title: Kommissionens afgørelse (EU) 2016/1991 af 4. juli 2016 om foranstaltningerne SA.40168 — 2015/C (ex SA.33584 - 2013/C (ex 2011/NN)) gennemført af Nederlandene med hensyn til den professionelle fodboldklub FC Den Bosch i 's-Hertogenbosch (meddelt under nummer C(2016) 4089) (EØS-relevant tekst )

text:
                  15.11.2016

                  DA

                  Den Europæiske Unions Tidende

                  L 306/19

            KOMMISSIONENS AFGØRELSE (EU) 2016/1991
      af 4. juli 2016
      om foranstaltningerne SA.40168 — 2015/C (ex SA.33584 - 2013/C (ex 2011/NN)) gennemført af Nederlandene med hensyn til den professionelle fodboldklub FC Den Bosch i 's-Hertogenbosch

            (meddelt under nummer C(2016) 4089)

      (Kun den nederlandske udgave er autentisk)
      (EØS-relevant tekst)
      EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
      under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,
      under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
      efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med traktatens artikel 108, stk. 2 (1), og
      ud fra følgende betragtninger:
      1.   SAGSFORLØB

                  (1)

                  I 2011 blev Kommissionen af en borger og gennem medierne underrettet om, at Nederlandene havde gennemført en støtteforanstaltning for den professionelle fodboldklub FC Den Bosch i 's-Hertogenbosch. I 2010 og i 2011 modtog Kommissionen også oplysninger fra borgere vedrørende foranstaltninger til fordel for andre professionelle fodboldklubber i Nederlandene, nemlig Willem II i Tilburg, MVV i Maastricht, PSV i Eindhoven og NEC i Nijmegen. Nederlandene fremsendte på Kommissionens anmodning oplysninger om foranstaltninger vedrørende FC Den Bosch i et brev af 1. september 2011.

                  (2)

                  I et brev af 6. marts 2013 meddelte Kommissionen Nederlandene, at den havde besluttet at indlede proceduren, jf. artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, med hensyn til foranstaltningerne til støtte for Willem II, NEC, MVV, PSV og FC Den Bosch.

                  (3)

                  Kommissionens afgørelse om at indlede proceduren (»åbningsafgørelsen«) blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
                      (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til den pågældende foranstaltning.

                  (4)

                  Nederlandene fremsatte bemærkninger inden for rammerne af proceduren vedrørende foranstaltningerne til fordel for FC Den Bosch i breve af 31. maj 2013 og 7. november 2013 samt på et møde den 13. oktober 2014. Kommissionen modtog ikke bemærkninger fra interesserede parter vedrørende foranstaltningerne til fordel for FC Den Bosch.

                  (5)

                  Efter åbningsafgørelsen og efter aftale med Nederlandene blev efterforskningen af de forskellige klubber foretaget særskilt. Efterforskningen vedrørende FC Den Bosch blev registreret under sag nr. SA.41614.

            2.   DETALJERET BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGERNE

      2.1.   Modtager, formål og budget

                  (6)

                  Det nationale fodboldforbund Koninklijke Nederlandse Voetbal Bond (»KNVB«) er en paraplyorganisation for såvel professionelle fodboldkampe som amatørkampe. Professionel fodbold i Nederlandene er organiseret i et system med to lag. I sæsonen 2014/2015 bestod det af 38 klubber, hvoraf de 18 spillede i den bedste liga (eredivisie) og de 20 i den næstbedste liga (eerste divisie).

                  (7)

                  FC Den Bosch har spillet i den næstbedste liga siden 2004/2005, hvor den for sidste gang spillede i den bedste nederlandske liga. Den har aldrig deltaget i en europæisk turnering. Ifølge oplysningerne fra Nederlandene er FC Den Bosch en lille virksomhed, som i sæsonen 2011/2012 havde 31 medarbejdere. Dens omsætning og balancesum var på omkring 3 mio. EUR i begge år. Den er derfor en lille virksomhed (3). Det stadion, som FC Den Bosch bruger, ejes af 's-Hertogenbosch kommune (»kommunen«), som modtager leje fra klubben.

                  (8)

                  I 2010 blev kommunen bekendt med, at FC Den Bosch havde store økonomiske vanskeligheder, som betød, at klubben muligvis ikke kunne beholde sin licens til at spille professionel fodbold og måske endda var nødt til at lukke. Den 30. juni 2010 havde FC Den Bosch en negativ egenkapital på 4,6 mio. EUR, og et år efter var den faldet yderligere til 5,4 mio. EUR. Som dokumenteret af et uafhængigt revisionsfirma havde den også stigende tab (0,168 mio. EUR i juni 2009, 0,612 mio. EUR i juni 2010 og 0,744 mio. EUR i juni 2011), en faldende omsætning (fra 3,736 mio. EUR til 2,771 mio. EUR fra 2009 til 2011) og stigende gældsætning. En af klubbens kreditorer var kommunen, som havde et efterstillet krav på 1,65 mio. EUR.

                  (9)

                  Fans, virksomheder og sponsorer lancerede i efteråret 2010 et initiativ til at undgå FC Den Boschs konkurs. Dette initiativ mundede ud i en omstruktureringsplan, som skulle forbedre FC Den Boschs økonomiske situation og gøre den til en levedygtig fodboldklub med en ny juridisk struktur, hvor den ejes af klubbens fans. Kommunen og klubbens andre kreditorer blev i juni 2011 enige om et fælles initiativ, hvor deres lån skulle konverteres til aktier i klubben. Som led i omstruktureringen blev FC Den Bosch, som havde juridisk status som forening (Vereniging), den 30. juni 2011 omdannet til aktieselskabet (naamloze vennootschap) FC Den Bosch N.V.

                  (10)

                  Det blev aftalt, at kommunens krav skulle ændres til en aktiepost på 60 % af aktierne i det nye aktieselskab FC Den Bosch N.V. De resterende 40 % af klubbens aktier skulle erhverves af andre af klubbens store kreditorer, som konverterede gæld til egenkapital, men med et lavere bytteforhold end kommunen. De mindre kreditorer gav afkald på en del af deres krav. Efter denne aftale mellem kreditorerne overdrog kommunen sit krav på egenkapital knyttet til sit lån på 1,65 mio. EUR for 1 EUR til foreningen Stichting Met Heel Mijn Hart. Foreningen var blevet stiftet af fanklubber og individuelle fans af FC Den Bosch og udøver ikke nogen erhvervsvirksomhed.

                  (11)

                  Kommunen indvilligede også i at betale et beløb på 1,4 mio. EUR mod, at FC Den Bosch skulle fraflytte træningsanlægget (4), som var beliggende på en grund, der var ejet af kommunen.

            2.2.   Begrundelse for indledning af proceduren

                  (12)

                  I åbningsafgørelsen nåede Kommissionen med hensyn til foranstaltningerne til fordel for FC Den Bosch til den foreløbige konklusion, at kommunen havde givet FC Den Bosch en selektiv fordel ved hjælp af statsmidler og dermed havde givet støtte til fodboldklubben.

                  (13)

                  Hvad angår beslutningen om at sælge kravet på 1,65 mio. EUR for 1 EUR til organiserede fans, fandt Kommissionen, at Nederlandene ikke kunne hævde, at kommunen havde handlet på samme måde, som en privat kreditor ville have gjort i samme situation. Kommissionen bemærkede, at andre store kreditorer konverterede deres krav til aktier i den nye juridiske struktur, hvorimod kommunen solgte sine krav for ingenting. Med hensyn til købet af trænings- og ungdomsanlægget for 1,4 mio. EUR bemærkede Kommissionen, at denne pris blev fastsat af en ekstern ekspert som genanskaffelsesværdien for anlægget. Den tvivlede på, om genanskaffelsesværdien af en bygning er det samme som dens markedspris.

                  (14)

                  Kommissionen mente endvidere, at støtteforanstaltninger til professionelle fodboldklubber sandsynligvis vil fordreje konkurrencen og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne inden for betydningen af traktatens artikel 107, stk. 1.

                  (15)

                  Hvad angår foreneligheden af den mulige støtte til FC Den Bosch, bemærkede Kommissionen i åbningsafgørelsen, at fodboldklubben havde været i økonomiske vanskeligheder på det tidspunkt, hvor støtten blev tildelt. For at vurdere om støtten er forenelig med rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (5) (»rammebestemmelserne«), anmodede Kommissionen om oplysninger om overholdelsen af alle kravene i rammebestemmelserne.

