. juni 1999 tog initiativ til en europæisk beskæftigelsespagt, som danner grundlag for en varig og global strategi med henblik på at øge væksten og beskæftigelsesniveauet, og som ved at indføre den makroøkonomiske dialog (Köln-processen) føjer en tredje søjle til den koordinerede beskæftigelsesstrategi (Luxembourg-processen) og til de økonomiske reformer (Cardiff-processen).(9) Det skal sikres, at der er overensstemmelse og synergi mellem retningslinjerne for beskæftigelsen og de overordnede retningslinjer for økonomisk politik.(10) På mødet i Helsingfors den 10.-11. december 1999 vedtog Det Europæiske Råd konklusionerne om retningslinjerne for beskæftigelsen i 2000, som omfatter nogle få ændringer, der yderligere skal forbedre retningslinjernes målrettethed og rækkevidde.(11) Forebyggende og aktive foranstaltninger bør fremme en reel integrering på arbejdsmarkedet.(12) Der er behov for, at IT-kvalifikationerne udbygges, samt for at skolerne udstyres med edb-udstyr og internetadgang.(13) Arbejdsmarkedets parter på alle niveauer samt de regionale og lokale myndigheder skal inddrages i gennemførelsen af retningslinjerne, således at de inden for deres ansvarsområde kan bidrage til at fremme et højt beskæftigelsesniveau.(14) De offentlige arbejdsformidlingskontorer bør spille en vigtig rolle med hensyn til at træffe forebyggende og aktive foranstaltninger og at klarlægge beskæftigelsesmulighederne på lokalt plan med henblik på at få arbejdsmarkedet til at fungere bedre.(15) Der kan være forskelle med hensyn til iværksættelsen af retningslinjerne afhængigt af retningslinjernes art, de parter, som de henvender sig til, samt de forskellige forhold i medlemsstaterne. Iværksættelsen skal respektere subsidiaritetsprincippet samt medlemsstaternes beføjelser inden for beskæftigelse.(16) Medlemsstaterne bør i forbindelse med gennemførelsen af retningslinjerne i overensstemmelse med nærhedsprincippet kunne tage hensyn til regionale forhold, samtidig med at de fuldt ud opfylder de nationale mål, og til princippet om ligebehandling af borgerne.(17) Der bør sikres en opfølgning af direktiv 1999/85/EF(6), som giver mulighed for forsøgsvis at anvende en nedsat momssats for arbejdskraftintensive tjenesteydelser, for at undersøge bl.a. hvilke jobskabende virkninger nationale initiativer kan have.(18) Gennemførelsen af retningslinjerne for beskæftigelsen vil kunne bidrage positivt til løsningen af problemet med sort arbejde.(19) Kommissionen og medlemsstaterne er enige om at fortsætte og fremskynde arbejdet med indikatorer og systemer til indsamling af sammenlignelige oplysninger, således at gennemførelsen og virkningen af de vedlagte retningslinjer kan vurderes, og deres mål på EF-plan og på nationalt plan kan finjusteres. God praksis i medlemsstaterne bør også tages i betragtning.(20) Det vil være hensigtsmæssigt i år 2000 at foretage en midtvejsrevision af retningslinjerne for beskæftigelsen, således at de kan samordnes og konsolideres yderligere inden for de eksisterende fire søjler.(21) Præcise nationale rapporter ledsaget af indikatorer vil give de øvrige medlemsstater og Kommissionen mulighed for effektivt at vurdere de enkelte medlemsstaters fremskridt med hensyn til gennemførelsen af retningslinjerne.(22) Der bør i den nye programmeringsperiode fokuseres på Den Europæiske Socialfonds bidrag til den europæiske beskæftigelsesstrategi.(23) Det Europæiske Råd i Amsterdam støttede bæredygtig udvikling og integration af miljøspørgsmål i de øvrige EF-politikker. Medlemsstaterne opfordres til at lade en sådan integration komme til udtryk i deres nationale beskæftigelsesstrategier ved at fremme skabelse af nye arbejdspladser i miljøsektoren -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Eneste artikelRetningslinjerne for medlemsstaternes beskæftigelsespolitik for år 2000, der er knyttet som bilag til denne afgørelse, vedtages. Medlemsstaterne skal tage hensyn til dem i deres beskæftigelsespolitikker.Udfærdiget i Bruxelles, den 13. marts 2000.På Rådets vegneE. Ferro RodriguesFormand(1) Udtalelse afgivet den 4. november 1999 (endnu ikke offentliggjort i EFT).