title: 2005/289/EF: Kommissionens afgørelse af 5. april 2005 om afslutning af antidumpingproceduren vedrørende importen af garn med høj styrke, af polyestere, med oprindelse i Belarus, Republikken Korea og Taiwan

text:
               7.4.2005

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 88/21

      KOMMISSIONENS AFGØRELSE

   af 5. april 2005
   om afslutning af antidumpingproceduren vedrørende importen af garn med høj styrke, af polyestere, med oprindelse i Belarus, Republikken Korea og Taiwan
   (2005/289/EF)
   KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —
   under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
   under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), i det følgende benævnt »grundforordningen«, særlig artikel 9,
   efter høring af det rådgivende udvalg, og
   ud fra følgende betragtninger:
   A.   PROCEDURE
   1.   Generelt

               (1)

               Kommissionen offentliggjorde den 28. januar 2004 en meddelelse, i det følgende benævnt »indledningsmeddelelsen«, i Den Europæiske Unions Tidende
                   (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Fællesskabet af garn med høj styrke, af polyestere, med oprindelse i Belarus, Republikken Korea, i det følgende benævnt »Korea«, og Taiwan.

               (2)

               Proceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet i december 2003 af Comité International de la Rayonne et des Fibres Synthétiques (CIRFS), i det følgende benævnt »klageren«, på vegne af producenter, der tegnede sig for en stor andel, i dette tilfælde mere end 70 %, af EF's samlede produktion af garn med høj styrke af polyestere. Klagen indeholdt bevis for, at der fandt dumping sted i forbindelse med nævnte vare og forvoldtes væsentlig skade som følge heraf, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en antidumpingprocedure.

               (3)

               Den 8. marts 2004 trak en af de klagende producenter, KoSa, efterfølgende sin støtte til klagen tilbage. I mellemtiden meddelte en spansk producent, Brilén, at han var villig til at samarbejde i proceduren og tilsluttede sig klagen. Den 16. juni 2004 trak CIRFS sin klage tilbage med den begrundelse, at den var stærkt i tvivl om, at proceduren ville føre til en tilfredsstillende løsning på dumpingproblemerne og deraf følgende skade på samtlige EF-producenter. Den største EF-producent (Acordis) bad imidlertid om, at proceduren fortsatte. Eftersom Acordis og Brilén står for 40 % af den samlede EF-produktion af garn med høj styrke af polyestere, blev det besluttet, at der stadig var tilstrækkeligt grundlag for at fortsætte undersøgelsen.

         2.   Indledning

               (4)

               Kommissionen meddelte officielt klageren og de kendte EF-producenter, de eksporterende producenter i Belarus, Korea og Taiwan og myndighederne i disse lande, importører og brugere i Fællesskabet, som i klagen var anført som værende berørt, samt disses sammenslutninger, at undersøgelsen ville blive indledt. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen.

               (5)

               En eksporterende producent i Belarus, tre eksporterende producenter i Korea og to eksporterende producenter i Taiwan, samt tre producenter i Fællesskabet, fyrre brugere, to brugersammenslutninger og tre importører tilkendegav deres synspunkter skriftligt. Alle parter, der anmodede herom inden for den foreskrevne frist, og som påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt mundtligt.

               (6)

               Kommissionen anførte i indledningsmeddelelsen, at der kunne blive tale om at udtage stikprøver i undersøgelsen i lyset af det tilsyneladende store antal eksportører/producenter i Korea og importører i Fællesskabet. Da antallet af eksporterende producenter i Korea og importører i Fællesskabet, som var villige til at samarbejde, imidlertid var lavere end forventet, blev det besluttet, at stikprøver ikke var nødvendige.

         3.   Spørgeskemaer

               (7)

               Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt af sagen, og til alle andre selskaber, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.

               (8)

               Den modtog svar fra seks eksporterende producenter (en fra Belarus, tre fra Korea og to fra Taiwan), fra en klagende EF-producent og to andre EF-producenter, fra fem virksomheder, der var brugere, og fra tre importører.

               (9)

               Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe en afgørelse om dumping, skade og Fællesskabets interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende selskaber:

                           a)

                              Producenter i Fællesskabet:

                                       —

                                       Acordis, Arnhem, Nederlandene

                                       —

                                       Brilén S.A., Barbastro, Spanien

                           b)

                              Importører i Fællesskabet:

                                       —

                                       Pössiger GmbH, Rosendahl, Tyskland

                                       —

                                       Mitsui Ltd., London, Det Forenede Kongerige

                           c)

                              Brugere i Fællesskabet:

                                       —

                                       Cordstrap, Deurne, Nederlandene

                                       —

                                       Güth & Wolf, Gütersloh, Tyskland

                                       —

                                       OLBO Industrietextilien GmbH, Solingen, Tyskland

                                       —

                                       Gurt & Bandweberei Oppermann GmbH, Einbeck, Tyskland

                           d)

                              Eksporterende producenter i Korea:

                                       —

                                       Honeywell Sysko Co., Inc., Seoul, Korea

                                       —

                                       Hyosung Corporation, Seoul, Korea

                                       —

                                       Kolon Industries Inc., Seoul, Korea

                           e)

                              Eksporterende producenter i Taiwan:

                                       —

                                       Far Eastern Textiles Co. Ltd., Taipei, Taiwan

                                       —

                                       Shinkong Corporation, Taipei, Taiwan

                           f)

                              Forretningsmæssigt forbundne importører i Fællesskabet:

                                       —

                                       Honeywell Performance Fibers, Longwy, Frankrig

                                       —

                                       Hyosung Deutschland GmbH, Neu-Isenburg, Tyskland.

               (10)

               Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra den 1. januar 2003 til den 31. december 2003, i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden«. Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af spørgsmålet om skade omfattede perioden fra 2000 til udgangen af undersøgelsesperioden, i det følgende benævnt »den betragtede periode«.

         B.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
   1.   Den pågældende vare

               (11)

               Det drejer sig om garn med høj styrke, af polyestere (undtagen sytråd), ikke i detailsalgsoplægninger, herunder syntetiske monofilamenter af finhed under 67 decitex, i det følgende benævnt »den pågældende vare«, med oprindelse i Belarus, Korea og Taiwan, som almindeligvis angives under KN-kode 5402 20 00.

               (12)

               Den pågældende vare har usædvanlige egenskaber og bruges i det endelige forbrugsled til en række forskellige formål. Disse omfatter forstærkninger til mekaniske varer af gummi, f.eks. transportremme, drivremme og slanger, radialdæk; stof med og uden overtræk, f.eks. presenninger, reklameskilte, geotekstil, beskyttelsesdragter og sikkerhedsbælter; og anvendelser med lineært trådtræk, f.eks. reb, net og remme.

         2.   Samme vare

               (13)

               Der blev ikke konstateret forskelle mellem den pågældende vare eksporteret fra Belarus, Korea og Taiwan til Fællesskabet og den vare, der blev produceret og solgt på hjemmemarkedet i Korea og Taiwan. Disse varer har samme fysiske og kemiske egenskaber og anvendelsesformål.

               (14)

               Den eksporterende producent fra Belarus hævdede, at de varer, han eksporter til Fællesskabet, ikke ligner de varer, der produceres og sælges i Fællesskabet, og derfor ikke kan anses for at være samme vare. Det hævdedes, at der var forskel på kvaliteten af og anvendelsesformålet for de varer, den pågældende eksporterende producent eksporterede til Fællesskabet, og tilsvarende modeller produceret af EF-producenterne. Det fremgik imidlertid af undersøgelsen, at de varer, der fremstilles af EF-producenterne og sælges på fællesskabsmarkedet, har samme grundlæggende fysiske egenskaber og anvendelsesformål som de varer, den pågældende eksporterende producent eksporterer til Fællesskabet.

               (15)

               Konklusionen blev, at den vare, der eksporteres til Fællesskabet fra Belarus, Korea og Taiwan, den vare, der produceres og sælges på hjemmemarkedet i Korea og Taiwan, og den vare, der fremstilles og sælges i Fællesskabet af EF-producenterne, har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål og derfor anses for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

         C.   DUMPING
   1.   Generel metode

               (16)

               Den generelle metode, der er beskrevet nedenfor, er blevet anvendt på alle eksporterende producenter i Korea og Taiwan samt på den eksporterende producent i Belarus under hensyntagen til princippet om et referenceland. Ved fremlæggelsen af undersøgelsesresultaterne vedrørende dumping for hvert af de pågældende lande beskrives derfor kun, hvad der er specifikt for det pågældende eksporterende land.

         1.1.   Normal værdi

               (17)

               I overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i grundforordningen undersøgte Kommissionen først, om hver eksporterende producents salg af samme vare på hjemmemarkedet til uafhængige kunder var repræsentativt, dvs. om den samlede salgsmængde udgjorde mindst 5 % af det tilsvarende eksportsalg til Fællesskabet.

               (18)

               Kommissionen identificerede efterfølgende de typer af samme vare, som blev solgt på hjemmemarkedet af selskaber med et generelt repræsentativt salg, og som var identiske eller direkte sammenlignelige med de typer, der solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet.

               (19)

               For hver varetype, der solgtes af den eksporterende producent på hjemmemarkedet, og som fandtes at være direkte sammenlignelig med den type, der blev solgt med henblik på eksport til Fællesskabet, blev det desuden fastsat, om salget på hjemmemarkedet var tilstrækkeligt repræsentativt i henhold til artikel 2, stk. 2, i grundforordningen. Salget på hjemmemarkedet af en bestemt varetype blev anset for tilstrækkeligt repræsentativt, hvis den samlede mængde af den pågældende type, der blev solgt på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden, udgjorde mindst 5 % af den samlede salgsmængde af den sammenlignelige type, der eksporteredes til Fællesskabet.