                  (16)

                  Kommissionen var navnlig ikke i stand til at kontrollere, om betingelserne i punkt 34-37 i rammebestemmelserne vedrørende arten og opfyldelsen af en omstruktureringsplan var blevet overholdt. Det skulle endvidere påvises, at støtten havde været begrænset til det nødvendige minimum, at modtageren selv havde betalt et passende eget bidrag til omstruktureringen, og at princippet om engangsstøtte blev overholdt.

            3.   BEMÆRKNINGER FRA NEDERLANDENE

      3.1.   Tilstedeværelse af statsstøtte i henhold til traktatens artikel 107, stk. 1

                  (17)

                  Nederlandene er uenig i Kommissionens foreløbige konklusion om, at foranstaltningerne over for FC Den Bosch udgør statsstøtte. Efter Nederlandenes mening handlede kommunen, som havde et efterstillet krav hos en virksomhed, som var på randen af konkurs, i overensstemmelse med den markedsøkonomisk kreditors princip ved at give afkald på sit krav i 2011.

                  (18)

                  Ifølge Nederlandene ville kommunen i tilfælde af FC Den Boschs konkurs sandsynligvis ikke have fået noget af sit efterstillede krav tilbage. I deres brev af 7. november 2013 påberåbte Nederlandene sig også Kommissionens afgørelse om den belgiske virksomhed Sonaca (6), hvori den konkluderede, at konvertering af et offentligt lån til egenkapital ikke udgjorde statsstøtte. Hvis FC Den Bosch ikke havde været i stand til at rette op på sin økonomiske situation i juni 2011, ville den i henhold til KNVB's regler have mistet sin licens til at spille professionel fodbold. Hvad angår træningsanlægget, gør Nederlandene gældende, at det blev købt til en pris, der var blevet fastsat af en ekstern ekspert, og at den også dækkede udgifterne til genanskaffelse for FC Den Bosch. Nederlandene hævder, at det handlede i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om salg af jord (7) (»meddelelsen om salg af jord«).

                  (19)

                  Alternativt hævder Nederlandene, at selv om foranstaltningerne ville blive betragtet som en selektiv fordel for FC Den Bosch, ville de ikke fordreje konkurrencevilkårene eller påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. Nederlandene fremhæver FC Den Boschs dårlige placering i national professionel fodbold, som betyder, at det er meget usandsynligt, at klubben vil deltage i europæiske turneringer. Det bliver ligeledes anført, at Kommissionen ikke har bevist, at støtten til FC Den Bosch ville fordreje konkurrencevilkårene eller påvirke samhandelen på nogle af de markeder, som var nævnt i åbningsafgørelsen.

                  (20)

                  Subsidiært hævder Nederlandene, at hvis foranstaltningerne blev betragtet som statsstøtte, ville de være forenelige med rammebestemmelserne og dermed med det indre marked.

                  (21)

                  FC Den Bosch var i en vanskelig økonomisk situation i 2010. Den havde i 2011 en negativ egenkapital på 5,97 mio. EUR og gæld på 7 mio. EUR samt en omsætning på ca. 3 mio. EUR. Klubbens kreditorer og gæld er vist i tabel 1.

                     Tabel 1

                     FC Den Boschs kreditorer og gæld

                              Kreditorer

                              Lånebeløb

                              Kommunen (restgæld på lån ydet i 2000)

                              1,65 mio. EUR

                              […] (*)

                              1,092 mio. EUR

                              […].

                              1,865 mio. EUR

                              […].

                              0,73 mio. EUR

                              […].

                              0,235 mio. EUR

                              En privat kreditor

                              0,3 mio. EUR

                              […].

                              0,1 mio. EUR

                  (22)

                  KNVB oplyste, at klubben ville miste sin licens til at spille professionel fodbold, hvis egenkapitalen stadig var negativ den 30. juni 2011. Dette ville betyde, at klubben fik amatørstatus.

                  (23)

                  Derfor udarbejdede FC Den Bosch og KNVB i juni 2011 en omstruktureringsplan. Som led i denne plan blev klubben omdannet til et aktieselskab (NV). Den (usikrede) gæld til de forskellige større kreditorer blev konverteret til aktier i klubben, jf. tabel 2.

                     Tabel 2

                     konverteringsforhold gæld/egenkapital

                              Kreditor

                              Lån

                              Aktier/procent

                              EUR/aktie

                              Kommunen/foreningen Stichting Met Heel Mijn Hart

                              1,65 mio. EUR

                              61 900 /54,3

                              26,7

                              […].

                              1,092 mio. EUR

                              20 492 /18

                              53,3

                              […].

                              1,865 mio. EUR

                              27 925 /24,5
                              11 000  af disse er præferenceaktier

                              66,8

                              […]

                              0,73 mio. EUR

                              3 583 /3,1

                              203,7

                  (24)

                  De resterende 0,1 % af aktierne blev fordelt mellem seniormedlemmer af fodboldklubben. Dette viser, at kommunen forhandlede sig til at modtage 54 % af aktierne i klubben for en andel på 38 % af gælden i klubben.

                  (25)

                  Endvidere blev et erhvervslån på 100 000 EUR sikret ved en kaution fra en tredjepart. Andre private parter indskød ny kapital på 300 000 EUR. Et kortfristet lån på 250 000 EUR blev konverteret til et langfristet lån. Gælden for stadionleje til det kommunale BIM, som drev stadionet, er sikret ved en ret for BIM til at gøre udlæg i indtægter fra tv-transmissionsrettigheder.

                  (26)

                  Kommunen betragtede sit lån på 1,65 mio. EUR som uerholdeligt. Lånet var allerede i kommunens budget for 2010 markeret som uerholdeligt, fordi FC Den Bosch ikke længere betalte af på det. I juni 2011 bad kommunen revisionsfirmaet Ernst & Young, som allerede i februar og marts 2011 havde analyseret FC Den Boschs økonomiske situation, om at vurdere, hvorvidt lånet til FC Den Bosch var erholdeligt. Det fandt, at det ikke med rimelighed kunne forventes, at hovedstol eller renter ville blive tilbagebetalt inden for en årrække, selv om klubben blev omstruktureret, og de større kreditorer gav afkald på den langfristede gæld. Dette gav også mening, hvis man tager i betragtning, at klubben ikke har nogen fast ejendom eller inventar, som kunne sælges eller realiseres med henblik på tilbagebetaling af gæld.

                  (27)

                  Kommunen besluttede i forbindelse med aftalen mellem kreditorerne at overdrage sit krav på 54 % af aktierne for EUR 1 til foreningen »Met Heel Mijn Hart«. Dermed blev foreningen aktionær i klubben — i stedet for kommunen, som ikke udtrykte nogen interesse i at deltage i ledelsen af klubben — på samme måde som de andre store kreditorer, og som aftalt med dem og kommunen i omstruktureringsaftalen. Foreningen vil sælge aktiebreve for 100 EUR.

                  (28)

                  Sammenlignet med de andre kreditorer havde kommunen en større interesse i at undgå, at klubben gik konkurs eller fik amatørstatus, fordi den så, i hvert fald for en tid, ville miste den primære bruger og lejebetaler på stadionet. I den henseende var det i kommunens økonomiske interesse, at klubben fortsatte med at spille professionel fodbold.

                  (29)

                  Hvad angår den grund, som træningsanlægget lå på, som dækkede et areal på 36 000 m2, viser de oplysninger, Nederlandene har fremsendt, at grunden allerede var ejet af kommunen. Den blev brugt af FC Den Bosch, som havde opført sportsanlægget med bygninger og baner for egen regning i 2000 og ombygget det i 2006 og 2007. Der var ikke noget langtidslejemål (erfpacht) (8) mellem kommunen og FC Den Bosch. Kommunen kunne bygge huse og lejligheder på grunden. Derfor havde den under alle omstændigheder en interesse i, at klubben fraflyttede anlægget, og greb den mulighed, der bød sig, da klubben fik likviditetsproblemer. Derfor agtede den at kompensere klubben for at fraflytte anlægget som i en ubestridt ekspropriering af bygninger og anmodede om en vurdering af bygningerne og installationerne på grunden i overensstemmelse med den nederlandske lov om ekspropriering i et sådant tilfælde.