(2) EFT C 368 af 20.12.1999, s. 31.(3) EFT C 57 af 29.2.2000, s. 17.(4) EFT C 30 af 28.1.1998, s. 1.(5) EFT C 69 af 12.3.1999, s. 2.(6) EFT L 277 af 28.10.1999, s. 34.BILAGRETNINGSLINJERNE FOR BESKÆFTIGELSEN I ÅR 2000I. FORBEDRING AF EVNEN TIL INTEGRATION PÅ ARBEJDSMARKEDETEn indsats over for ungdomsarbejdsløsheden og forebyggelse af langtidsledighedFor at bremse udviklingen i ungdomsarbejdsløsheden og langtidsledigheden skal medlemsstaterne forstærke indsatsen for at udvikle forebyggende strategier, der skal fokusere på de lediges evne til at blive integreret på arbejdsmarkedet på grundlag af en tidlig identifikation af individuelle behov; inden for en frist fastsat af medlemsstaterne på maksimalt tre år, som dog kan være længere i de medlemsstater, hvor arbejdsløsheden er særlig høj, sørger de for:1) at tilbyde alle unge en ny start i form af uddannelse, omskoling, jobtræning, arbejde eller andre foranstaltninger, der kan fremme deres integration på arbejdsmarkedet, før de har været ledige i seks måneder, med henblik på at sikre de unge en effektiv integration på arbejdsmarkedet2) også at tilbyde voksne ledige en ny start, før de har været ledige i tolv måneder, ved at anvende et af ovennævnte midler eller mere generelt ved at give en individuel erhvervsvejledning med henblik på at sikre disse personer en effektiv tilbagevenden til arbejdsmarkedet.Disse former for forebyggelse og integration bør kombineres med foranstaltninger, der skal sikre langtidslediges tilbagevenden til arbejdsmarkedet. I denne forbindelse bør medlemsstaterne fortsætte moderniseringen af deres offentlige arbejdsformidlingskontorer, således at de så effektivt som muligt kan anvende forebyggelses- og aktiveringsstrategien.Skift fra passive til aktive foranstaltningerUnderstøttelses-, beskatnings- og uddannelsessystemerne bør - hvor det viser sig nødvendigt - gennemgås og tilpasses med henblik på aktivt at fremme de lediges evne til at blive integreret på arbejdsmarkedet. Desuden bør disse systemer have en positiv indflydelse på en tilbagevenden til arbejdsmarkedet. Medlemsstaterne:3) bestræber sig på væsentligt at forøge antallet af personer, som deltager i aktive foranstaltninger, der kan gøre deres integration på arbejdsmarkedet lettere med henblik på at sikre disse personer en effektiv tilbagevenden til arbejdsmarkedet; med henblik på at øge andelen af ledige, der får tilbud om uddannelse eller andre tilsvarende foranstaltninger, sætter de sig endvidere på grundlag af deres udgangssituation det mål gradvis at nærme sig gennemsnittet i de tre medlemsstater, som er nået længst på dette område, dog mindst 20 %4) bør revidere og om nødvendigt omlægge deres understøttelses- og beskatningssystemer, således at disse fokuserer på tiltag,- for at tilskynde arbejdsløse eller inaktive personer til at søge arbejde og gå i gang med foranstaltninger, der skal forbedre deres egnethed til at blive integreret på arbejdsmarkedet, og tilskynde arbejdsgivere til at skabe nye arbejdspladser- desuden er det vigtigt at være med til at udvikle en politik, som skal fremme en aktiv alderdom, og som indeholder egnede foranstaltninger til, hvordan man kan opretholde arbejdsevnen og sikre sig livslang uddannelse og andre fleksible arbejdsordninger, således at ældre arbejdstagere også kan forblive og deltage aktivt i arbejdslivet.Tilskyndelse til oprettelse af partnerskaberEn indsats alene fra medlemsstaternes side er ikke nok til at nå de ønskede resultater med hensyn til integration. Derfor:5) opfordres arbejdsmarkedets parter indtrængende til