               (20)

               Kommissionen undersøgte efterfølgende, om hvert selskabs salg på hjemmemarkedet kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. artikel 2, stk. 4, i grundforordningen. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af rentabelt salg på hjemmemarkedet til uafhængige kunder for hver eksporteret varetype: a) For de varetyper, hvor over 80 % af salget (udtrykt i mængde) på hjemmemarkedet ikke fandt sted til under enhedsomkostningerne, og hvor det vejede gennemsnit af salgspriserne var lig med eller højere end enhedsomkostningerne, blev den normale værdi for hver varetype beregnet som et vejet gennemsnit af alle priser på den pågældende type ved salg på hjemmemarkedet; b) for de varetyper, hvor mindst 10 % og højst 80 % af salget på hjemmemarkedet (udtrykt i mængde) ikke fandt sted til under enhedsomkostningerne, beregnedes den normale værdi for hver varetype som et vejet gennemsnit alene af de salgspriser på hjemmemarkedet, som var lig med eller højere end enhedsomkostningerne for den pågældende type; c) for de varetyper, hvor mindre end 10 % af salget (udtrykt i mængde) på hjemmemarkedet fandt sted til en pris, der ikke lå under enhedsomkostningerne, blev det fastslået, at den pågældende varetype ikke solgtes i normal handel.

               (21)

               For varetyper, der ikke blev solgt i normal handel, og varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, måtte den normale værdi beregnes.

               (22)

               For at beregne den normale værdi i henhold til artikel 2, stk. 3, i grundforordningen blev hver af de pågældende samarbejdsvillige eksporterende producenters salgs- og administrationsomkostninger samt andre generalomkostninger og deres vejede gennemsnitlige fortjeneste ved salg af samme vare på hjemmemarkedet i normal handel i undersøgelsesperioden lagt til deres gennemsnitlige produktionsomkostninger i undersøgelsesperioden. De oplyste produktionsomkostninger og salgs-, administrations- og generalomkostninger blev om nødvendigt justeret, før de blev benyttet til at beregne den normale værdi og til at fastslå, om salget havde fundet sted i normal handel.

         1.2.   Eksportpris

               (23)

               I alle tilfælde, hvor den pågældende vare blev eksporteret til uafhængige kunder i Fællesskabet, blev eksportprisen fastsat i overensstemmelse med artikel 2, stk. 8, i grundforordningen, dvs. på grundlag af de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales.

               (24)

               I de tilfælde, hvor salget fandt sted via en forretningsmæssigt forbunden importør, blev eksportprisen fastsat på grundlag af videresalgsprisen til uafhængige kunder i overensstemmelse med artikel 2, stk. 9, i grundforordningen. Videresalgsprisen til den første uafhængige kunde i Fællesskabet blev justeret for alle omkostninger, herunder told og andre afgifter, der var påløbet mellem indførsel og videresalg, for at fastsætte en pålidelig eksportpris ab fabrik. Disse omkostninger var fragt, håndtering, lastning, forsikring og dermed forbundne udgifter, samt de salgs-, administrations- og generalomkostninger, den forretningsmæssigt forbundne importør havde haft. Videresalgsprisen blev desuden justeret for en rimelig fortjenstmargen svarende til, hvad uafhængige importører af den pågældende vare havde haft ifølge undersøgelsen.

         1.3.   Sammenligning

               (25)

               Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og deres sammenlignelighed, jf. artikel 2, stk. 10, i grundforordningen. Der blev i alle tilfælde foretaget justeringer, hvor dette var berettiget, korrekt og behørigt dokumenteret.

         1.4.   Dumpingmargen

               (26)

               I overensstemmelse med artikel 2, stk. 11, i grundforordningen blev der for hver samarbejdende eksporterende producent foretaget en sammenligning af den vejede gennemsnitlige normale værdi med den vejede gennemsnitlige eksportpris.

         2.   Belarus
   2.1.   Referenceland

               (27)

               Eftersom Belarus er et land uden markedsøkonomi ifølge artikel 2, stk. 7, i grundforordningen, skulle den normale værdi fastsættes på grundlag af oplysninger fra et egnet tredjeland med markedsøkonomi, der fremstillede og markedsførte den pågældende vare. I indledningsmeddelelsen foreslog Kommissionen at anvende USA som egnet referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Belarus.

               (28)

               Den eneste eksporterende producent i Belarus, JSC »Mogilevkhimvolokno«, og regeringen i Belarus gjorde indvendinger mod dette forslag og foreslog, at Taiwan blev anvendt. Der blev givet følgende relevante begrundelser:

                           —

                           det faktum, at taiwanske eksportører hævdedes at sælge til dumpingpriser, er irrelevant for valget af et egnet referenceland

                           —

                           klagerne har forretningsmæssigt forbundne virksomheder med omfattende produktionsfaciliteter i USA, og det ville ikke være hensigtsmæssigt at basere den normale værdi på oplysninger fra disse forretningsmæssigt forbundne virksomheder

                           —

                           der er lighed mellem det økonomiske udviklingsniveau, produktionsmængden og slutprodukterne i Taiwan og Belarus i modsætning til USA og

                           —

                           Taiwan blev valgt som referenceland for Belarus i tidligere undersøgelser vedrørende tekstilvarer og er genstand for samme undersøgelse.

               (29)

               Kommissionen kontaktede alle kendte producenter af garn med høj styrke, af polyestere, i USA. Selv om den gjorde en ihærdig indsats, lykkedes det ikke at få en eneste af virksomhederne til at samarbejde inden for den forlængede frist, der var fastsat til formålet. Kommissionen fandt det derfor ikke længere hensigtsmæssigt at anvende USA som referenceland for undersøgelsen.

               (30)

               I betragtning af undersøgelsens tidsfrister og USA's manglende samarbejdsvilje undersøgte Kommissionen dernæst, om det var muligt at anvende et af de eksporterende lande, der er omfattet af undersøgelsen (Korea eller Taiwan), som tredjeland med markedsøkonomi med henblik på fastsættelse af den normale værdi for Belarus.

               (31)

               Både Korea og Taiwan kunne anvendes på grund af lighederne i udviklingsniveau og produktionsmængder. Men af de to blev Korea fundet at være bedst egnet, fordi der var større lighed mellem slutprodukterne i Belarus og Korea end mellem slutprodukterne i Belarus og Taiwan. Det bør også bemærkes, at der er flere erhvervsdrivende involveret i produktion og salg af den pågældende vare i Korea end i Taiwan, og at det koreanske marked for den pågældende vare er mere repræsentativt end det taiwanske marked både i samlet værdi og samlet mængde.

               (32)

               På dette grundlag besluttede Kommissionen i overensstemmelse med artikel 2, stk. 7, i grundforordningen at anvende Korea som referenceland.

         2.2.   Normal værdi

               (33)

               Efter at have valgt Korea som referenceland blev den normale værdi beregnet på grundlag af oplysninger, der var kontrolleret hos de koreanske eksporterende producenter, som samarbejdede fuldt ud i undersøgelsen. Den normale værdi blev baseret på den pris, der var betalt eller skulle betales på hjemmemarkedet i Korea for tilsvarende varetyper, såfremt disse fandtes at være fremstillet i repræsentative mængder og i normal handel. Dette var tilfældet for en række eksporterede varetyper.

               (34)

               For de øvrige eksporterede varetyper, som enten ikke blev fremstillet i normal handel i Korea eller ikke blev solgt i repræsentative mængder af de koreanske producenter på deres hjemmemarked, blev der anvendt beregnede normale værdier. Den normale værdi blev beregnet på det grundlag, der er beskrevet i betragtning 22.

         2.3.   Eksportpris

               (35)

               Eftersom oplysningerne fra den eneste eksporterende producent i Belarus JSC »Mogilevkhimvolokno« om eksportsalgets mængde og værdi stemte overens med Eurostats oplysninger om den samlede import af den pågældende vare fra Belarus, blev det fundet hensigtsmæssigt at anvende oplysningerne om eksportsalg fra denne ene eksporterende producent, selv om disse ikke var kontrolleret på stedet.

               (36)

               Hele eksportsalget fra JSC »Mogilevkhimvolokno« var gået direkte til uafhængige kunder i Fællesskabet. Eksportprisen blev derfor fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales, jf. artikel 2, stk. 8, i grundforordningen.

         2.4.   Sammenligning

               (37)

               For at sikre en rimelig sammenligning blev der i overensstemmelse med artikel 2, stk. 10, i grundforordningen taget højde for forskelle i faktorer, der påvirker prissammenligneligheden. Der blev indrømmet justeringer for forskelle i omkostninger til transport, fragt, forsikring, håndtering, lastning og dermed forbundne omkostninger, importafgifter, indirekte afgifter, kreditomkostninger, omkostninger efter salg, provisioner, rabatter og afslag, hvor dette var relevant og berettiget.

               (38)

               JSC »Mogilevkhimvolokno« hævdede, at hvis dets varer på trods af argumenterne i betragtning 14 skulle anses for at være samme vare, ville det være rimeligt at foretage en justering på grund af den påståede forskel i kvalitet og anvendelsesformål. Da denne påstand ikke var underbygget, måtte den afvises.

         2.5.   Dumpingmargen

               (39)

               Den justerede normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit for hver varetype i referencelandet blev sammenlignet med de justerede vejede gennemsnitseksportpriser for hver tilsvarende varetype af den pågældende vare med oprindelse i Belarus, jf. artikel 2, stk. 11, i grundforordningen. Ved sammenligningen blev der konstateret en dumpingmargen på nul for eksport fra Belarus til Fællesskabet.

               (40)

               Den samarbejdende eksportør i Belarus tegnede sig for den samlede produktion og eksport af den pågældende vare fra Belarus. Dumpingmargenen for landet som helhed var derfor nul. I betragtning af, at dumpingmargenen på landsplan var nul, blev det konkluderet, at undersøgelsen skulle afsluttes uden vedtagelse af foranstaltninger for importen af varer med oprindelse i Belarus, jf. artikel 9, stk. 3, i grundforordningen.