                  (30)

                  Købsprisen blev fastsat på grundlag af en vurdering af sportsanlægget udført af en uafhængig anerkendt vurderingsekspert. Vurderingen var baseret på den justerede genanskaffelsesværdi, som er beskrevet som det beløb, der er nødvendigt for at anskaffe genstande af samme værdi med hensyn til type, kvalitet, stand og alder. Dette beløb er derfor ikke bare værdien af sportsanlægget i sin givne størrelse. Den er justeret efter dens tekniske stand og alder. En sådan vurdering kræves i artikel 40b, stk. 3, i den nederlandske lov om ekspropriering (Onteigeningswet) i tilfælde af ubestridt ekspropriering, hvilket ifølge Nederlandene var tilfældet i denne situation. Derfor mener Nederlandene ikke, at Kommissionen har ret i, at vurderingsrapporten blot henvist til genanskaffelsesværdien som grundlag for vurderingen. I henhold til den nederlandske vurderingspraksis vurderes utraditionelle objekter, som f.eks. kirker, monumenter eller sportsanlæg, til den justerede genanskaffelsesværdi, som er beskrevet som den pris, en uafhængig køber ville være villig til at betale i tilfælde af den faktiske ejers ekspropriering eller fraflytning.

                  (31)

                  Hvad angår Kommissionens bemærkning om, at den værdi, der blev fastsat i vurderingen, var højere end den bogførte værdi i FC Den Boschs regnskab, anfører Nederlandene, at den bogførte værdi af en grund eller bygninger normalt ikke afspejler den faktiske markedsværdi. Den fastsættes ved hjælp af forskellige andre faktorer end dens værdi i en kommerciel transaktion, som f.eks. den historiske anskaffelsespris eller afskrivningen.

                  (32)

                  Klubben flyttede sine træningsaktiviteter til andre steder, på stadionet og på et andet fodboldanlæg i byen, som stadig havde ledig kapacitet. Nederlandene gør gældende, at prisen for træningsanlægget blev fastsat uden at tage hensyn til FC Den Boschs mulige finansieringsbehov. En del af det beløb, klubben fik for at fraflytte træningsanlægget, blev brugt til at indlogere sig i de nye træningsfaciliteter. Disse indtægter blev også brugt til at betale den skyldige stadionleje til BIM.

            3.2.   Statsstøttens forenelighed i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra c)

                  (33)

                  Alternativt hævdede Nederlandene, at selv om foranstaltningen udgjorde støtte, var den forenelig med det indre marked. Med hensyn til omstruktureringen af FC Den Bosch beskrev Nederlandene klubbens finansielle situation som angivet i betragtning 8.

                  (34)

                  Alle nederlandske professionelle fodboldklubber skal have en licens fra KNVB, som de kun kan få, hvis de opfylder visse betingelser. En af forpligtelserne i dette system vedrører klubbens finansielle sundhed. Hvis den er utilstrækkelig, kan KNVB inddrage klubbens licens. Hvis der efterfølgende grundlægges en ny klub, har den ikke direkte adgang til den professionelle fodboldliga, men skal starte i den næstbedste amatørliga. Med sine vanskeligheder risikerede FC Den Bosch at miste licensen til at deltage i professionelle turneringer.

                  (35)

                  Nederlandene oplyste, at i lyset af disse vanskeligheder var kommunens beslutning om at give afkald på et lån og kompensere FC Den Bosch for at fraflytte træningsanlægget underlagt en række betingelser, som var angivet i den omstruktureringsplan, der var aftalt mellem kommunen, de andre kreditorer og FC Den Bosch.

                  (36)

                  Omstruktureringsplanen omfattede bl.a. en ny juridisk struktur for FC Den Bosch. Den blev omdannet fra en klub til et aktieselskab (naamloze vennootschap (NV)), og der blev skåret ned på personale og spillere. Antallet af kontraktspillere skulle reduceres til det minimum, som KNVB foreskrev, nemlig 16. FC Den Bosch vil ikke købe spillere på transfermarkedet, men kun indgå kontrakt med transferfri spillere. Dette medførte en reduktion i udgifterne til personale og spillere på 17 %.

                  (37)

                  Som anført i betragtning 22 gav FC Den Boschs kreditorer afkald på gæld på i alt 5,337 mio. EUR for egenkapital. Endvidere kompenserede kommunen klubben for at fraflytte det træningsanlæg, den hidtil havde brugt, med et beløb på 1,4 mio. EUR. Med disse foranstaltninger blev klubbens negative egenkapital forvandlet til en moderat positiv egenkapital på 0,63 mio. EUR, hvilket gav mulighed for at omdanne klubben til et aktieselskab.

                  (38)

                  Planen skulle medføre en stabil finansiel position over en periode på tre år. Den omtalte faldende tab i regnskabsåret 2011/2012 og 2012/2013 og et lille overskud på 0,1 mio. EUR for regnskabsåret 2013/2014. Dette ville ikke give FC Den Bosch mulighed for at købe transferspillere. Faktisk fik FC Den Bosch i regnskabsåret 2011/2012 et moderat overskud på 0,103 mio. EUR, også takket være sponsoraftaler, der var bedre end forventet.

            4.   VURDERING AF FORANSTALTNINGERNE

      4.1.   Tilstedeværelse af statsstøtte i henhold til traktatens artikel 107, stk. 1

                  (39)

                  I henhold til traktatens artikel 107, stk. 1, er statsstøtte enhver form for støtte, som ydes af en medlemsstat eller ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. Betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 1, er kumulative, og alle betingelser skal derfor være opfyldt samtidigt, før en foranstaltning kan udgøre statsstøtte.

                  (40)

                  På grundlag af åbningsafgørelsen vil Kommissionen vurdere kommunens beslutning af 21. juni 2011 om at give afkald på et efterstillet krav på 1,65 mio. EUR hos FC Den Bosch og betale FC Den Bosch 1,4 mio. EUR i kompensation for at fraflytte sit træningsanlæg. Kommissionen bemærker, at begge foranstaltninger blev fremlagt sammen og blev vedtaget ved samme møde i kommunalbestyrelsen, og at de er tæt forbundet med hensyn til formål og FC Den Boschs situation på daværende tidspunkt.

                  (41)

                  Derfor bør disse to foranstaltninger vurderes sammen (9). I denne sag fremgår det imidlertid klart af den følgende vurdering, at begge foranstaltninger udgør statsstøtte, når de vurderes hver for sig. Dette må nødvendigvis også betyde, at foranstaltningerne også udgør statsstøtte, når de vurderes samlet som én foranstaltning.

            4.1.1.   Brug af statsmidler

                  (42)

                  Begge foranstaltninger blev vedtaget af kommunen, og de har finansielle konsekvenser for denne kommune på i alt 3,1 mio. EUR. De omfatter derfor brug af statsmidler og kan tilregnes staten. Overførsel af statsmidler kan tage mange former som direkte tilskud, lån, garantier, direkte investeringer i virksomheders kapital og naturalydelser. At give afkald på statens krav udgør også en overførsel af statsmidler.

            4.1.2.   Selektiv fordel til FC Den Bosch

                  (43)

                  Når en virksomheds finansielle situation bedres som følge af statsintervention, giver det en fordel. For at vurdere dette bør virksomhedens finansielle situation efter foranstaltningen sammenlignes med dens finansielle situation, hvis foranstaltningen ikke var blevet indført. Det er ubestridt, at FC Den Boschs vanskelige finansielle situation bedredes markant gennem de undersøgte foranstaltninger.

                  (44)

                  En fordel i henhold til traktatens artikel 107, stk. 1, er en økonomisk fordel, som en virksomhed ikke ville have opnået på normale markedsbetingelser (10), dvs. i fravær af statsintervention, som ikke bygger på kommercielle principper.

                  (45)

                  Nederlandene gør gældende, at FC Den Boschs økonomiske situation blev forbedret på grund af transaktioner, som var i overensstemmelse med markedsvilkårene, og derfor ikke uberettigede. Ifølge Nederlandene handlede kommunen i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip.