på deres forskellige ansvars- og indsatsniveauer hurtigt at indgå aftaler med henblik på at øge mulighederne for uddannelse, jobtræning, praktikophold eller andre foranstaltninger, der kan fremme unge og voksne arbejdsløses evne til integration og indtræden på arbejdsmarkedet6) skal medlemsstaterne sammen med arbejdsmarkedets parter - for at styrke udviklingen af en kvalificeret og fleksibel arbejdsstyrke - bestræbe sig på at udvikle muligheder for livslang uddannelse, især inden for informations- og kommunikationsteknologi, og fastsætte et mål - under behørig hensyntagen til nationale forhold - for det årlige antal personer, der omfattes af sådanne foranstaltninger. Det er særlig vigtigt, at ældre arbejdstagere let kan deltage.En lettere overgang fra skole til arbejdslivBeskæftigelsesperspektiverne er dårlige for de unge, der forlader skolesystemet uden at have erhvervet de færdigheder, der er nødvendige for at komme ind på arbejdsmarkedet. Medlemsstaterne må derfor:7) forbedre kvaliteten af deres skolesystem, således at de i væsentlig grad kan nedbringe antallet af unge, der forlader skolesystemet for tidligt; der skal også vises særlige hensyn til unge med indlæringsvanskeligheder8) sørge for at bibringe de unge en større evne til at tilpasse sig de teknologiske og økonomiske forandringer og udruste dem med kvalifikationer, der svarer til arbejdsmarkedets behov. Medlemsstaterne skal lægge særlig vægt på udvikling og modernisering af deres lærlingeuddannelser og erhvervsuddannelsessystemer, i givet fald i samarbejde med arbejdsmarkedets partnere, udvikling af relevant uddannelse i computerkendskab og -færdigheder for elever og lærere, installation af computerudstyr på skoler og lettere adgang til Internettet for elever senest ved udgangen af år 2002.Fremme af et arbejdsmarked, der er åbent for alleMange grupper og enkeltpersoner har særlige problemer med at erhverve relevante kvalifikationer og få adgang til og forblive på arbejdsmarkedet. Der er behov for en sammenhængende politik, som skal gøre det lettere for sådanne grupper og enkeltpersoner at blive integreret på arbejdsmarkedet, og som bekæmper forskelsbehandling. Medlemsstaterne bør:9) tage særligt hensyn til behovene hos handicappede personer, etniske minoriteter og andre ugunstigt stillede grupper og enkeltpersoner og udforme relevante former for forebyggende og aktiv politik med henblik på at fremme deres integration på arbejdsmarkedet.II. UDVIKLING AF EN IVÆRKSÆTTERKULTURStart og drift af egen virksomhedDet er afgørende for jobskabelsen og for muligheden for at udvide uddannelsestilbuddet til unge, at der etableres nye virksomheder, og at små og mellemstore virksomheder (SMV'er) er i vækst. Denne proces bør fremmes af medlemsstaterne ved at gøre iværksættertanken mere markant i hele samfundet og i undervisningsforløbet, ved at indføre en klar, varig og pålidelig lovgivning og ved at forbedre vilkårene for udvikling af og adgang til markederne for risikovillig kapital. Medlemsstaterne bør endvidere lette og forenkle de administrations- og skattebyrder, der hviler på SMV'erne. Disse politikker vil bidrage til at støtte medlemsstaternes bestræbelser på at begrænse sort arbejde. Medlemsstaterne bør med henblik herpå:10) især bestræbe sig på at foretage en betydelig nedsættelse af virksomhedernes og specielt SMV'ernes indirekte omkostninger og administrative byrder, navnlig i forbindelse med virksomhedsetablering og ansættelse af yderligere arbejdstagere11) tilskynde til udvikling af selvstændig virksomhed ved at gennemgå og reducere eventuelt eksisterende hindringer - navnlig inden for skattesystemet og de sociale sikringssystemer - for at blive selvstændig og starte små virksomheder, og ved at fremme uddannelse og målrettet assistance til iværksættere og personer, der ønsker at blive iværksættere.Jobskabelsesmulighederne