         3.   Republikken Korea
   3.1.   Normal værdi

               (41)

               For visse varetyper, der blev solgt til eksport til Fællesskabet af alle tre undersøgte selskaber, blev det fastslået, at hjemmemarkedssalget havde fundet sted i repræsentative mængder og i normal handel. Den normale værdi for disse varetyper blev fastsat på grundlag af de priser, der rent faktisk var betalt eller skulle betales af uafhængige kunder på hjemmemarkedet i Korea i undersøgelsesperioden, jf. artikel 2, stk. 1, i grundforordningen.

               (42)

               For varetyper, der ikke blev solgt i normal handel, og varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, måtte den normale værdi beregnes. Alle tre undersøgte selskaber solgte visse af sådanne varetyper til eksport til Fællesskabet. Den normale værdi blev beregnet på det grundlag, der er beskrevet i betragtning 22.

         3.2.   Eksportpris

               (43)

               Det samlede eksportsalg fra én eksporterende producent og en del af eksportsalget fra en anden producent skete direkte til forretningsmæssigt forbundne importører i Fællesskabet. Eksportprisen blev i overensstemmelse med artikel 2, stk. 9, i grundforordningen derfor fastsat på grundlag af den pris, hvortil varerne første gang blev videresolgt til en uafhængig køber og i overensstemmelse med metoden i betragtning 24.

               (44)

               Den resterende eksport af den pågældende vare fra to eksporterende producenter blev solgt direkte til uafhængige kunder i Fællesskabet. Eksportsalgsprisen blev derfor fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales, jf. artikel 2, stk. 8, i grundforordningen.

         3.3.   Sammenligning

               (45)

               For at sikre en rimelig sammenligning blev der i overensstemmelse med artikel 2, stk. 10, i grundforordningen taget højde for forskelle i faktorer, der påvirker prissammenligneligheden. For alle de undersøgte eksporterende producenter blev der indrømmet justeringer for forskelle i omkostninger til transport, søtransport, forsikring, håndtering, lastning og dermed forbundne omkostninger, indirekte skatter, kreditomkostninger, omkostninger efter salg, provisioner, rabatter og afslag, hvor dette var relevant og berettiget.

               (46)

               En eksporterende producent anmodede om at få sin forretningsmæssigt forbundne importørs priser ved videresalg til første uafhængige kunde justeret for en mængderabat, idet han hævdede, at prisen ved videresalg til visse kunder, som havde kvartalskontrakter, var lavere end prisen til kunder, der foretog enkeltstående køb. Han hævdede endvidere, at kontrakter af denne art ikke indgås med kunder på hjemmemarkedet, og at eksportprisen derfor skulle justeres for at sikre en rimelig sammenligning mellem eksportprisen og den normale værdi.

               (47)

               Kommissionen undersøgte, om den ønskede justering var relevant. Undersøgelsen viste, at nogle kunder i Fællesskabet ganske rigtigt havde kvartalskontrakter med den forretningsmæssigt forbundne importør. Da det kunne konstateres, at kunder på hjemmemarkedet ikke havde sådanne kontrakter, blev det undersøgt, om den normale værdi og eksportprisen var sammenlignelige. Det kunne ikke fastsættes, at den hævdede rabat var inkluderet i prisen for kunderne i Fællesskabet. Endvidere fremgik den hævdede rabat ikke som en rabat af fakturaerne, der var ikke udstedt kreditnotaer for rabatten, og den hævdede rabat var heller ikke opført i producentens eller den forretningsmæssigt forbundne importørs regnskab. Det bør bemærkes, at der kun kan justeres for mængderabatter, hvis de rent faktisk ydes på grund af forskelle i mængder og er direkte knyttede til de pågældende salg. I dette tilfælde kunne det imidlertid ikke fastslås, at sådanne rabatter blev givet af det pågældende firma. Af denne grund og da man fandt, at den normale værdi og eksportprisen var sammenlignelige, blev anmodningen om justering for mængderabat afvist.

               (48)

               Alle tre undersøgte selskaber stillede krav om en justering for toldgodtgørelse i henhold til artikel 2, stk. 10, litra b), i grundforordningen med den begrundelse, at den samme vare angiveligt blev pålagt importafgifter, når den var beregnet til forbrug i eksportlandet, men at disse afgifter blev refunderet eller ikke betalt, når varen solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet.

               (49)

               Kravet blev fundet uberettiget, fordi ingen af de tre selskaber kunne påvise, at de importafgifter, de havde fået refunderet, skyldtes eksport af den pågældende vare til Fællesskabet.

               (50)

               Et selskab fremsatte krav om en justering for forskelle i omkostninger, der er direkte forbundet med emballeringen af eksporterede varer og varer solgt på hjemmemarkedet, jf. artikel 2, stk. 10, litra f), i grundforordningen. Selskabet kunne dog ikke påvise nogen forskel i omkostningerne til emballering af den pågældende vare og samme vare solgt af de samarbejdende koreanske eksportører på hjemmemarkedet, som havde indflydelse på prisens sammenlignelighed. Kravet blev derfor afvist.

         3.4.   Dumpingmargener

               (51)

               For hvert selskab blev den justerede normale værdi, der var beregnet som et vejet gennemsnit og fastsat for hver varetype, sammenlignet med et vejet gennemsnit af de justerede eksportpriser for de tilsvarende varetyper, jf. artikel 2, stk. 11, i grundforordningen.

               (52)

               På dette grundlag udgør dumpingmargenerne udtrykt i procent af cif-importprisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet, følgende:

                           Honeywell Sysko Co., Inc.

                           4,5 %

                           Hyosung Corporation

                           0 %

                           Kolon Industries Inc.

                           0 %.

               (53)

               Med hensyn til import med oprindelse i Korea bør det bemærkes, at ifølge Eurostats oplysninger tegner de tre eksporterende producenter sig for den samlede eksport med oprindelse i Korea. For at afgøre, om dumpingmargenen på landsplan var under ubetydelighedsgrænsen, blev der fastsat en vejet gennemsnitlig dumpingmargen for hele landet. Det blev konstateret, at margenen var under ubetydelighedsgrænsen på grund af vægten af Hyosungs og Kolons eksport i forhold til Honeywells eksport. Da dumpingmargenen på landsplan var ubetydelig, blev det konkluderet, at undersøgelsen skulle afsluttes uden vedtagelse af antidumpingforanstaltninger for import med oprindelse i Republikken Korea, jf. artikel 9, stk. 3, i grundforordningen.

         4.   Taiwan
   4.1.   Normal værdi

               (54)

               For størstedelen af de varetyper, der blev solgt af de to undersøgte taiwanske selskaber med henblik på eksport til Fællesskabet, gjaldt det, at hjemmemarkedssalget havde fundet sted i repræsentative mængder og i normal handel. Den normale værdi for disse varetyper blev fastsat på grundlag af de priser, der rent faktisk var betalt eller skulle betales af uafhængige kunder på hjemmemarkedet i Taiwan i undersøgelsesperioden, jf. artikel 2, stk. 1, i grundforordningen.

               (55)

               For varetyper, der ikke blev solgt i normal handel, og varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, måtte den normale værdi beregnes. Begge undersøgte selskaber solgte sådanne varetyper i begrænsede mængder til eksport til Fællesskabet. Den normale værdi blev beregnet på det grundlag, der er beskrevet i betragtning 22.

         4.2.   Eksportpris

               (56)

               Hele salget af den pågældende vare, som de to eksporterende producenter foretog til EF-markedet, fandt sted direkte til uafhængige kunder i Fællesskabet. Eksportprisen blev derfor fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales, jf. artikel 2, stk. 8, i grundforordningen.

         4.3.   Sammenligning

               (57)

               For at sikre en rimelig sammenligning blev der i overensstemmelse med artikel 2, stk. 10, i grundforordningen taget højde for forskelle i faktorer, der påvirker prissammenligneligheden. Begge undersøgte eksporterende producenter blev indrømmet justeringer for forskelle i omkostninger til transport, søtransport, forsikring, håndtering, lastning og dermed forbundne omkostninger, importafgifter, indirekte skatter, kreditomkostninger, omkostninger efter salg, provisioner, rabatter og afslag, hvor dette var relevant og berettiget.

         4.4.   Dumpingmargener

               (58)

               For hvert selskab blev den justerede normale værdi, der var beregnet som et vejet gennemsnit og fastsat for hver varetype, sammenlignet med et vejet gennemsnit af de justerede eksportpriser for de tilsvarende varetyper, jf. artikel 2, stk. 11, i grundforordningen.

               (59)

               På dette grundlag udgør dumpingmargenerne udtrykt i procent af cif-importprisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet, følgende:

                           Far Eastern Textiles Corporation

                           5,5 %

                           Shinkong Corporation

                           0 %

               (60)

               Da samarbejdsniveauet var højt (over 80 % af eksporten af den pågældende vare fra Taiwan til Fællesskabet), blev restdumpingmargenen fastsat til samme niveau som for den samarbejdende eksporterende producent Eastern Textiles Corporation, nemlig 5,5 %.

         D.   SKADE
   1.   Definition af erhvervsgrenen i Fællesskabet

               (61)

               I Fællesskabet fremstilles den samme vare af seks producenter, dvs. de to selskaber, på hvis vegne klagen er indgivet (Acordis og KoSa), og fire andre producenter. Som anført i betragtning 3 trak KoSa sin støtte til klagen tilbage den 8. marts 2004.

               (62)

               En af de fire andre EF-producenter af samme vare, det spanske selskab Brilén, tilkendegav efter indledningsmeddelelsen, at selskabet støttede klagen, og det samarbejdede fuldt ud i proceduren.

               (63)

               En anden EF-producent, Honeywell, med produktionsfaciliteter i bl.a. Frankrig indgav en besvarelse af et spørgeskema. Efter at have indgivet besvarelsen besluttede Honeywell imidlertid at gå imod proceduren.

               (64)

               De to EF-producenter, som støtter undersøgelsen, Acordis og Brilén, tegnede sig i undersøgelsesperioden for ca. 40 % af Fællesskabets produktion af den pågældende vare. De anses for at udgøre erhvervsgrenen i Fællesskabet, i det følgende benævnt »EF-erhvervsgrenen«, jf. artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, i grundforordningen.