            4.1.2.1.   Afkald på det efterstillede krav

                  (46)

                  Som beskrevet ovenfor omfatter beslutningen om at give afkald på det efterstillede krav på 1,65 mio. EUR konvertering af gæld til egenkapital efterfulgt af overdragelse af det resulterende krav på egenkapital for 1 EUR.

                  (47)

                  Det skal derfor først vurderes, hvorvidt en privat kreditor ville have konverteret gæld til egenkapital på samme måde som kommunen. Hvis en virksomhed opfylder betingelserne for konkurs, har en privat kreditor to muligheder. Den kan deltage i likvidationen af virksomheden for at inddrive i hvert fald en del af sit lån, eller den kan konvertere lånet til aktier for at gøre det muligt for virksomheden at fortsætte og dermed eventuelt blive rentabel igen, således at aktierne stiger i værdi. Hvis private kreditorer handlede på samme måde som kommunen, og for en betydelig del af FC Den Boschs gæld, kan man antage, at kommunen følger det markedsøkonomiske investorprincip.

                  (48)

                  Det kan konkluderes, at det markedsøkonomiske investorprincip overholdes, hvis en transaktion gennemføres på samme vilkår og betingelser (og dermed med samme risici og gevinster) og på samme tid af offentlige organer og private aktører, som er i en sammenlignelig situation (en sidestillet transaktion). I dette tilfælde kan det normalt udledes, at en sådan transaktion er i overensstemmelse med markedsvilkårene (11). Det er også af betydning, om de private aktørers intervention har en reel økonomisk indvirkning og ikke blot er symbolsk eller marginal (12), og hvorvidt de offentlige organers og de private aktørers udgangspunkt er sammenligneligt med hensyn til transaktionen. På den anden side gælder det, at hvis offentlige organer og private aktører, som er i en sammenlignelig situation, deltager i samme transaktion på samme tid, men under forskellige vilkår og betingelser, er det ofte tegn på, at det offentlige organs intervention ikke er i overensstemmelse med markedsvilkårene.

                  (49)

                  I denne sag var de offentlige organers og de private aktørers udgangspunkt sammenligneligt med hensyn til transaktionen. Alle de kreditorer, der var involveret i transaktionen, havde usikrede og uinddrivelige lån. Der var også betydelig involvering fra den private sektor. De andre aktører er imidlertid ikke bare almindelige markedsaktører, fordi de som anført ovenfor allerede på en eller anden måde er forbundet med klubben. Derfor kan det ikke antages, at de handlede med fortjeneste for øje. For eksempel er fans ikke rationelle markedsaktører, der handler med fortjeneste for øje.

                  (50)

                  Det er også klart, at transaktionen fandt sted under forskellige vilkår eller betingelser. Kommunen krævede mere til gengæld for at give afkald på gælden, end de andre kreditorer gjorde. Den fik som vist i tabel 2 med én aktie pr. 26,7 EUR relativt flere aktier end alle andre kommercielle eller ikke-kommercielle kreditorer. Endvidere gav omstruktureringen FC Den Bosch mulighed for at betale den skyldige stadionleje til driftsselskabet BIM, som er ejet af kommunen. På den anden side modtog kreditoren […] præferenceaktier, som kan give den en fortrinsstilling i udbetalingen af eventuelt senere udbytte. Det betyder, at det ikke kan udelukkes, at mindst én privat aktør fik bedre betingelser end kommunen. Det kan på grundlag af beviserne ikke konkluderes, om kommunen handlede på lige fod med de markedsøkonomiske aktører, da konverteringen blev aftalt.

                  (51)

                  Det er også usandsynligt, at en privat investor ville have accepteret at sælge sit uerholdelige lån, som er konverteret til egenkapital til en pris på 1 EUR, til en forening, som har planer om at sælge aktiebeviser på 100 EUR pr. aktie. Ved ikke at beholde aktierne mistede kommunen den eneste kommercielle grund til at konvertere gælden til egenkapital, nemlig håbet eller forventningen — om end lille — om, at aktierne igen stiger i værdi. Den gav en tredjepart mulighed for at rejse midler ved at sælge aktiebeviser i stedet for selv at gøre det eller i det mindst kræve en andel af indtægterne ved salget (13). I denne sag beholdt staten sine aktier og kunne med rimelighed forvente et afkast i fremtiden.

                  (52)

                  Derfor kan afkald på efterstillet gæld ikke antages at være noget, en rationel markedsaktør ville gøre, og det gav FC Den Bosch en fordel, som den ikke ville have opnået på markedsvilkår.

            4.1.2.2.   Køb af træningsanlægget

                  (53)

                  Med hensyn til træningsanlægget gør Nederlandene gældende, at kompensationen på 1,4 mio. EUR blev beregnet i overensstemmelse med meddelelsen om salg af jord og Kommissionens afgørelser vedrørende kompensation for genanskaffelsesprisen og derfor ikke gav FC Den Bosch en fordel. Ifølge denne meddelelse udgør en offentlig myndigheds salg af jord og bygninger ikke statsstøtte, for det første hvis den offentlige myndighed accepterer det højeste eller eneste tilbud efter et betingelsesløst udbud, og for det andet hvor salgsprisen uden et sådant udbud som minimum svarer til den værdi, som fastsættes i en uafhængig ekspertvurdering.

                  (54)

                  Vejledningen i meddelelsen om salg af jord omfatter som anført i indledningen kun »salg af jord og bygninger, der ejes af det offentlige. Den omfatter ikke det offentliges erhvervelse af jord og bygninger eller offentlige myndigheders udlejning af jord og bygninger. Sådanne transaktioner kan også indeholde statsstøtteelementer.«

                  (55)

                  Under alle omstændigheder er mekanismerne i meddelelsen om salg af jord kun værktøjer til at fastslå, om staten fungerede som en markedsøkonomisk investor, og er derfor specifikke eksempler på testen af det markedsøkonomiske investorprincip på transaktioner af jord mellem offentlige og private enheder (14). Det er derfor ikke relevant, om vurderingen af grundvurderingen og købet foretages i henhold til meddelelsen om salg af jord eller uden henvisning dertil.

                  (56)

                  Med hensyn til det sportsanlæg, som FC Den Bosch fraflyttede, var grundvurderingen, som blev udført af en uafhængig ekspert, baseret på den justerede genanskaffelsesværdi. Ifølge Nederlandenes forklaringer er dette den værdi, som staten ville skulle betale, hvis ejeren flyttede, i henhold til lovreglerne om vurdering af ejendom, der er genstand for en ubestridt ekspropriering. Dette er ikke overbevisende. Bygningerne og installationerne på anlægget, som blev opført af FC Den Bosch, var allerede kommunens ejendom. FC Den Bosch brugte dem uden at have et langtidslejemål. Vurderingen skulle derfor ikke have været foretaget ud fra et scenarie, hvor FC Den Bosch var ejer af bygningerne. Endvidere kan den justerede genanskaffelsesværdi være meget forskellig fra markedsværdien af et aktiv.

                  (57)

                  Det fremgår heller ikke, at kommunen havde konkrete planer for grunden på tidspunktet for transaktionen. Transaktionen var helt klart en del af de omstruktureringsforanstaltninger, som kommunen havde vedtaget, og havde tilsyneladende som hovedformål at tilføre FC Den Bosch likviditet. Det er usandsynligt, at kommunen ville have truffet samme foranstaltninger på daværende tidspunkt, hvis det ikke var for dette formål. Det kunne også hævdes, at hvis fodboldklubben gik konkurs og forsvandt, skulle den have fraflyttet sportsanlægget uden kompensation.

                  (58)

                  Det kan derfor drages i tvivl, hvorvidt en anden markedsaktør kunne have overbevist kommunen om at udbetale 1,4 mio. EUR for at fraflytte en ejendom, som denne bruger ikke engang havde et langtidslejemål i. Under alle omstændigheder ville beløbet have været meget lavere.

            4.1.2.3.   Konklusion vedrørende en selektiv fordel

                  (59)

                  Foranstaltningerne giver derfor FC Den Bosch en fordel i henhold til traktatens artikel 107, stk. 1.