bør udnyttesHvis Den Europæiske Union skal have held til at løse beskæftigelsesproblemet, skal alle potentielle kilder til beskæftigelse samt ny teknologi og innovationer udnyttes effektivt. Medlemsstaterne bør med henblik herpå:12) fremme foranstaltninger for fuldt ud at udnytte de muligheder, som jobskabelse giver både på lokalt plan og i den tredje sektor og navnlig i forbindelse med nye aktiviteter rettet mod behov, som markedet endnu ikke kan tilfredsstille, og samtidig indkredse og reducere de hindringer, som bremser disse muligheder; i den forbindelse skal man blive bedre til at erkende og fremme den særlige rolle og det ansvar, som lokale og regionale myndigheder, andre lokale og regionale parter såvel som arbejdsmarkedets parter har; hertil kommer, at man i fuldt omfang bør udnytte den rolle, som de offentlige arbejdsformidlingskontorer spiller, når der er tale om dels at identificere, hvilke lokale muligheder for beskæftigelse der findes, dels at forbedre de lokale arbejdsmarkeder13) etablere rammebetingelser for at opnå fuld udnyttelse af servicesektorens og den industrirelaterede sektors beskæftigelsesmuligheder, bl.a. ved at udnytte informationssamfundets og den miljørelaterede sektors beskæftigelsesmuligheder for at skabe flere og bedre arbejdspladser.Skatte- og afgiftsreglerne skal være mere beskæftigelsesvenligeog den langvarige tendens til højere skatter og obligatoriske bidrag i forbindelse med arbejde (der er steget fra 35 % i 1980 til over 42 % i 1995) skal vendes. Medlemsstaterne bør:14) afhængigt af deres behov og under hensyntagen til det nuværende niveau sætte sig som mål gradvis at nedbringe det samlede skatte- og afgiftstryk samt, hvor det er hensigtsmæssigt, gradvis at nedbringe skattetrykket på arbejde og de indirekte lønomkostninger - navnlig for den relativt dårligt kvalificerede og lavest aflønnede arbejdskraft - uden at bringe budgetkonsolideringen og den økonomiske balance i de sociale sikringsordninger i fare; de skal eventuelt undersøge, om det vil være hensigtsmæssigt at indføre en afgift på energi eller på forurenende emissioner eller at træffe andre fiskale foranstaltninger.III. FREMME AF VIRKSOMHEDERNES OG DE ANSATTES TILPASNINGSEVNEArbejdets tilrettelæggelse bør moderniseresFor at fremme en modernisering af arbejdets tilrettelæggelse og af de forskellige former for arbejde bør der etableres et fast partnerskab på alle relevante niveauer (EU-, medlemsstats-, sektor- og virksomhedsplan).15) Arbejdsmarkedets parter opfordres til på alle relevante niveauer at forhandle og gennemføre aftaler til modernisering af arbejdets tilrettelæggelse, herunder også muligheden for smidige arbejdsformer, for at gøre virksomhederne produktive og konkurrencedygtige, samtidig med at man opnår den nødvendige ligevægt mellem fleksibilitet og sikkerhed. De emner, der skal behandles, kan f.eks. omfatte uddannelse og omskoling, indførelse af ny teknologi, nye former for arbejde og arbejdstid, f.eks. arbejdstid på årsbasis, arbejdstidsnedsættelse, nedbringelse af overarbejde, større udbredelse af deltidsarbejde, adgang til uddannelse og orlovsordninger.16) Hver medlemsstat skal for sit eget vedkommende undersøge, om dens lovgivning skal omfatte mere fleksible former for arbejdskontrakter for at tage hensyn til de stadig mere forskelligartede former for beskæftigelse. Personer med sådanne kontrakter bør samtidig have en tilstrækkelig sikkerhed og bedre ansættelsesvilkår, som er forenelige med virksomhedernes behov.Virksomhedernes omstillingsevne bør støttesFor at øge kvalifikationsniveauet i virksomhederne bør medlemsstaterne:17) atter gennemgå og om nødvendigt fjerne eventuelle hindringer - især skattemæssige - for investeringer i menneskelige ressourcer og om nødvendigt indføre skattemæssige eller andre incitamenter til en forøget