               (65)

               I betragtning af at EF-erhvervsgrenen kun består af to producenter, måtte oplysninger vedrørende EF-erhvervsgrenen indekseres af fortrolighedshensyn, jf. artikel 19 i grundforordningen.

         2.   Forbrug i Fællesskabet

               (66)

               Forbruget i Fællesskabet blev fastlagt på grundlag af klagerens skøn over samtlige producenters produktion af samme vare i Fællesskabet, plus import fra alle lande ifølge Eurostats oplysninger, minus eksport til alle lande ifølge Eurostats oplysninger.

               (67)

               Det blev konstateret, at forbruget i Fællesskabet stort set var stabilt i den betragtede periode, idet det kun var steget med 1 %. Nærmere oplysninger ses i det følgende:

                           Forbrug

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (undersøgelsesperioden)

                           Tons

                           206 000

                           206 900

                           207 900

                           207 400

                              Indeks

                              100

                              100

                              101

                              101

         3.   Dumpingimportens størrelse og markedsandel

               (68)

               Da der kun var en taiwansk eksporterende producent af den pågældende vare, som foretog dumping i undersøgelsesperioden, måtte oplysningerne om import af den pågældende vare til Fællesskabet fra den eksporterende producent indekseres af fortrolighedshensyn, jf. artikel 19 i grundforordningen.

               (69)

               Oplysninger om størrelsen af dumpingimporten i perioden mellem 2000 og undersøgelsesperioden er baseret på oplysninger fra den samarbejdende eksporterende producent, som man havde konstateret foretog dumping i undersøgelsesperioden. Dumpingimporten med oprindelse i Taiwan faldt med 16 % mellem 2000 og 2001, men steg betydeligt i 2002 og i undersøgelsesperioden med en samlet stigning på 112 % i den betragtede periode. Markedsandelen af dumpingimport med oprindelse i Taiwan udviklede sig i samme retning. Det bør bemærkes, at markedsandelen var begrænset i den betragtede periode og hele tiden lå under 4 %.

                           Import

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (undersøgelsesperioden)

                           Mængde (tons)

                           Kan ikke oplyses (se betragtning 68)

                              Indeks

                              100

                              84

                              136

                              212

                           Markedsandel

                           Kan ikke oplyses (se betragtning 68)

                              Indeks

                              100

                              84

                              135

                              211

         4.   Priser på den pågældende import

               (70)

               Oplysninger om prisen på dumpingimporten i perioden mellem 2000 og undersøgelsesperioden er baseret på oplysninger fra den samarbejdende eksporterende producent, som man havde konstateret foretog dumping i undersøgelsesperioden.

         a)   Prisudvikling

               (71)

               Ifølge de oplysninger, der er indhentet i løbet af undersøgelsen, faldt priserne på importen fra Taiwan løbende med i alt 29 % i den betragtede periode.

                           Importpriser

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (undersøgelsesperioden)

                           EUR pr. ton

                           Kan ikke oplyses (se betragtning 68)

                              Indeks

                              100

                              99

                              80

                              71

         b)   Prisunderbud

               (72)

               Der blev foretaget en sammenligning af den eksporterende producents og EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser i Fællesskabet for sammenlignelige modeller af den pågældende vare. EF-erhvervsgrenens priser ab fabrik uden afslag og afgifter til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder blev derfor sammenlignet med prisen på varer fra den taiwanske eksporterende producent, som det konstateredes foretog dumping i undersøgelsesperioden, opgivet i cif-priser, Fællesskabets grænse og justeret for omkostninger efter importen. Det fremgik af sammenligningen, at den pågældende vare med oprindelse i Taiwan i undersøgelsesperioden blev solgt i Fællesskabet til priser, der lå mellem 25-30 % under EF-erhvervsgrenens priser.

         5.   EF-erhvervsgrenens situation

               (73)

               I overensstemmelse med artikel 3, stk. 5, i grundforordningen undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation.

         a)   Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

               (74)

               Efter en forholdsvis stabil produktion mellem 2000 og 2002 steg EF-erhvervsgrenens produktion af den pågældende vare med 4 % i undersøgelsesperioden. Produktionskapaciteten steg gennem hele den betragtede periode med i alt 8 %.

               (75)

               Kapacitetsudnyttelsen faldt i første omgang med 7 % mellem 2000 og 2001, men steg dernæst med 3 % frem til 2003 svarende til et samlet fald på 4 % i den betragtede periode.

                           Produktion

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (undersøgelsesperioden)

                           Produktion

                           Kan ikke oplyses (se betragtning 65)

                              Indeks

                              100

                              99

                              100

                              104

                           Produktionskapacitet

                           Kan ikke oplyses (se betragtning 65)

                              Indeks

                              100

                              106

                              107

                              108

                           Kapacitetsudnyttelse

                           Kan ikke oplyses (se betragtning 65)

                              Indeks

                              100

                              93

                              94

                              96

         b)   Lagre

               (76)

               Lagerbeholdningen af den pågældende vare kunne kun analyseres for perioden mellem 2001 og 2003, idet EF-erhvervsgrenen ikke var i stand til at give konsistente oplysninger for den forudgående periode. Dette skyldtes, at en EF-producent først startede driften i 2001 og derfor ikke havde en lagerbeholdning forud for dette år, og at en anden EF-producent ikke kunne give konsistente oplysninger på grund af intern omstrukturering.

               (77)

               Lagerbeholdningen faldt med 14 % mellem 2001 og 2002 og forblev forholdsvis stabil i undersøgelsesperioden med et samlet fald på 12 % mellem 2001 og undersøgelsesperioden.

                           Lagre

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (undersøgelsesperioden)

                           Tons

                           Kan ikke oplyses (se betragtning 65)

                              Indeks

                              Foreligger ikke

                              100

                              86

                              88

         c)   Salgsmængde og markedsandel

               (78)

               Salget på EF-markedet af den pågældende vare fremstillet af EF-erhvervsgrenen faldt med 2 % fra 2000 til 2002, men steg i løbet af undersøgelsesperioden med 5 % svarende til en samlet stigning på 3 % i den betragtede periode. Samtidig faldt markedsandelen med 3 % mellem 2000 og 2002, men steg efterfølgende med 5 % i undersøgelsesperioden svarende til en samlet stigning på 2 % i den betragtede periode. EF-erhvervsgrenen havde en markedsandel på mellem 20 % og 30 % i den betragtede periode.

                           Salg

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (undersøgelsesperioden)

                           EF-erhvervsgrenens salg (tons)

                           Kan ikke oplyses (se betragtning 65)

                              Indeks

                              100

                              100

                              98

                              103

                           EF-erhvervsgrenens markedsandel

                           Kan ikke oplyses (se betragtning 65)

                              Indeks

                              100

                              99

                              97

                              102

         d)   Salgspriser

               (79)

               De vejede gennemsnitssalgspriser på alle typer af samme vare, der blev solgt af EF-erhvervsgrenen, steg i første omgang med 4 % mellem 2000 og 2001. Priserne faldt dernæst med 12 % i 2002 og med yderligere 5 % i undersøgelsesperioden svarende til et samlet fald på 13 % i den betragtede periode.

                           Salgspris

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (undersøgelsesperioden)

                           Salgspris (EUR pr. tons)

                           Kan ikke oplyses (se betragtning (65))

                              Indeks

                              100

                              104

                              92

                              87

               (80)

               Produktionsomkostningerne blev beregnet på grundlag af det vejede gennemsnit af alle typer af samme vare, der var produceret af EF-erhvervsgrenen i det respektive år.

               (81)

               Produktionsomkostningerne steg mellem 2000 og 2001, men faldt i 2002, inden de forblev forholdsvis stabile i undersøgelsesperioden. De fulgte ikke faldet i salgspriserne i samme omfang i 2002 og i undersøgelsesperioden.

                           Omkostninger

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (undersøgelsesperioden)

                           Produktionsomkostninger (EUR pr. ton)

                           Kan ikke oplyses (se betragtning 65)

                              Indeks

                              100

                              108

                              101

                              102

         e)   Rentabilitet

               (82)

               EF-erhvervsgrenens overordnede rentabilitet i forbindelse med den pågældende vare lå oprindeligt på mellem 10 % og 15 % i 2000. Rentabiliteten blev derefter dårligere og blev negativ i undersøgelsesperioden. Denne rentabilitet vedrører alle typer af den pågældende vare, som EF-erhvervsgrenen fremstillede og solgte i Fællesskabet. Briléns rentabilitet i selskabets første forretningsår (2001) blev ikke taget i betragtning, da den meget negative rentabilitet, der herskede i den periode, hvor selskabet startede produktionen af samme vare, ville have fordrejet billedet.

                           Rentabilitet

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (undersøgelsesperioden)

                           Rentabilitet (EF-salg)

                           Kan ikke oplyses (se betragtning 65)

                              Indeks

                              100

                              92

                              28

                              – 22

               (83)

               Det bør bemærkes, at et af selskaberne hævdede, at dets rentabilitet ville have været meget dårligere, hvis der var blevet taget højde for de udgifter, selskabet havde haft, fordi dets produktionsfaciliteter ikke var blevet udnyttet fuldt ud. Disse ekstraomkostninger kunne dog ikke tages i betragtning, da de ikke var tilstrækkeligt underbyggede og derfor ikke kunne kontrolleres.

         f)   Investeringer og investeringsafkast

               (84)

               Investeringer i forbindelse med den pågældende vare faldt betydeligt i den betragtede periode. Det skal bemærkes, at investeringerne i 2000 var specielt høje på grund af en af EF-producenternes udgifter til et nyt anlæg, som udgjorde ca. 50 % af samtlige investeringer i det pågældende år. Nærmere oplysninger ses nedenfor:

                           Investeringer

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (undersøgelsesperioden)

                           Investeringer (1 000 EUR)

                           Kan ikke oplyses (se betragtning 65)

                              Indeks

                              100

                              77

                              34

                              51

                           Investeringsafkast

                           Kan ikke oplyses (se betragtning 65)

                              Indeks

                              100

                              94

                              20

                              – 18

               (85)

               Investeringsafkastet faldt i løbet af den betragtede periode og blev negativt i undersøgelsesperioden. Dette fald stemmer overens med faldet i den overordnede rentabilitet i den betragtede periode.

         g)   Likviditet og evne til at tilvejebringe kapital

               (86)

               EF-erhvervsgrenens likviditet var forholdsvis stabil i 2000 og 2001, men faldt i 2002 og i undersøgelsesperioden, både absolut og udtrykt i procent af omsætningen. Denne udvikling stemmer overens med udviklingen i den overordnede rentabilitet i den betragtede periode.