            4.1.3.   Påvirkning af samhandels- og konkurrencevilkårene

                  (60)

                  Nederlandene har sat spørgsmålstegn ved den mulige støttes påvirkning af det indre marked for klubber, der ikke spiller fodbold på europæisk plan. Professionelle fodboldklubber betragtes imidlertid som virksomheder og er underlagt statsstøttekontrol. Professionel fodbold har karakter af lønnet arbejde eller præstation af tjenesteydelser mod vederlag. Sporten har udviklet et højt professionelt niveau og dermed øget sin økonomiske virkning (15).

                  (61)

                  Selv om FC Den Bosch ikke deltager i fodboldturneringer, som har en international dimension, udøver den økonomiske aktiviteter på flere andre markeder, som f.eks. transfermarkedet for professionelle spillere, reklame, sponsorering, merchandising eller mediedækning. Støtte til en professionel fodboldklub styrker dens position på disse markeder, som for de flestes vedkommende dækker flere medlemsstater. Hvis statsmidler derfor anvendes til at give en professionel fodboldklub en selektiv fordel, uanset den liga, den spiller i, vil denne støtte sandsynligvis kunne fordreje konkurrencevilkårene og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne inden for betydningen af traktatens artikel 107, stk. 1 (16).

            4.2.   Vurdering i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra c)

                  (62)

                  Kommissionen skal vurdere, om støtteforanstaltningen til fordel for FC Den Bosch kan betragtes som forenelig med det indre marked. Ingen af undtagelserne i traktatens artikel 107, stk. 2, finder anvendelse på den pågældende støtteforanstaltning. Med hensyn til undtagelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, bemærker Kommissionen, at ingen af de nederlandske regioner falder ind under undtagelsen i traktatens artikel 107, stk. 3, litra a). Den pågældende støtteforanstaltning fremmer ikke virkeliggørelsen af et vigtigt projekt af fælleseuropæisk interesse, ligesom den ikke afhjælper en alvorlig forstyrrelse i den nederlandske økonomi, jf. traktatens artikel 107, stk. 3, litra b). Støtteforanstaltningen kan heller ikke siges at fremme kulturen og bevare kulturarven, jf. traktatens artikel 107, stk. 3, litra d).

            4.2.1.   Gældende retningslinjer

                  (63)

                  For så vidt angår undtagelsen i traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), om støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, kan støtten være forenelig, hvis den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse.

                  (64)

                  I sin vurdering af støtteforanstaltninger i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), har Kommissionen udstedt en række forordninger, rammebestemmelser, retningslinjer og meddelelser vedrørende de støtteformer og horisontale eller sektormæssige formål, som støtten tildeles for. Da FC Den Bosch stod over for finansielle vanskeligheder på det tidspunkt, hvor foranstaltningerne blev truffet, og støtten blev tildelt af kommunen for at imødegå disse vanskeligheder, er det passende at vurdere, om kriterierne i rammebestemmelserne (17) finder anvendelse, og om de er opfyldt.

                  (65)

                  I juli 2014 offentliggjorde Kommissionen nye rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte ikke-finansielle virksomheder (18). De gælder dog ikke denne ikke-anmeldte støtte, som blev tildelt i 2011. Ifølge punkt 137 i de nye rammebestemmelser ville dette kun være tilfældet for rednings- eller omstruktureringsstøtte, der er tildelt uden forudgående godkendelse, hvis al støtten eller en del heraf er blevet ydet efter rammebestemmelsernes offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende. Ifølge punkt 138 i de nye rammebestemmelser vil Kommissionen i alle andre tilfælde foretage undersøgelsen på grundlag af de rammebestemmelser, der var gældende på det tidspunkt, hvor støtten blev ydet, i dette tilfælde rammebestemmelserne fra før 2014.

            4.2.2.   FC Den Bosch som en kriseramt virksomhed

                  (66)

                  Ifølge punkt 11 i rammebestemmelserne anses en virksomhed for at være kriseramt, hvis de sædvanlige tegn på, at en virksomhed er kriseramt, er til stede, såsom voksende underskud, faldende omsætning, voksende lagerbeholdninger, overskudskapacitet, faldende cash flow eller stigende gældsætning. Som anført i betragtning 8 var flere af disse tegn til stede for FC Den Bosch. Den var derfor en kriseramt virksomhed, og statsstøttens forenelighed vil blive vurderet i henhold til rammebestemmelserne.

            4.2.3.   Genoprettelse af den langsigtede rentabilitet

                  (67)

                  I afsnit 3.2 i rammebestemmelserne fastlægges det, at støtten tildeles med det vilkår, at der gennemføres en omstruktureringsplan. Som anført i betragtning 7 er FC Den Bosch en lille virksomhed. I overensstemmelse med punkt 59 i rammebestemmelserne bemærker Kommissionen, at Nederlandene har meddelt en omstruktureringsplan, som tager hånd om betingelserne i punkt 34 til 37 i rammebestemmelserne.

                  (68)

                  I denne henseende bemærker Kommissionen, at kommunens beslutning om at give afkald på lånet til FC Den Bosch og betale den for at fraflytte sportsanlægget blev truffet efter en analyse af arten af og årsagerne til FC Den Boschs vanskeligheder. Dette var underlagt en række betingelser, som har til formål at genoprette klubbens økonomiske levedygtighed inden for en rimelig tidshorisont på tre år og opfylde KNVB's krav, for at FC den Bosch kan beholde sin licens til professionelle turneringer. Omstruktureringsplanen omfattede en ny ledelse samt nedskæringer i både personale og spillertrup. Den omfattede også fraflytning af et stort træningsanlæg. FC Den Bosch regner med besparelser på sin kerneaktivitet. Omstruktureringsplanen er ikke afhængig af eksterne faktorer, som FC Den Bosch kan forfølge, men ikke fuldstændig kontrollere, som f.eks. at finde nye sponsorer og en stigning i antallet af tilskuere. Bedringen af klubbens finansielle situation ventes at fortsætte ligesom dens drift som en professionel fodboldklub. Den i betragtning 35 anførte udvikling viser, at planen var realistisk.

            4.2.4.   Modydelser

                  (69)

                  I punkt 38 til 42 i rammebestemmelserne stilles der krav om, at modtageren skal give modydelser for at minimere støttens konkurrencefordrejende virkning og afbøde dens skadelige virkninger for samhandelsvilkårene. Denne betingelse gælder dog ikke for små virksomheder. Som anført i betragtning 7 er FC Den Bosch en lille virksomhed.

            4.2.5.   Begrænsning af støtten til et minimum

                  (70)

                  Kommissionen bemærker også, at omstruktureringsplanen i høj grad er finansieret af eksterne private virksomheder ud over de interne besparelser i overensstemmelse med punkt 43 og 44 i rammebestemmelserne. Flere private virksomheder havde også accepteret at give afkald på deres gæld. Kreditorernes og kommunens samlede bidrag til refinansieringen af FC Den Bosch var 6,737 mio. EUR (5,337 mio. EUR i frafaldet gæld plus 1,4 mio. EUR for træningsanlægget, hvis hele beløbet for træningsanlægget blev regnet som støtte). De 25 %, som små virksomheder selv skal bidrage, ville højst udgøre 1,685 EUR. Andre enheder end staten bidrog med 3,687 mio. EUR i form af afkald på gæld (5,337 mio. EUR minus kommunens lån på 1,65 mio. EUR), herunder en kommerciel virksomhed, som bidrog med 1,865 mio. EUR, hvilket er mere end de krævede 25 %.

                  (71)

                  Støttens størrelse var nødvendig. Ifølge omstruktureringsplanen skulle den medføre et mindre underskud i sæsonen 2011/2012 og 2012/2013 og moderat positive resultater senere. Dette ville ikke have givet FC Den Bosch mulighed for at købe nye spillere eller tiltrække dem med højere lønninger.

            4.2.6.   Tilsyn og årlige rapporter

                  (72)

                  I henhold til punkt 49 i rammebestemmelserne skal medlemsstaten indsende oplysninger om en tilfredsstillende gennemførelse af omstruktureringsplanen på grundlag af regelmæssige og detaljerede rapporter. Punkt 51 indeholder mindre strenge betingelser for SMV'er, for hvilke det normalt er tilstrækkeligt at fremsende resultatopgørelse og balance. Nederlandene har forpligtet sig til at fremsende disse rapporter.