uddannelsesindsats inden for virksomhederne; de bør desuden undersøge nye bestemmelser og tage de eksisterende bestemmelser op til revision for at kontrollere, om de bidrager til dels at reducere hindringerne for beskæftigelse, dels at øge arbejdsmarkedets evne til at tilpasse sig strukturændringer i økonomien.IV. LIGESTILLINGSPOLITIKKEN BØR STYRKESIntegration af kønsaspektet i alle politikker og aktionerKvinder har stadig særlige problemer med at få adgang til beskæftigelsesmarkedet, avancementsmuligheder, indtjening og til muligheden for at forene arbejdsliv og familieliv. Det er derfor bl.a. vigtigt:- at sikre, at der findes aktive arbejdsmarkedspolitikker for kvinder i forhold til deres del af ledigheden- at begrænse initiativhæmmende forhold som følge af skatte- og understøttelsessystemerne, uanset hvor disse konstateres, da de har en negativ indvirkning på tilførslen af den kvindelige arbejdskraft- at være særlig opmærksom på forhindringer for kvinder, der ønsker at starte en ny virksomhed eller blive selvstændige- at sørge for, at kvinder kan benytte sig af fleksible måder at tilrettelægge arbejdet på frivillig basis. Derfor bør medlemsstaterne:18) vedtage en metode, der skal sikre, at kønsaspektet bliver integreret i indsatsen for at gennemføre retningslinjerne for alle fire søjler. Medlemsstaterne bør udforme passende dataindsamlingssystemer og -procedurer for på en hensigtsmæssig måde at kunne evaluere udviklingen i den forbindelse.Forskelsbehandlingen mellem mænd og kvinder bør bekæmpesMedlemsstaternes og arbejdsmarkedets målsætning om at fremme ligestillingen bør resultere i en øget beskæftigelsesfrekvens for kvinder. De bør ligeledes være opmærksomme på den skæve fordeling i visse aktivitetssektorer og erhverv af kvinder og mænd og på nødvendigheden af en forbedring af kvindernes karrieremuligheder. Medlemsstaterne bør:19) bestræbe sig på at reducere forskellene i mænds og kvinders arbejdsløshed ved aktivt at støtte en øget beskæftigelse af kvinder og sørge for, at der er lige repræsentation af kvinder og mænd i alle aktivitetssektorer og erhverv. De bør tage initiativ til positive skridt for at fremme lige løn for lige arbejde og for at begrænse lønforskelle mellem kvinder og mænd. For at begrænse forskelsbehandlingen bør medlemsstaterne også overveje en øget brug af foranstaltninger til at sikre kvinders avancementsmuligheder.Det bør være muligt at kombinere arbejde og familiePolitikkerne vedrørende orlov, forældreorlov og deltidsarbejde samt fleksible arbejdstidsordninger, der er i både arbejdsgivernes og -tagernes interesse, er af særlig stor betydning for både kvinder og mænd. Gennemførelsen af de forskellige direktiver og aftaler mellem arbejdsmarkedets parter på dette område bør fremskyndes og regelmæssigt følges op. Der bør være tilstrækkeligt med gode pasningsmuligheder for børn og andre med pasningsbehov, så både kvinder og mænd får bedre muligheder for at komme ind på og blive på arbejdsmarkedet. I den forbindelse er en ligelig fordeling af familieansvaret altafgørende. Medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter bør med henblik på at styrke de lige muligheder:20) udforme, gennemføre og fremme en familievenlig politik, herunder adgang til gode pasningsordninger til rimelige priser for børn og andre med pasningsbehov samt diverse orlovsordninger, f.eks. forældreorlov.Det bør blive lettere at vende tilbage til arbejdsmarkedetDe personer, der vender tilbage til arbejdsmarkedet efter en fraværsperiode, har måske forældede kvalifikationer og har vanskeligt ved at få adgang til uddannelse. Medlemsstaterne bør:21) være særlig opmærksomme på kvinder og mænd, der igen ønsker at tage lønnet beskæftigelse efter et fravær, og med henblik herpå undersøge, hvordan man gradvis kan rydde hindringer for en tilbagevenden til arbejdsmarkedet af vejen.