                           Likviditet

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (undersøgelsesperioden)

                           Likviditet (1 000 EUR)

                           Kan ikke oplyses (se betragtning 65)

                              Indeks

                              100

                              101

                              48

                              – 3

                           Likviditet i procent af omsætningen

                           Kan ikke oplyses (se betragtning 65)

                              Indeks

                              100

                              91

                              53

                              – 4

               (87)

               Begge EF-producenter rejste kapital internt i koncernen. Investeringer og omkostninger til forskning og udvikling har indtil videre ikke lidt væsentligt under den negative rentabilitet i driften.

         h)   Beskæftigelse, produktivitet og lønninger

               (88)

               Beskæftigelsen faldt med 10 % i den betragtede periode. I betragtning af at produktionen steg i den betragtede periode, betyder faldet i beskæftigelsen, at produktiviteten beregnet som produktion pr. ansat steg med hele 16 % i den betragtede periode. Stigningen i lønudgifter er et resultat af kollektive overenskomstforhandlinger inden for branchen, og den var mindre end den gennemsnitlige inflationsrate i Fællesskabet på 6,4 % i den betragtede periode.

                           Beskæftigelse

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (undersøgelsesperioden)

                           Antal ansatte

                           Kan ikke oplyses (se betragtning 65)

                              Indeks

                              100

                              101

                              98

                              90

                           Arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)

                           Kan ikke oplyses (se betragtning 65)

                              Indeks

                              100

                              100

                              105

                              104

                           Produktion pr. ansat (tons pr. år)

                           Kan ikke oplyses (se betragtning 65)

                              Indeks

                              100

                              98

                              102

                              116

         i)   Dumpingens størrelse

               (89)

               Med hensyn til størrelsen af den reelle dumpingmargen og dens indflydelse på EF-erhvervsgrenen, kan den i betragtning af priserne på importen fra Taiwan ikke siges at være ubetydelig, selv om importmængden var begrænset.

         j)   Genrejsning efter tidligere dumping eller subsidiering

               (90)

               Da der ikke foreligger oplysninger om dumping eller subsidiering forud for den situation, der er vurderet i den aktuelle procedure, anses dette spørgsmål for irrelevant.

         6.   Konklusion vedrørende skade

               (91)

               Mellem 2000 og undersøgelsesperioden steg mængden af dumpingimport af den pågældende vare med oprindelse i Taiwan betydeligt med 112 %. Men eftersom importen fra Taiwan er forholdsvis lille i absolutte tal, steg dens andel af EF-markedet med mindre end 2 %. Gennemsnitspriserne på dumpingimporten med oprindelse i Taiwan var konsekvent lavere end EF-erhvervsgrenens priser i den betragtede periode. Endvidere underbød priserne på importen fra Taiwan i undersøgelsesperioden EF-erhvervsgrenens priser. På grundlag af et vejet gennemsnit var prisunderbuddet på næsten 30 % i undersøgelsesperioden.

               (92)

               For visse indikatorer var udviklingen positiv: I den betragtede periode steg produktionen med 4 % og produktionskapaciteten med 8 %, mens lagerbeholdningen faldt med 12 %. Salget i Fællesskabet steg med 3 %, hvilket gav en stigning i markedsandelen på 2 %. Produktionen pr. ansat steg med 16 %, mens arbejdskraftomkostninger pr. ansat kun steg med 4 % (lavere end den gennemsnitlige inflationsrate på 6,4 % i EU i den betragtede periode).

               (93)

               Andre indikatorer viste en forværring i EF-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode. I løbet af den betragtede periode faldt salgsprisen pr. enhed med 13 %, mens produktionsomkostningerne pr. enhed steg med 2 % med negativ rentabilitet til følge. Investeringsafkastet og likviditeten fra driftsaktiviteter fulgte samme negative udvikling. Beskæftigelsen faldt med 10 %, og investeringerne faldt med 49 % (hovedsageligt på grund af anlæggelsen af en ny fabrik i 2000, som tegnede sig for ca. 50 % af de samlede investeringer i det pågældende år).

               (94)

               I betragtning af ovenstående konkluderes det, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. artikel 3, stk. 1 og 5, i grundforordningen.

         E.   ÅRSAGSSAMMENHÆNG
   1.   Indledning

               (95)

               I overensstemmelse med artikel 3, stk. 6 og 7, i grundforordningen undersøgte Kommissionen, om dumpingimporten fra Taiwan havde forvoldt EF-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have tilføjet EF-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at en eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.

         2.   Virkninger af dumpingimporten

               (96)

               I den betragtede periode steg omfanget af dumpingimporten med 112 %, og prisen på dumpingimport fra Taiwan faldt med 29 %. EF-erhvervsgrenens priser faldt med 13 % i samme periode på et tidspunkt, hvor produktionsomkostningerne steg med 2 %, hvilket førte til en dårligere forrentning (ca. 10-15 procentpoint i den betragtede periode). EF-erhvervsgrenen befandt sig således i en tabsgivende situation i undersøgelsesperioden. Endvidere var prisunderbuddet på ca. 30 % i gennemsnit i undersøgelsesperioden. Under disse omstændigheder konkluderedes det, at dumpingimporten udøvede et vist pres på EF-erhvervsgrenens priser og havde en vis negativ indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation.

               (97)

               Ved vurdering af dumpingimportens følgevirkninger bør det dog også tages i betragtning, at omfanget af dumpingimporten altid lå under 4 %, og at markedsandelen i den betragtede periode kun steg med mindre end to procentpoint og altid lå under fire procentpoint. I lyset heraf er det vanskeligt med sikkerhed at afgøre, hvilken indvirkning dumpingimporten har haft på den skade, EF-erhvervsgrenen har lidt.

         3.   Virkninger af andre faktorer

               (98)

               Importen fra andre tredjelande faldt fra 60 075 tons i 2000 til 51 813 tons i undersøgelsesperioden svarende til et samlet fald på 14 %. Gennemsnitspriserne faldt fra 2,39 EUR i 2000 til 2,17 EUR i undersøgelsesperioden svarende til et samlet fald på 9 %. Der var stor forskel på priserne i de forskellige eksporterende lande. Importen fra andre tredjelande havde hovedsagelig oprindelse i Belarus, Japan, Korea, Sydafrika, Schweiz og USA og tegnede sig i alt for 25 % af forbruget i Fællesskabet. Selv om der importeres fra mange andre tredjelande, tegnede importen fra disse lande hver især sig for mindre end 1 % af forbruget i Fællesskabet i den betragtede periode.

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (undersøgelsesperioden)

                           Alle typer

                           Tons

                           Markedsandel

                           Pris

                              EUR/kg

                           Tons

                           Markedsandel

                           Pris

                              EUR/kg

                           Tons

                           Markedsandel

                           Pris

                              EUR/kg

                           Tons

                           Markedsandel

                           Pris

                              EUR/kg

                           Belarus

                           3 459

                           1,7 %

                           2,24

                           3 920

                           1,9 %

                           2,34

                           3 842

                           1,8 %

                           2,05

                           4 683

                           2,3 %

                           1,83

                              Indeks

                              100

                              100

                              100

                              113

                              113

                              104

                              111

                              110

                              92

                              135

                              134

                              82

                           Japan

                           2 384

                           1,2 %

                           2,61

                           2 224

                           1,1 %

                           2,77

                           5 960

                           2,9 %

                           2,28

                           5 079

                           2,4 %

                           2,15

                              Indeks

                              100

                              100

                              100

                              93

                              93

                              106

                              250

                              248

                              87

                              213

                              212

                              82

                           Korea

                           19 962

                           9,7 %

                           2,07

                           24 381

                           11,8 %

                           2,05

                           23 021

                           11,1 %

                           1,61

                           17 264

                           8,3 %

                           1,66

                              Indeks

                              100

                              100

                              100

                              122

                              122

                              99

                              115

                              114

                              78

                              86

                              86

                              80

                           Sydafrika

                           3 533

                           1,7 %

                           2,80

                           3 236

                           1,6 %

                           3,14

                           3 071

                           1,5 %

                           2,48

                           3 318

                           1,6 %

                           2,45

                              Indeks

                              100

                              100

                              100

                              91

                              91

                              112

                              86

                              86

                              89

                              93

                              93

                              88

                           Schweiz

                           10 751

                           5,2 %

                           3,13

                           9 804

                           4,7 %

                           3,40

                           11 472

                           5,5 %

                           2,65

                           7 728

                           3,7 %

                           3,16

                              Indeks

                              100

                              100

                              100

                              91

                              91

                              108

                              107

                              106

                              84

                              72

                              71

                              101

                           USA

                           6 496

                           3,2 %

                           2,50

                           3 915

                           1,9 %

                           3,28

                           2 515

                           1,2 %

                           2,90

                           3 156

                           1,5 %

                           2,20

                              Indeks

                              100

                              100

                              100

                              60

                              60

                              131

                              39

                              38

                              116

                              49

                              48

                              88

                           Andre

                           13 466

                           6,5 %

                           2,12

                           9 172

                           4,4 %

                           2,34

                           9 632

                           4,6 %

                           2,32

                           10 581

                           5,1 %

                           2,35

                              Indeks

                              100

                              100

                              100

                              68

                              68

                              110

                              72

                              71

                              110

                              79

                              78

                              111

                           I ALT

                           60 075

                           29,2 %

                           2,39

                           56 654

                           27,4 %

                           2,52

                           59 515

                           28,6 %

                           2,12

                           51 813

                           25,0 %

                           2,17

                              Indeks

                              100

                              100

                              100

                              94

                              94

                              106

                              99

                              98

                              89

                              86

                              86

                              91

         a)   Import uden negativ indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation

               (99)

               Importen med oprindelse i Sydafrika faldt med 7 % i den betragtede periode. Den udgjorde en ubetydelig markedsandel på 1,6 % i undersøgelsesperioden, og ifølge Eurostats oplysninger underbød den heller ikke EF-erhvervsgrenens priser i undersøgelsesperioden.