            4.2.7.   Princippet om engangsstøtte

                  (73)

                  I overensstemmelse med punkt 72-77 i rammebestemmelserne anførte Nederlandene, at FC Den Bosch ikke modtog rednings- eller omstruktureringsstøtte i de 10 år forud for tildelingen af den nuværende støtte. Landet forpligtede sig endvidere til ikke at yde ny rednings- eller omstruktureringsstøtte til FC Den Bosch i en periode på 10 år.

            4.3.   Konklusion

                  (74)

                  Kommissionen konkluderer derfor, at omstruktureringsforanstaltningerne vedrørende FC Den Bosch udgør statsstøtte i henhold til traktatens artikel 107, stk. 1. Den omstruktureringsstøtte, som kommunen ydede til FC Den Bosch, opfylder imidlertid betingelserne i rammebestemmelserne og påvirker derfor ikke samhandelsvilkårene på en måde, der skader den fælles interesse. Derfor er støtten forenelig med traktatens artikel 107, stk. 3, litra c).

            5.   KONKLUSION

                  (75)

                  Kommissionen konstaterer, at Nederlandene ulovligt har gennemført støtten til FC Den Bosch i strid med traktatens artikel 108, stk. 3. Den statsstøtte på 1,65 mio. EUR, som blev ydet til FC Den Bosch i 2011 i form af en gældseftergivelse og på 1,4 mio. EUR i kompensation for at fraflytte træningsanlægget, opfylder imidlertid betingelserne for omstruktureringsstøtte i rammebestemmelserne og kan betragtes som forenelig med det indre marked i overensstemmelse med traktatens artikel 107, stk. 3, litra c) —

            VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
      Artikel 1
      Den statsstøtte, som Nederlandene har gennemført til fordel for fodboldklubben FC Den Bosch i 's-Hertogenbosch, på 3,05 mio. EUR, er forenelig med det indre marked, jf. artikel 107, stk. 3, litra c), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.
      Artikel 2
      Denne afgørelse er rettet til Kongedømmet Nederlandene.

         Udfærdiget i Bruxelles, den 4. juli 2016.

               På Kommissionens vegne

            Margrethe VESTAGER

               Medlem af Kommissionen

         (1)  Kommissionens afgørelse i sag SA.33584 (2013/C) (ex 2011/NN) — Nederlandene — Støtte til visse professionelle nederlandske fodboldklubber i 2008-11 — Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (EUT C 116 af 23.4.2013, s. 19).

         (2)  Jf. fodnote 1.

         (3)  I artikel 2, stk. 2, i bilaget til Kommissionens henstilling 2003/361/EF af 6. maj 2003 om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (EUT L 124 af 20.5.2003, s. 36) (en lille virksomhed defineres som en virksomhed, som beskæftiger under 50 personer, og som har en årlig omsætning på ikke over 10 mio. EUR).

         (4)  Anlægget lå på Jan Sluyterstraat i 's-Hertogenbosch.

         (5)  Meddelelse fra Kommissionen — Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (EUT C 244 af 1.10.2004, s. 2). Anvendelsen af disse rammebestemmelser blev forlænget ved meddelelse fra Kommissionen om forlængelse af Fællesskabets rammebestemmelser af 1. oktober 2004 for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (EUT C 296 af 2.10.2012, s. 3).

         (6)  Sag SA.35131 (2013/N).

         (7)  Meddelelse fra Kommissionen om statsstøtteelementer i forbindelse med offentlige myndigheders salg af jord og bygninger (EFT C 209 af 10.7.1997, s. 3).

         (*)  Fortrolige oplysninger.

         (8)  I henhold til artikel 5:85 i den nederlandske civillov er erfpacht (langtidslejemål) en begrænset ejendomsret, som giver grundejeren, »forpagteren«, ret til at besidde og bruge andres faste ejendom.

         (9)  Sag T-11/95, BP Chemicals mod Kommissionen, EU:T:1998:199, præmis 170 ff, sag C-399/10 P og C-401/10 P, Bouygues og Bouygues Télécom mod Kommissionen m. fl., EU:C:2013:175, præmis 103-104, og sag T-1/12, Frankrig mod Kommissionen, EU:T:2015:17, præmis 37.

         (10)  Sag C-39/94, SFEI m. fl., ECLI:EU:C:1996:285, præmis 60, sag C-342/96, Spanien mod Kommissionen, ECLI:EU:C:1999:210, præmis 41.

         (11)  Se i den forbindelse sag T-296/97, Alitalia mod Kommissionen, ECLI:EU:T:2000:289, præmis 81.

         (12)  I sagen om Citynet Amsterdam konkluderede Kommissionen for eksempel, at det, at to private investorer ejede en tredjedel af den samlede aktiekapital i en virksomhed (også i lyset af den overordnede aktionærstruktur, og at deres aktier er tilstrækkelige til at udgøre et blokerende mindretal ved vigtige strategiske beslutninger i virksomheden), kunne have økonomisk indvirkning (se Kommissionens afgørelse 2008/729/EF af 11. december 2007 om en støtteforanstaltning til fordel for Glasvezelnet Amsterdam til en investering i et fibernet til kommunen Amsterdam — sag C 53/06 (ex N 262/05, ex CP 127/04) (EUT L 247 af 16.9.2008, s. 27), betragtning 96-100).

         (13)  Derfor kan kommunens afkald på gælden ikke sammenlignes med Kommissionens beslutning om den belgiske virksomhed Sonaca i sag SA.35131 (2013/N).

         (14)  Ifølge denne test er der ikke tale om statsstøtte, hvor en privat investor, der opererer under normale markedsforhold i en markedsøkonomi under lignende omstændigheder, kunne være foranlediget til at yde modtageren den pågældende foranstaltning.

         (15)  Sag C-325/08, Olympique Lyonnais, ECLI:EU:C:2010:143, præmis 27 og 28, sag C519/04 P, Meca-Medina og Majcen mod Kommissionen, ECLI:EU:C:2006:492, præmis 22, sag C-415/93, Bosman, ECLI:EU:C:1995:463, præmis 73.

         (16)  Kommissionens afgørelse vedrørende Tyskland af 20. marts 2013 om Multifunktionsarena der Stadt Erfurt (sag SA.35135 (2012/N)), betragtning 12, og Multifunktionsarena der Stadt Jena (sag SA.35440 (2012/N)), resuméer i EUT C 140 af 18.5.2013, s. 1, og af 2. oktober 2013 om Fußballstadion Chemnitz (sag SA.36105 (2013/N)), resumé i EUT C 50 af 21.2.2014, s. 1, betragtning 12-14, Kommissionens afgørelser vedrørende Spanien af 18. december 2013 om mulig statsstøtte til fire professionelle spanske fodboldklubber (sag SA.29769 (2013/C)), betragtning 28, Real Madrid CF (sag SA.33754 (2013/C)), betragtning 20, og påstået støtte til tre fodboldklubber i Valencia (sag SA.36387 (2013/C)), betragtning 16, offentliggjort i EUT C 69 af 7.3.2014, s. 99.

         (17)  Se betragtning 15 og fodnote 5.

         (18)  Meddelelse fra Kommissionen — Rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte ikke-finansielle virksomheder (EUT C 249 af 31.7.2014, s. 1).


title: 2006/825/EF: Europa-Parlamentets afgørelse af 27. april 2006 om afslutning af regnskaberne for Det Europæiske Genopbygningsagentur for regnskabsåret 2004

text:
               6.12.2006

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 340/75

         EUROPA-PARLAMENTETS AFGØRELSE
   af 27. april 2006
   om afslutning af regnskaberne for Det Europæiske Genopbygningsagentur for regnskabsåret 2004
   (2006/825/EF)
   EUROPA-PARLAMENTET,

               —

               der henviser til det endelige årsregnskab for Det Europæiske Genopbygningsagentur for regnskabsåret 2004 (1),

               —

               der henviser til Revisionsrettens beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Genopbygningsagentur for regnskabsåret 2004 med Genopbygningsagenturets svar (2),

               —

               der henviser til Rådets henstilling af 14. marts 2006 (5972/2006 — C6-0093/2006),

               —

               der henviser til EF-traktaten, særlig artikel 276,

               —

               der henviser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (3), særlig artikel 185,

               —

               der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2667/2000 af 5. december 2000 om Det Europæiske Genopbygningsagentur (4), særlig artikel 8,