title: Rådets afgørelse 2006/229/RIA af  9. marts 2006  om fastsættelse af datoen for anvendelse af visse bestemmelser i afgørelse 2005/211/RIA om indførelse af nye funktioner i Schengen-informationssystemet, bl.a. med henblik på terrorismebekæmpelse

text:
               18.3.2006

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 81/46

      RÅDETS AFGØRELSE 2006/229/RIA
   af 9. marts 2006
   om fastsættelse af datoen for anvendelse af visse bestemmelser i afgørelse 2005/211/RIA om indførelse af nye funktioner i Schengen-informationssystemet, bl.a. med henblik på terrorismebekæmpelse
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til Rådets afgørelse 2005/211/RIA af 24. februar 2005 om indførelse af nye funktioner i Schengen-informationssystemet, bl.a. med henblik på terrorismebekæmpelse (1), særlig artikel 2, stk. 4, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Det fastsættes i Rådets afgørelse 2005/211/RIA, at bestemmelserne i den pågældende afgørelses artikel 1 anvendes fra en dato, der fastsættes af Rådet, så snart de nødvendige forudgående betingelser er opfyldt, og at Rådet kan beslutte at fastsætte forskellige datoer for forskellige bestemmelsers anvendelse. Disse betingelser er opfyldt for så vidt angår artikel 1, nr. 7, i afgørelse 2005/211/RIA, den nye artikel 100, stk. 3, litra e).

               (2)

               For så vidt angår Schweiz er denne afgørelse et led i udviklingen af de bestemmelser i Schengen-reglerne, jf. aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengen-reglerne (2), der falder ind under det område, der er nævnt i artikel 1, litra G, i Rådets afgørelse 1999/437/EF (3) sammenholdt med artikel 4, stk. 1, i Rådets afgørelser 2004/849/EF (4) og 2004/860/EF (5) af 25. oktober 2004 om undertegnelse på henholdsvis Den Europæiske Unions vegne og Det Europæiske Fællesskabs vegne af og midlertidig anvendelse af visse bestemmelser i nævnte aftale —

         TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
   Artikel 1
   Artikel 1, nr. 7, i afgørelse 2005/211/RIA, den nye artikel 100, stk. 3, litra e), finder anvendelse fra den 31. marts 2006.
   Artikel 2
   Denne afgørelse har virkning fra dagen for vedtagelsen. Den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 9. marts 2006.

            På Rådets vegne

         J. PRÖLL

            Formand

      (1)  EUT L 68 af 15.3.2005, s. 44.

      (2)  Rådsdokument 13054/04 tilgængeligt på http://register.consilium.eu.int

      (3)  EFT L 176 af 10.7.1999, s. 31.

      (4)  EUT L 368 af 15.12.2004, s. 26.

      (5)  EUT L 370 af 17.12.2004, s. 78.


Vigtig juridisk meddelelse

|

E1998C0820(03)

Tilladelse til statsstøtte i henhold til artikel 61 i EØS-aftalen og artikel 11 i retsakten omhandlet i EØS-aftalens bilag XV, punkt 1b EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning om ikke at gøre indsigelse

EF-Tidende nr. C 263 af 20/08/1998 s. 0006 - 0006

Tilladelse til statsstøtte i henhold til artikel 61 i EØS-aftalen og artikel 11 i retsakten omhandlet i EØS-aftalens bilag XV, punkt 1b EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning om ikke at gøre indsigelse (98/C 263/07)>TABELPOSITION>


Avis juridique important

|

32003D0915

2003/915/EF: Rådets afgørelse af 22. december 2003 om midlertidig anvendelse af en bilateral aftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Belarus om handel med tekstilvarer