               (100)

               Importen med oprindelse i Schweiz faldt med 28 % i den betragtede periode, og ifølge Eurostats oplysninger underbød den ikke EF-erhvervsgrenens priser. Derudover udgjorde den en beskeden markedsandel på 3,7 % i undersøgelsesperioden.

               (101)

               Importen med oprindelse i USA faldt med 51 % i den betragtede periode, og ifølge Eurostats oplysninger underbød den EF-erhvervsgrenens priser i undersøgelsesperioden med mindre end 5 %. Derudover udgjorde den en ubetydelig markedsandel på 1,5 % i undersøgelsesperioden.

               (102)

               Ovenstående resultater er baseret på de til rådighed værende oplysninger, dvs. Eurostats statistikker, som ikke indeholder nærmere oplysninger om varetypernes opdeling. Konklusionen er dog, at importen fra Sydafrika, Schweiz og USA i betragtning af den ubetydelige eller beskedne markedsandel og et ikke eksisterende eller lavt prisunderbud ikke havde en negativ indvirkning på EF-erhvervsgrenens situation.

         b)   Import med negativ indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation

               (103)

               Importen med oprindelse i Japan steg med 113 % i den betragtede periode, men var som udgangspunkt meget lille. Den udgjorde en markedsandel på 2,4 % i undersøgelsesperioden, og ifølge Eurostats oplysninger underbød den EF-erhvervsgrenens priser med mindre end 8 %.

               (104)

               Importen med oprindelse i Belarus steg med 35 % i den betragtede periode, men var som udgangspunkt lille. Den udgjorde en markedsandel på 2,3 % i undersøgelsesperioden, men underbød EF-erhvervsgrenens priser væsentligt med ca. 30 % i undersøgelsesperioden. Importen med oprindelse i Belarus var genstand for undersøgelsen og den tidligere omtalte virkning af underbuddet er kommet frem ved en detaljeret varesammenligning.

               (105)

               Importen med oprindelse i Korea steg i første omgang med 22 % mellem 2000 og 2001, men faldt derefter med 36 % svarende til et samlet fald på 14 %. Den udgjorde en markedsandel på 8,3 % i undersøgelsesperioden og underbød EF-erhvervsgrenens priser med ca. 5-15 % i undersøgelsesperioden. Importen med oprindelse i Korea var genstand for undersøgelsen og den tidligere omtalte virkning af underbuddet er kommet frem ved en detaljeret varesammenligning.

               (106)

               Det bør bemærkes, at dumpingimport fra Taiwan kun udgør under 4 % af EF-markedet, mens importen fra Korea, Japan og Belarus samt den ikke-dumpede import fra Taiwan tilsammen udgør ca. 13-14 %, dvs. næsten fire gange så meget som den taiwanske dumpingimport. Importen fra de fire omtalte kilder underbød EF-erhvervsgrenens priser betydeligt. Der er foretaget en sammenligning, varetype for varetype, mellem på den ene side importen fra Belarus og Korea samt den ikke-dumpede import fra Taiwan og på den anden side EF-erhvervsgrenens salg. Denne sammenligning viste, at importen fra Belarus og Korea samt den ikke-dumpede import fra Taiwan konkurrerer mere direkte med fællesskabsvarer af forholdsvis høj værdi end dumpingimporten fra Taiwan. Importen fra Belarus og Korea og den ikke-dumpede import fra Taiwan havde således tydeligvis en indvirkning på EF-erhvervsindustrien. Konklusionen blev derfor, at omfanget og den prismæssige virkning af importen fra Korea, Japan og Belarus samt den ikke-dumpede import fra Taiwan var af en sådan karakter, at det ikke længere var muligt at etablere en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra Taiwan og den væsentlige skade, EF-erhvervsgrenen har lidt. Under de givne omstændigheder kan dumpingimporten fra Taiwan bestemt kun have spillet en mindre rolle.

         4.   Konklusion vedrørende årsagssammenhæng

               (107)

               Med ovenstående analyse er virkningerne af alle kendte faktorer med indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation omhyggeligt blevet adskilt fra dumpingimportens skadelige virkninger. Den skade, EF-erhvervsgrenen har lidt, skyldes først og fremmest et pristryk, som er forårsaget af priser på import fra tredjelande, som har underbudt EF-erhvervsgrenens priser. I betragtning af i) at dumpingimporten fra Taiwan udgør en begrænset markedsandel (mindre end 4 %), og at importen fra andre lande samt ikke-dumpet import fra Taiwan udgør en langt større markedsandel (ca. 13-14 %), og ii) at der har været praktiseret prisunderbud med denne import, kan det konkluderes, at den skade, EF-erhvervsgrenen har lidt, i væsentligt omfang skyldes anden import af garn med høj styrke af polyestere end dumpingimporten fra den taiwanske eksportør. Årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Taiwan alene og den væsentlige skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt, kunne derfor ikke påvises, jf. artikel 3, stk. 6 og 7, i grundforordningen.

         F.   KONKLUSION

               (108)

               Proceduren bør derfor afsluttes, idet dumpingmargenerne for både Belarus og Korea er ubetydelige, og der ikke kan påvises en klar årsagssammenhæng mellem dumping og skade for så vidt angår importen med oprindelse i Taiwan —

         TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
   Artikel 1
   Antidumpingproceduren vedrørende import af garn med høj styrke, af polyestere (undtagen sytråd), ikke i detailsalgsoplægninger, herunder syntetiske monofilamenter af finhed under 67 decitex, med oprindelse i Belarus, Korea og Taiwan og henhørende under KN-kode 5402 20 00, afsluttes hermed.
   Artikel 2
   Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 5. april 2005.

            På Kommissionens vegne

         Peter MANDELSON

            Medlem af Kommissionen

      (1)  EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 461/2004 (EUT L 77 af 13.3.2004, s. 12).

      (2)  EUT C 24 af 28.1.2004, s. 20.


Avis juridique important

|

32000D0409

2000/409/EF: Rådets afgørelse af 19. juni 2000 om undertegnelse og indgåelse af et godkendt forhandlingsprotokollat mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Koreas regering om skibsbygningsmarkedet på verdensplan

EF-Tidende nr. L 155 af 28/06/2000 s. 0047 - 0048

Rådets afgørelseaf 19. juni 2000om undertegnelse og indgåelse af et godkendt forhandlingsprotokollat mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Koreas regering om skibsbygningsmarkedet på verdensplan(2000/409/EF)RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 133 sammenholdt med artikel 300, stk. 2, første punktum,under henvisning til Kommissionens forslag, ogud fra følgende betragtninger:(1) Skibsbygningsindustrien befinder sig på verdensplan i dyb krise, der skyldes overkapaciteten inden for denne sektor. Medens sektoren i Fællesskabet i det sidste tiår har gennemført omstruktureringer og nedskæringer i produktionskapaciteten, har de koreanske producenter øget deres produktionskapacitet betydeligt siden 1993.(2) En analyse af de koreanske kontrakter, som en uafhængig konsulent har gennemført for Kommissionen, har klarlagt, at de koreanske skibsværfter tilbyder deres produkter til en pris, der ligger væsentligt under fremstillingsprisen. Denne praksis har gjort det muligt for den koreanske værftsindustri at øge sin markedsandel ganske betydeligt, hvilket navnlig er gået ud over Fællesskabets værftsindustri, som i øjeblikket befinder sig i en kritisk situation. På grund af situationen på verdensmarkedet, hvor priserne i øjeblikket er ekstremt lave, er fællesskabsværftsindustriens markedsandel faldet fra 25 % i 1998 til 17 % i 1999.(3) Efter at have gjort sig bekendt med Kommissionens første og anden rapport om situationen for skibsbygningsindustrien på verdensplan udarbejdet i henhold til artikel 12 i Rådets forordning (EF) nr. 1540/98 af 29. juni 1998 om nye regler for støtte til skibsbygningsindustrien(1) konstaterede Rådet den 9. november 1999 og den 18. maj 2000, at sektoren befandt sig i en kritisk situation og udtrykte sin bekymring over ovennævnte praksis, der alvorligt skader EF-skibsværfternes interesser. I sine konklusioner opfordrede Rådet bl.a. Kommissionen til at fortsætte sine bestræbelser på at standardisere reglerne inden for denne sektor ved straks at indlede konstruktive konsultationer med Republikken Korea med henblik på at bringe den illoyale konkurrence til ophør.(4) Med udgangspunkt i denne opfordring fra Rådet har Kommissionen gennemført flere intensive høringsfaser med den koreanske regering, og den har forhandlet sig frem til et udkast til godkendt forhandlingsprotokollat. Når dette er undertegnet, forpligter den Korea til at afholde sig fra enhver direkte eller indirekte tabsgivende støtte til koreanske skibsværfter, til at overholde de internationale normer for finansiel og regnskabsmæssig gennemsigtighed samt at sørge for, at de koreanske værfter fastsætter deres priser i overensstemmelse med markedsprincipperne. Udkastet til godkendt forhandlingsprotokollat indeholder endvidere en ad hoc-høringsordning til hurtig løsning af problemer, der bringes op af parterne.(5) Det godkendte forhandlingsprotokollat bør vedtages -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1Det godkendte forhandlingsprotokollat mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Koreas regering om skibsbygningsmarkedet på verdensplan godkendes.Teksten til det godkendte forhandlingsprotokollat er knyttet til denne afgørelse.Artikel 2Rådets formand bemyndiges til at udpege den person, der er beføjet til at undertegne det godkendte forhandlingsprotokollat med bindende virkning for Fællesskabet.Udfærdiget i Luxembourg, den 19. juni 2000.På Rådets vegneL. Capoulas SantosFormand(1) EFT L 202 af 18.7.1998, s. 1.


title: 2004/605/EF: Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions organers afgørelse af 13. april 2004 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 om aktindsigt

text:
               20.8.2004

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 272/13

         OVERSÆTTELSESCENTRET FOR DEN EUROPÆISKE UNIONS ORGANERS AFGØRELSE
   af 13. april 2004
   om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 om aktindsigt
   (2004/605/EF)
   BESTYRELSEN HAR —
   under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2965/94 af 28. november 1994 om oprettelse af et oversættelsescenter for Den Europæiske Unions organer (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1645/2003 (2), særlig artikel 18a, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               I traktaten om Den Europæiske Union fastslås princippet om åbenhed i artikel 1, stk. 2, hvori det hedder, at traktaten udgør en ny fase i processen hen imod en stadig snævrere union mellem de europæiske folk, hvor beslutningerne træffes så åbent som muligt og så tæt på borgerne som muligt.