               —

               der henviser til Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002 af 19. november 2002 om rammefinansforordning for de organer, der er omhandlet i artikel 185 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (5), særlig artikel 94,

               —

               der henviser til forretningsordenens artikel 71 og bilag V,

               —

               der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A6-0095/2006),

               1.

               bemærker følgende tal i regnskaberne for Det Europæiske Genopbygningsagentur for regnskabsårene 2004 og 2003:
               Forvaltningsregnskab for regnskabsårene 2004 og 2003 (6)

                           (1000 EUR)

                           2004

                           2003

                           Indtægter

                           Tilskud fra Fællesskabet

                           231 909

                           274 221

                           Inddrivelse af udgifter (indtægter at genanvende budgetafsnit III)

                           1 229

                           1 318

                           Indtægter fra administrative aktiviteter (indtægter at genanvende budgetafsnit I og II)

                           181

                           199

                           Andre driftsindtægter

                           6 113

                           28 413

                              Driftsindtægter i alt

                              239 432

                              304 151

                           Udgifter

                           Administrationsudgifter

                                       —

                                       Personaleudgifter

                           17 575

                           17 333

                                       —

                                       Andre administrationsudgifter

                           6 290

                           6 475

                           Aktionsudgifter

                                       —

                                       Centraliseret direkte forvaltning

                           268 965

                           297 168

                              Administrations- og aktionsudgifter i alt

                              292 830

                              320 976

                              Driftsoverskud/(underskud)

                              - 53 398

                              - 16 825

                           Ekstraordinært overskud

                           738

                           0

                           Ekstraordinært tab

                           - 1 269

                           - 4 118

                              Regnskabsårets økonomiske resultat

                              - 53 929

                              - 20 943

                              NB: Tallene er afrundet, og summen af tallene kan derfor afvige fra totalen.

                              Kilde: Genopbygningsagenturet. Tabellen er udarbejdet på grundlag af Genopbygningsagenturets eget årsregnskab.

               2.

               godkender afslutningen af regnskaberne for Det Europæiske Genopbygningsagentur for regnskabsåret 2004;

               3.

               pålægger sin formand at sende denne afgørelse til direktøren for Det Europæiske Genopbygningsagentur, Rådet, Kommissionen og Revisionsretten og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende (L-udgaven).

         Josep BORRELL FONTELLES

            Formand

         Julian PRIESTLEY

            Generalsekretær

      (1)  EUT C 332 af 28.12.2005, s. 19.

      (2)  EUT C 332 af 28.12.2005, s. 15.

      (3)  EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.

      (4)  EFT L 306 af 7.12.2000, s. 7. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2068/2004 (EUT L 358 af 3.12.2004, s. 2).

      (5)  EFT L 357 af 31.12.2002, s. 72. Ændret ved forordning (EF, Euratom) nr. 1261/2005 (EUT L 201 af 2.8.2005, s. 3).

      (6)  Tallene for 2003 er blevet berigtiget på grund af overgangen til et nyt regnskabsprincip.

      NB: Tallene er afrundet, og summen af tallene kan derfor afvige fra totalen.

      Kilde: Genopbygningsagenturet. Tabellen er udarbejdet på grundlag af Genopbygningsagenturets eget årsregnskab.
    ---documentbreak---

               6.12.2006

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 340/77

         EUROPA-PARLAMENTETS BESLUTNING
   med bemærkningerne, der er en integrerende del af afgørelsen om decharge for gennemførelsen af budgettet for Det Europæiske Genopbygningsagentur for regnskabsåret 2004
   EUROPA-PARLAMENTET,

               —

               der henviser til det endelige årsregnskab for Det Europæiske Genopbygningsagentur for regnskabsåret 2004 (1),

               —

               der henviser til Revisionsrettens beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Genopbygningsagentur for regnskabsåret 2004 med Genopbygningsagenturets svar (2),

               —

               der henviser til Rådets henstilling af 14. marts 2006 (5972/2006 — C6-0093/2006),

               —

               der henviser til EF-traktaten, særlig artikel 276,

               —

               der henviser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (3), særlig artikel 185,

               —

               der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2667/2000 af 5. december 2000 om Det Europæiske Genopbygningsagentur (4), særlig artikel 8,

               —

               der henviser til Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002 af 19. november 2002 om rammefinansforordning for de organer, der er omhandlet i artikel 185 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (5), særlig artikel 94,

               —

               der henviser til forretningsordenens artikel 71 og bilag V,

               —

               der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A6-0095/2006),

               A.

               der henviser til, at Revisionsretten fastslog, at den, når der ses bort fra, at Retten ikke har kunnet få sikkerhed for, at visse langfristede tilgodehavender er registreret med det fulde beløb, havde fået rimelig sikkerhed for, at årsregnskabet for det regnskabsår, der afsluttedes pr. 31. december 2004, var rigtigt, og at de underliggende transaktioner, når der ses bort fra en række uregelmæssigheder i forbindelse med tildelingen af kontrakter som følge af ukorrekte udvælgelseskriterier, som helhed betragtet var lovlige og formelt rigtige,

               B.

               der henviser til, at Revisionsretten fastslog, at den havde fået rimelig sikkerhed for, at årsregnskabet for regnskabsåret 2004 for samtlige agenturer var rigtigt, når der ses bort fra de konkrete forbehold, der er taget for henholdsvis Det Europæiske Genopbygningsagentur, Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse, Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut, Det Europæiske Observationscenter for Racisme og Fremmedhad og Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet,

               1.

               minder om, at Parlamentet i henhold til finansforordningens artikel 185 meddeler decharge for gennemførelsen af budgettet for de organer, Fællesskaberne opretter, og som er juridiske personer, der rent faktisk modtager støtte over budgettet; understreger dog, at ikke alle disse organer helt eller delvis finansieres ved hjælp af støtte over budgettet; understreger, at dechargeafgørelsen derfor dækker både den budgetmæssige og ikke-budgetmæssige finansiering af disse organer; finder det uacceptabelt, at nogle af de organer, der oprettes af Den Europæiske Union, skal stå til regnskab for anvendelsen af indtægter fra andre kilder end budgettet, mens andre, der ikke modtager støtte over budgettet, ikke skal; bekræfter det princip, at Parlamentet skal meddele decharge til samtlige agenturer, uanset om de modtager støtte over budgettet eller ej, selv i de tilfælde, hvor en anden dechargemyndighed har beføjelser i henhold til det pågældende agenturs oprettelsesdokument, og konkluderer på denne baggrund, at alle tekster, som strider mod dette princip, bør tages op til revision;

               2.

               mener, at tabel i i Revisionsrettens årsberetning, der indførtes for første gang i forbindelse med decharge for regnskabsåret 2003, og som opsummerer agenturets kompetenceområder, ansvar, ledelse, ressourcer, produkter og tjenesteydelser, er af stor værdi; bemærker, at oplysningerne i tabel 1 stammer fra agenturet; anmoder Revisionsretten om at verificere indholdet af tabel 1;

               3.

               mener, at agenturerne ikke alene skal anvende bevillingerne korrekt, men også bestræbe sig for at udnytte bevillingerne så effektivt og produktivt som muligt; opfordrer Revisionsretten til at overveje muligheden for at lade de særlige årsberetninger vedrørende agenturerne omfatte en evaluering af præstationer og gennemførelsen af målsætningerne; insisterer i den forbindelse og i overensstemmelse med sine beslutninger om decharge for 2003 på, at dobbeltarbejde mellem de forskellige agenturer så vidt muligt bør undgås, og at der bør foretages en nærmere præcisering af foranstaltningerne med henblik på at øge gennemskueligheden i kommunikationen med offentligheden og i EU's foranstaltninger vedrørende positiv særbehandling på kønsområdet på alle niveauer i forbindelse med ansættelsesforhold, uddannelse og ansvarsfordeling;

               4.

               gør opmærksom på, at agenturerne ikke altid har et godt image eller får positiv omtale i pressen, og at flere af disse ikke fortjener dette dårlige image; mener, at det så ofte, det måtte være nødvendigt, og med de midler, der skal til, skal gøres klart for EU-borgerne, at disse agenturer har en eksistensberettigelse, og at de opnår resultater; anmoder Kommissionen om med de midler, den skønner nødvendige, at tage skridt til at føre dette ud i livet;