EU-Tidende nr. L 345 af 31/12/2003 s. 0150 - 0150

Rådets afgørelseaf 22. december 2003om midlertidig anvendelse af en bilateral aftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Belarus om handel med tekstilvarer(2003/915/EF)RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 133 sammenholdt med artikel 300, første punktum,under henvisning til forslag fra Kommissionen, ogud fra følgende betragtninger:(1) Kommissionen har på Fællesskabets vegne ført forhandlinger om en bilateral aftale om forlængelse med et år af den eksisterende bilaterale aftale med Republikken Belarus om handel med tekstilvarer, samt protokollerne dertil med kvantitative lofter, der er tilpasset for at tage hensyn til de årlige stigningssatser og udvidelsen af Den Europæiske Union.(2) Aftalen bør undertegnes på Fællesskabets vegne under forudsætning af indgåelse på et senere tidspunkt.(3) Den bilaterale aftale bør anvendes midlertidigt fra den 1. januar 2004 i afventning af afslutningen af procedurerne for dens indgåelse under forudsætning af, at Republikken Belarus også anvender den midlertidigt -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1Med forbehold af senere indgåelse bemyndiges formanden for Rådet til at udpege de personer, som er beføjet til på EF's vegne at undertegne aftalen i form af brevveksling mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Belarus om ændring af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Belarus om handel med tekstilvarer, paraferet den 1. april 1993, senest ændret ved aftalen i form af brevveksling, paraferet den 11. november 1999, i det følgende benævnt "den bilaterale aftale".Artikel 2Den bilaterale aftale anvendes midlertidigt fra den 1. januar 2004 i afventning af den formelle indgåelse og under forudsætning af, at Republikken Belarus også anvender den midlertidigt(1).Teksten til den bilaterale aftale er knyttet til denne afgørelse.Artikel 31. Skulle Belarus misligholde sine forpligtelser i henhold til stk. 2.5 i den bilaterale aftale, nedsættes kontingentet for 2004 til det gældende niveau i 2003.2. Afgørelsen om gennemførelse af stk. 1 træffes efter den procedure, der er omhandlet i artikel 17 i Rådets forordning (EØF) nr. 3030/93 af 12. oktober 1993 om den fælles importordning for visse tekstilvarer fra tredjelande(2).Artikel 4Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.Den har virkning på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.Udfærdiget i Bruxelles, den 22. december 2003.På Rådets vegneG. AlemannoFormand(1) Datoen, fra hvilken den midlertidige anvendelse får virkning, offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, serie C.(2) EFT L 275 af 8.11.1993, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 138/2003 (EFT L 23 af 28.1.2003, s. 1).


title: Europa-Parlamentets afgørelse (EU) 2017/1716 af 27. april 2017 om afslutning af regnskaberne for Eurojust for regnskabsåret 2015

text:
               29.9.2017

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 252/312

         EUROPA-PARLAMENTETS AFGØRELSE (EU) 2017/1716
   af 27. april 2017
   om afslutning af regnskaberne for Eurojust for regnskabsåret 2015
   EUROPA-PARLAMENTET,

               —

               der henviser til det endelige årsregnskab for Eurojust for regnskabsåret 2015,

               —

               der henviser til Revisionsrettens beretning om årsregnskabet for Eurojust for regnskabsåret 2015, med Eurojusts svar (1),

               —

               der henviser til Revisionsrettens erklæring (2) for regnskabsåret 2015 om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed, jf. artikel 287 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

               —

               der henviser til Rådets henstilling af 21. februar 2017 om decharge til Eurojust for gennemførelsen af budgettet for regnskabsåret 2015 (05873/2017 — C8-0056/2017),

               —

               der henviser til artikel 319 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

               —

               der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (3), særlig artikel 208,

               —

               der henviser til Rådets afgørelse 2002/187/RIA af 28. februar 2002 om oprettelse af Eurojust for at styrke bekæmpelsen af grov kriminalitet (4), særlig artikel 36,

               —

               der henviser til Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1271/2013 af 30. september 2013 om rammefinansforordningen for de organer, der er omhandlet i artikel 208 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (5), særlig artikel 108,

               —

               der henviser til forretningsordenens artikel 94 og bilag IV,

               —

               der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget og udtalelse fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0129/2017),

               1.

               godkender afslutningen af regnskaberne for Eurojust for regnskabsåret 2015;

               2.

               pålægger sin formand at sende denne afgørelse til den administrerende direktør for Eurojust, Rådet, Kommissionen og Revisionsretten og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende (L-udgaven).