               (2)

               Åbenheden sikrer forvaltningen en større legitimitet, effektivitet og gør den mere ansvarlig over for borgerne i et demokratisk system. Åbenhed bidrager til at styrke principperne om demokrati og respekt for de grundlæggende frihedsrettigheder som fastsat i artikel 6 i EU-traktaten og i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.

               (3)

               I artikel 18a i forordning (EF) nr. 2965/94 fastsættes det, at Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (3) (i det følgende benævnt »forordning (EF) nr. 1049/2001«) også finder anvendelse på centrets dokumenter. Heri fastsættes det endvidere, at bestyrelsen vedtager gennemførelsesbestemmelserne til forordning (EF) nr. 1049/2001 —

         TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
   Artikel 1
   Personer, der har ret til aktindsigt, og anvendelsesområde
   1.   Enhver fysisk eller juridisk person har ret til aktindsigt i Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organers (i det følgende benævnt »centrets«) dokumenter med forbehold af de principper, betingelser og begrænsninger, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1049/2001, og i overensstemmelse med bestemmelserne i denne afgørelse.
   2.   Dokumenter, som centret er i besiddelse af med det ene formål at oversætte disse, betragtes ikke som dokumenter i centrets besiddelse i henhold til artikel 2, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1049/2001.
   Artikel 2
   Definitioner
   I denne beslutningafgørelse forstås ved:

               a)

               »dokument«: ethvert indhold uanset medium (skrevet på papir eller opbevaret elektronisk, lyd- eller billedoptagelser, audiovisuelle optagelser) vedrørende emner, der har at gøre med politikker, aktiviteter og beslutninger, der henhører under centrets kompetenceområde

               b)

               »tredjemand«: enhver fysisk eller juridisk person eller enhed uden for centret, herunder medlemsstaterne, andre institutioner og organer i eller uden for fællesskabsregi og tredjelande.

         Artikel 3
   Begæringer
   1.   Alle begæringer om aktindsigt indgives til centret via centrets internetadresse (www.cdt.eu.int), elektronisk post (cdt@cdt.eu.int), almindelig post (Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer, Bâtiment Nouvel Hémicycle, 1 rue du Fort Thüngen, L-1499 Luxembourg) eller telefax ((352) 42 17 11-220). Centret besvarer førstegangsbegæringer og genfremsatte begæringer om aktindsigt inden 15 arbejdsdage fra registreringen af begæringen. I tilfælde af, at begæringen vedrører komplekse eller omfangsrige dokumenter, kan tidsfristen forlænges med 15 arbejdsdage. Enhver forlængelse af en tidsfrist skal begrundes og på forhånd meddeles den, der fremsætter begæringen.
   2.   I tilfælde af upræcise begæringer, jf. artikel 6, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1049/2001, opfordrer centret den person, der har fremsat begæringen, til at tilvejebringe supplerende oplysninger, der gør det muligt at identificere de ønskede dokumenter; svarfristen begynder først at løbe fra det tidspunkt, hvor centret råder over disse oplysninger.
   3.   Enhver hel eller delvis negativ beslutning skal indeholde en begrundelse for afslaget, der er baseret på en af de undtagelser, der er omhandlet i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1049/2001, og beslutningen skal oplyse den person, der har fremsat begæringen, om dennes klagemuligheder.
   Artikel 4
   Behandling af oprindelige begæringer
   1.   Når en begæring registreres, sendes der en bekræftelse for modtagelsen til den person, der har fremsat begæringen, medmindre svaret kan sendes med det samme. Bekræftelsen for modtagelsen og svaret sendes skriftligt, eventuelt med e-post.
   2.   Administrationsafdelingen har beføjelse til at træffe afgørelse om, hvad der videre skal ske med oprindelige begæringer, jf. dog artikel 9. Med henblik herpå udpeges en ansat, der skal behandle begæringerne om aktindsigt og koordinere centrets stillingtagen.
   Den person, der har fremsat begæringen, skal have svar på sin begæring om aktindsigt.
   I alle helt eller delvis negative svar skal den person, der har fremsat begæringen, informeres om sin ret til senest 15 arbejdsdage efter modtagelsen af svaret at genfremsætte sin begæring for centret.
   3.   I tilfælde af helt eller delvist afslag kan den, der fremsætter begæringen, senest 15 arbejdsdage efter datoen for modtagelsen af centrets svar genfremsætte en begæring om, at centret ændrer sin holdning.
   4.   Har centret ikke afgivet svar inden for den fastsatte frist, kan den, der har fremsat begæringen, genfremsætte den.
   Artikel 5
   Behandling af genfremsatte begæringer
   1.   Centrets direktør træffer beslutning om genfremsatte begæringer. Han underretter centrets bestyrelse herom.
   2.   Den person, der har fremsat begæringen, underrettes skriftligt, eventuelt via e-post, om beslutningen og om sin ret til at klage ved Retten i Første Instans eller indgive klage til Den Europæiske Ombudsmand.
   Artikel 6
   Konsultationer
   1.   Når centret modtager en begæring om aktindsigt i et dokument, som det råder over, men som hidrører fra tredjemand, kontrollerer centret, om en af de undtagelser, der er omhandlet i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1049/2001, finder anvendelse.
   2.   Hvis centret efter at have gennemført undersøgelsen vurderer, at det er nødvendigt at give afslag på aktindsigt i det ønskede dokument i henhold til en af de undtagelser, der er omhandlet i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1049/2001, sendes afslaget til den person, der har fremsat begæringen, uden at ophavsmanden konsulteres.
   3.   Uanset bestemmelserne i stk. 4 efterkommer centret begæringen om aktindsigt uden at konsultere ophavsmanden, når:

               a)

               det dokument, der er fremsat begæring om, allerede er blevet offentliggjort af enten ophavsmanden eller i henhold til forordning (EF) nr. 1049/2001 eller tilsvarende bestemmelser

               b)

               det er klart, at fuldstændig eller delvis offentliggørelse af dokumentets indhold ikke skader en af de interesser, der er omhandlet i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1049/2001.

         I alle andre tilfælde høres ophavsmanden.
   4.   Hvis begæringen om aktindsigt vedrører et dokument, der kommer fra en medlemsstat, konsulterer centret den myndighed, fra hvilken dokumentet hidrører, under forbehold af stk. 3, litra b).
   5.   En ophavsmand, der konsulteres, har en svarfrist, der ikke kan være på mindre end fem arbejdsdage, men som skal sætte centret i stand til at overholde sine egne svarfrister. Hvis ophavsmanden ikke svarer inden udløbet af den fastsatte frist eller ikke kan findes eller identificeres, træffer centret afgørelse i overensstemmelse med undtagelsesordningen i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1049/2001, idet det tager hensyn til ophavsmandens berettigede interesser på grundlag af de elementer, det råder over.
   6.   Hvis centret agter at give aktindsigt i et dokument mod ophavsmandens udtrykkelige ønske, underretter det ophavsmanden om, at det agter at offentliggøre dokumentet efter ti arbejdsdage og henleder ophavsmandens opmærksomhed på de klagemuligheder, den pågældende råder over for at modsætte sig denne offentliggørelse.
   Artikel 7
   Udøvelse af retten til aktindsigt
   1.   Dokumenterne sendes pr. post, fax eller, hvis de foreligger i elektronisk form, pr. e-post. I tilfælde af omfangsrige dokumenter eller dokumenter, der er svære at håndtere, kan den person, der har fremsat begæringen, opfordres til at komme og konsultere dokumenterne på stedet. Denne konsultation er gratis.
   2.   Hvis dokumentet har været offentliggjort, består svaret i publikationshenvisninger og/eller oplysninger om det sted, hvor dokumentet er til rådighed, samt eventuelt dokumentets internetadresse på www.cdt.eu.int.
   3.   Hvis de ønskede dokumenter er på mere end 20 sider, kan der af den person, der har fremsat begæringen, opkræves et gebyr på 0,10 EUR pr. side plus forsendelsesomkostninger. Dette gebyr kan ændres ved afgørelse truffet af centrets direktør. Bruges der fax, e-post eller en anden forsendelsesform, besluttes det i hvert enkelt tilfælde, hvilke udgifter der har været i den forbindelse, idet det opkrævede beløb dog skal være rimeligt.
   Artikel 8
   Foranstaltninger for at lette aktindsigt i dokumenter
   1.   For at gøre borgernes udnyttelse af deres rettigheder i henhold til denne forordning effektiv giver centret adgang til et register over dokumenter. Der gives adgang til registret i elektronisk form.
   2.   Registret skal indeholde dokumentets titel (på de sprog, det foreligger på), herunder eventuelt andre nyttige referencer, en anmærkning vedrørende ophavsmanden og datoen for dets udarbejdelse eller vedtagelse.
   3.   På en hjælpeside (på alle officielle sprog) informeres borgerne om, hvorledes de kan få fat i dokumentet. Hvis dokumentet er offentliggjort, etableres der et link til originalteksten.
   Artikel 9
   Dokumenter, offentligheden automatisk har ret til aktindsigt i
   1.   Bestemmelserne i denne artikel gælder kun for dokumenter, der er udarbejdet eller modtaget efter den dato, fra hvilken forordning (EF) nr. 1049/2001 finder anvendelse.
   2.   Følgende dokumenter udleveres automatisk på begæring herom og stilles så vidt muligt direkte til rådighed i elektronisk form:

               a)

               tekster vedtaget af direktøren eller centrets bestyrelse, som skal offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende eller på centrets websted

               b)

               dokumenter, der hidrører fra tredjemand, og som allerede er blevet offentliggjort af ophavsmanden eller med dennes samtykke

               c)

               dokumenter, der allerede er blevet offentliggjort som følge af en tidligere begæring.