         Antonio TAJANI

            Formand

         Klaus WELLE

            Generalsekretær

      (1)  EUT C 449 af 1.12.2016, s. 193.

      (2)  Se fodnote 1.

      (3)  EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1.

      (4)  EFT L 63 af 6.3.2002, s. 1.

      (5)  EUT L 328 af 7.12.2013, s. 42.


Avis juridique important

|

32000D0348

Rådets afgørelse af 22. maj 2000 om ændring af afgørelse 1999/319/FUSP om gennemførelse af fælles holdning 1999/318/FUSP vedrørende supplerende restriktive foranstaltninger mod Forbundsrepublikken Jugoslavien

EF-Tidende nr. L 122 af 24/05/2000 s. 0007 - 0026

Rådets afgørelseaf 22. maj 2000om ændring af afgørelse 1999/319/FUSP om gennemførelse af fælles holdning 1999/318/FUSP vedrørende supplerende restriktive foranstaltninger mod Forbundsrepublikken Jugoslavien(2000/348/FUSP)RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til fælles holdning 1999/318/FUSP fastlagt af Rådet den 10. maj 1999 vedrørende supplerende restriktive foranstaltninger mod Forbundsrepublikken Jugoslavien(1), særlig artikel 1, stk. 1, sammenholdt med artikel 23, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Union,under hensyn til Rådets fælles holdning 2000/56/FUSP(2), ogud fra følgende betragtninger(1) I forbindelse med gennemførelsen af afgørelse 1999/319/FUSP(3) vedtog Rådet en liste over personer, der forbydes indrejse i medlemsstaterne, og hvis navne blev udsendt.(2) Denne liste bør ajourføres -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1Artikel 1 i afgørelse 199/319/FUSP affattes således:"Artikel 1Forbuddet mod indrejse i artikel 1 i fælles holdning 1999/318/FUSP finder anvendelse på følgende personer:>TABELPOSITION>"Artikel 2Denne afgørelse får virkning på dagen for vedtagelsen.Artikel 3Denne afgørelse offentliggøres i EF-Tidende.Udfærdiget i Bruxelles, den 22. maj 2000.På Rådets vegneJ. GamaFormand(1) EFT L 123 af 13.5.1999, s. 1. Ændret ved fælles holdning 1999/604/FUSP (EFT L 236 af 7.9.1999, s. 1).(2) EFT L 21 af 26.1.2000, s. 4.(3) EFT L 123 af 13.5.1999, s. 3. Senest ændret ved afgørelse 1999/612/FUSP (EFT L 242 af 14.9.1999, s. 32).


title: 2014/171/EU: Rådets afgørelse af 24. marts 2014 om beskikkelse af et dansk medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

text:
               27.3.2014

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 91/48

      RÅDETS AFGØRELSE

   af 24. marts 2014
   om beskikkelse af et dansk medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg
   (2014/171/EU)
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 302,
   under henvisning til indstilling fra den danske regering,
   under henvisning til udtalelse fra Europa-Kommissionen, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Rådet vedtog den 13. september 2010 afgørelse 2010/570/EU, Euratom om beskikkelse af medlemmerne af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg for perioden fra den 21. september 2010 til den 20. september 2015 (1).

               (2)

               Der er blevet en plads ledig som medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, efter at Rikke EDSJÖs mandat er udløbet —

         VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
   Artikel 1
   Niels LINDBERG MADSEN beskikkes som medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg for den resterende del af mandatperioden, dvs. indtil den 20. september 2015.
   Artikel 2
   Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 24. marts 2014.

            På Rådets vegne

         A. TSAFTARIS

            Formand

      (1)  EUT L 251 af 25.9.2010, s. 8.