         Artikel 10
   Beretninger
   Centret offentliggør en årsberetning om det forløbne år, hvori oplysningerne om gennemførelsen af denne afgørelse indgår, navnlig statistikkerne over antallet af begæringer om aktindsigt i centrets dokumenter, antallet af afslag og begrundelserne for disse afslag, i overensstemmelse med artikel 17, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1049/2001.
   Artikel 11
   Ikrafttræden
   Denne afgørelse træder i kraft med virkning pr. 1. april 2004.
   Artikel 12
   Offentliggørelse
   Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

      Udfærdiget i Luxembourg, den 13. april 2004.

            På bestyrelsens vegne

         K.-J. LÖNNROTH

            Formand

      (1)  EFT L 314 af 7.12.1994, s. 1.

      (2)  EUT L 245 af 29.9.2003, s. 13.

      (3)  EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43.


title: Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités afgørelse (FUSP) 2015/874 af 27. maj 2015 om accept af et tredjelands bidrag til Den Europæiske Unions militærmission med henblik på at bidrage til uddannelsen af Malis væbnede styrker (EUTM Mali) (EUTM Mali/1/2015)

text:
               6.6.2015

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 142/28

         DEN UDENRIGS- OG SIKKERHEDSPOLITISKE KOMITÉS AFGØRELSE (FUSP) 2015/874
   af 27. maj 2015
   om accept af et tredjelands bidrag til Den Europæiske Unions militærmission med henblik på at bidrage til uddannelsen af Malis væbnede styrker (EUTM Mali) (EUTM Mali/1/2015)
   DEN UDENRIGS- OG SIKKERHEDSPOLITISKE KOMITÉ HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 38, stk. 3,
   under henvisning til Rådets afgørelse 2013/34/FUSP af 17. januar 2013 om Den Europæiske Unions militærmission for at bidrage til uddannelsen af Malis væbnede styrker (EUTM Mali) (1), særlig artikel 8, stk. 2, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Rådet bemyndigede ved artikel 8, stk. 2, i afgørelse 2013/34/FUSP Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité (PSC) til at opfordre tredjestater til at foreslå bidrag og bemyndigede PSC til at træffe de relevante afgørelser om accept af de foreslåede bidrag fra tredjestater.

               (2)

               På baggrund af henstillingen fra den øverstbefalende for EU-missionen og henstillingen fra Den Europæiske Unions Militærkomité vedrørende et bidrag fra Republikken Albanien (»Albanien«) bør bidraget fra Albanien accepteres.

               (3)

               I medfør af artikel 5 i protokol nr. 22 om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, deltager Danmark ikke i udarbejdelsen og gennemførelsen af Unionens afgørelser og aktioner, som har indvirkning på forsvarsområdet —

         VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
   Artikel 1
   1.   Bidraget fra Albanien til Den Europæiske Unions militærmission med henblik på at bidrage til uddannelsen af Malis væbnede styrker (EUTM Mali) accepteres og betragtes som værende væsentligt.
   2.   Albanien er fritaget for betaling af finansielle bidrag til EUTM Malis budget.
   Artikel 2
   Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 27. maj 2015.

            På Den Udenrigs-og Sikkerhedspolitiske Komités vegne

         W. STEVENS

            Formand

      (1)  EUT L 14 af 18.1.2013, s. 19.


title: Rådets afgørelse 2006/486/FUSP af  11. juli 2006  om gennemførelse af fælles aktion 2005/557/FUSP om Den Europæiske Unions civil-militære aktion til støtte for Den Afrikanske Unions mission i Darfur-området i Sudan

text:
               13.7.2006

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 192/30

      RÅDETS AFGØRELSE 2006/486/FUSP
   af 11. juli 2006
   om gennemførelse af fælles aktion 2005/557/FUSP om Den Europæiske Unions civil-militære aktion til støtte for Den Afrikanske Unions mission i Darfur-området i Sudan
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til Rådets fælles aktion 2005/557/FUSP af 18. juli 2005 om Den Europæiske Unions civil-militære aktion til støtte for Den Afrikanske Unions mission i Darfur-området i Sudan (1), særlig artikel 8, stk. 1, andet afsnit, sammenholdt med artikel 23, stk. 2, første afsnit, andet led, i traktaten om Den Europæiske Union, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Rådet vedtog den 21. november 2005 afgørelse 2005/806/FUSP om gennemførelse af fælles aktion 2005/557/FUSP om Den Europæiske Unions civil-militære aktion til støtte for Den Afrikanske Unions mission i Darfur-området i Sudan (2).

               (2)

               Indtil Den Afrikanske Unions mission afløses af en FN-operation, bør EU fortsætte sin støtte, og i overensstemmelse med artikel 2 i afgørelse 2005/806/FUSP har Rådet besluttet at videreføre Den Europæiske Unions civil-militære aktion til støtte for Den Afrikanske Unions mission i Darfur-området i Sudan.

               (3)

               For så vidt angår den civile komponent bør Rådet derfor træffe afgørelse om finansieringen af videreførelsen af støtteaktionen.

               (4)

               EU's aktion til støtte for AMIS II gennemføres i en situation, der kan blive forværret og vil kunne skade målene for FUSP, jf. artikel 11 i traktaten —

         TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
   Artikel 1
   Det finansielle referencebeløb, der er fastsat i artikel 1, stk. 1, i afgørelse 2005/806/FUSP, dækker også udgifterne for perioden 29. juli til 31. oktober 2006.
   Artikel 2
   Rådet tager senest den 30. september 2006 stilling til, om EU's støtteaktion bør videreføres.
   Artikel 3
   Denne afgørelse har virkning fra dagen for vedtagelsen.
   Artikel 4
   Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 11. juli 2006.

            På Rådets vegne

         E. HEINÄLUOMA

            Formand

      (1)  EUT L 188 af 20.7.2005, s. 46.

      (2)  EUT L 303 af 22.11.2005, s. 60.


Avis juridique important

|

32001D0278

2001/278/EF: Rådets afgørelse af 4. april 2001 om beskikkelse af et østrigsk medlem af Regionsudvalget

EF-Tidende nr. L 096 af 06/04/2001 s. 0018 - 0018

Rådets afgørelseaf 4. april 2001om beskikkelse af et østrigsk medlem af Regionsudvalget(2001/278/EF)RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 263,under henvisning til Rådets afgørelse af 26. januar 1998 om beskikkelse af medlemmerne af og suppleanterne til Regionsudvalget(1),i betragtning af, at der er blevet en plads ledig som medlem af Regionsudvalget, efter at Karl STIX er trådt tilbage som medlem, hvilket Rådet blev underrettet om den 13. februar 2001,under henvisning til indstillingen fra den østrigske regering -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Eneste artikelHans NIESSL beskikkes som medlem af Regionsudvalget som efterfølger for Karl STIX for den resterende del af dennes mandatperiode, dvs. indtil den 25. januar 2002.Udfærdiget i Luxembourg, den 4. april 2001.På Rådets vegneB. RosengrenFormand(1) EFT L 28 af 4.2.1998, s. 19.


title: Kommissionens afgørelse af 5. marts 2010 om udnævnelse af et medlem af Det Europæiske Rådgivende Statistiske Udvalg EØS-relevant tekst

text:
               6.3.2010

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 56/9

         KOMMISSIONENS AFGØRELSE
   af 5. marts 2010
   om udnævnelse af et medlem af Det Europæiske Rådgivende Statistiske Udvalg
   (EØS-relevant tekst)
   2010/C 56/07
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 234/2008/EF af 11. marts 2008 om nedsættelse af et europæisk rådgivende statistisk udvalg og om ophævelse af Rådets afgørelse 91/116/EØF (1), særlig artikel 4, stk. 1, litra a),
   efter høring af Rådet,
   efter høring af Europa-Parlamentet, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Det Europæiske Rådgivende Statistiske Udvalg (ESAC) består af 24 medlemmer.

               (2)

               I henhold til artikel 4, stk. 1, i afgørelse nr. 234/2008/EF udnævnes tolv af medlemmerne af Kommissionen efter høring af Europa-Parlamentet og Rådet.

               (3)

               Ved afgørelse 2009/304/EF af 30. marts 2009 (2) udnævnte Kommissionen tolv medlemmer af ESAC.

               (4)

               Da et af disse medlemmer er fratrådt, skal Kommissionen efter at have hørt Europa-Parlamentet og Rådet nu udnævne et nyt medlem af ESAC —

         VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
   Artikel 1
   Denis Durand udnævnes hermed til medlem af ESAC for en periode på fem år.
   Artikel 2
   Denne afgørelse træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 5. marts 2010.

            På Kommissionens vegne

         José Manuel BARROSO

            Formand

      (1)  EUT L 73 af 15.3.2008, s. 13.

      (2)  EUT L 84 af 31.3.2009, s. 44.