               5.

               fastslår, at EU's udvidelse i 2004 har haft mange konsekvenser for agenturernes strukturer og måde at fungere på; henviser til, at flere af agenturerne gør opmærksom herpå i deres aktivitetsrapporter, især hvad angår stigningen i antallet af administratorer; anmoder Kommissionen om at analysere de vanskeligheder, man er stødt på eller forventer at støde på i den forbindelse, og foreslå de nødvendige tilpasninger af bestemmelserne;

               6.

               gør opmærksom på, at Kommissionen bestræber sig på at harmonisere udarbejdelsen af sine generaldirektoraters aktivitetsrapporter; ser gerne, at der bliver gjort tilsvarende overvejelser om agenturernes aktivitetsrapporter, som indholdsmæssigt afviger overordentlig meget fra hinanden; anmoder Kommissionen om over for agenturerne at præcisere, hvilke oplysninger og indikatorer vedrørende aktiviteterne der skal være obligatoriske;

               7.

               glæder sig over, at Revisionsretten har kunnet afgive en positiv revisionserklæring for regnskabsåret 2004; lykønsker agenturet med de fremskridt, der er gjort; bemærker imidlertid, at Revisionsretten tog forbehold med hensyn til revisionserklæringen på grund af usikkerhed omkring regnskabernes fuldstændighed og problemer omkring proceduren for tildeling af kontrakter; henstiller til agenturet at fortsætte bestræbelserne på at forbedre den økonomiske forvaltning og kontrol, navnlig på de svage områder, Revisionsretten har påpeget;

               8.

               henstiller til agenturet at søge vejledning med henblik på at forbedre kasseforvaltningspolitikken for at udnytte de ofte betydelige summer på anfordringskonti bedst muligt;

               9.

               bemærker med bekymring det forbehold, Revisionsretten har taget, fordi Retten ikke har kunnet få sikkerhed for, at transaktionerne vedrørende counterpartmidler, rammekreditter og særlige midler er registreret med det fulde beløb, da der ikke er etableret effektive procedurer for intern kontrol af langfristede tilgodehavender; insisterer på, at alle transaktioner skal kunne verificeres af Revisionsretten;

               10.

               glæder sig over, at FN's generalsekretærs særlige repræsentant over for en delegation fra Parlamentet har givet udtryk for, at Revisionsretten efter anmodning kan få adgang til bekræftede kopier af alle dokumenter vedrørende projekter og programmer finansieret med midler fra agenturet med henblik på verificering; opfordrer Retten til at drøfte og nå til enighed med FN's midlertidige mission i Kosovo (UNMIK) om de detaljerede ordninger for en sådan kontrol;

               11.

               henstiller indtrængende til Revisionsretten, Kommissionen og de FN-ansvarlige i Kosovo hurtigst muligt at revidere og forbedre anvendelsen af rammeaftalen for finansiering og administration undertegnet af EF og FN den 29. april 2003, for derigennem at sikre øget troværdighed og bedre kontrol med hensyn til forvaltningen af budgetterne som led i de programmer, der gennemføres sammen med andre organer (UNMIK, IOM osv.), og orientere Europa-Parlamentet om udviklingen på dette område;

               12.

               anmoder endvidere indtrængende Kommissionen og Det Europæiske Genopbygningsagentur i nært samarbejde med UNMIK og dens finansielle efterretningsenhed (FIU) om at fastlægge klare og gennemsigtige regler for offentlige udbud og oprette de dertil svarende interne og overordnede revisionsorganer for dermed at undgå de aktuelle alvorlige troværdighedsproblemer (og beskyldninger om korruption) i forbindelse med tildeling af offentlige indkøbskontrakter og koncessioner for meget følsomme projekter (f.eks. mobiltelefoni), og orientere Europa-Parlamentet om udviklingen på dette område;

               13.

               opfordrer for at opnå maksimal gennemskuelighed og en bedre forvaltet budgetkontrol Kommissionen og Revisionsretten til i den årlige dechargebetænkning for Genopbygningsagenturet at medtage et kapitel om såvel OLAF's som FIU's aktiviteter vedrørende de programmer og projekter, der gennemføres i Kosovo, og hvortil der er ydet EU-støtte;

               14.

               konstaterer, at Kommissionen har til hensigt at bringe agenturets mandat til ophør (ved udgangen af 2008) og at overdrage dets aktiviteter til sine delegationer og lokale kontorer; finder, at de resultater, agenturet har opnået inden for rammerne af dets mandat, har været positive trods den omfattende kritik fra Revisionsrettens side i hele perioden og den manglende opbakning fra Kommissionen; er af den opfattelse, at den knowhow, agenturets personale har tilegnet sig, vil kunne udnyttes igen af Kommissionen; opfordrer sit kompetente udvalg til at undersøge, hvorvidt en gradvis afvikling af agenturet ikke ville få negative konsekvenser for de økonomiske og politiske fremskridt, der er behov for, og hvorvidt Kommissionens egne delegationer og lokale kontorer kan løse de opgaver, der er fastlagt i agenturets mandat;

               15.

               bemærker agenturets vanskeligheder med at ansætte passende personale på grund af agenturets kortvarige mandat; mener, at man i stedet for gradvis at afvikle agenturet inden for en fastsat tidsfrist bør lade mandatets varighed afhænge af politiske og økonomiske parametre og af den politiske og økonomiske udvikling; mener endvidere, at mandatet bør forlænges og udvides af politiske grunde, og bemærker, at dette også ville være med til at forbedre agenturets evne til at rekruttere og holde på passende, kvalificeret og erfarent personale; mener, at de erfaringer, der er indhøstet af — og med — Genopbygningsagenturet, kunne anvendes til at yde genopbygningsbistand, hvor der er behov, f.eks. i Irak, Afghanistan, Pakistan, Indien og lande, der er ramt af Tsunamien, som det næste skridt, efter umiddelbar humanitær bistand er blevet ydet af ECHO;

               16.

               er skuffet over, at Revisionsretten atter har påvist uregelmæssigheder i forbindelse med tildelingen af kontrakter på grund af ukorrekte udvælgelseskriterier; henstiller til agenturet at fastsætte mere realistiske og relevante udvælgelseskriterier og anvende dem stringent for at sikre en gennemskuelig og retfærdig behandling af alle bydende; bemærker agenturets forsikringer om, at der vil være forbedringer i forbindelse med revisionen for 2005;

               17.

               henstiller til agenturet snarest muligt at indføre et standardsystem til behandling af betalingsanmodninger som anbefalet af Revisionsretten;

               18.

               opfordrer Kommissionen til at hjælpe agenturerne med at følge den arbejdsplan, der er fastlagt for det kommende år, så nøje som muligt, så aktiviteterne kan planlægges og gennemføres behørigt, og større ændringer i sidste øjeblik undgås.

               19.

               anmoder Kommissionen om at forbedre synergien mellem agenturerne ved hjælp af et mere effektivt samarbejde og dermed undgå dobbeltarbejde og mangler, navnlig i forbindelse med fælles aspekter som f.eks. uddannelse, tværgående anvendelse af EU's politikker, integrering af de seneste forvaltningssystemer og løsning af problemer med henblik en på forsvarlig forvaltning af budgettet.

      (1)  EUT C 332 af 28.12.2005, s. 19.

      (2)  EUT C 332 af 28.12.2005, s. 15.

      (3)  EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.

      (4)  EFT L 306 af 7.12.2000, s. 7. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2068/2004 (EUT L 358 af 3.12.2004, s. 2).

      (5)  EFT L 357 af 31.12.2002, s. 72. Ændret ved forordning (EF, Euratom) nr. 1261/2005 (EUT L 201 af 2.8.2005, s. 3).


Avis juridique important

|

31976D0632

76/632/EØF: Rådets afgørelse af 22. juli 1976 om en række fælles projekter inden for databehandling

EF-Tidende nr. L 223 af 16/08/1976 s. 0011 - 0015 den græske specialudgave: Kapitel 16 bind 1 s. 0010

++++  RAADETS AFGOERELSE  af 22 . juli 1976  om en raekke faelles projekter inden for databehandling   ( 76/632/EOEF )  RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab , saerlig artikel 235 ,  under henvisning til forslag fra Kommissionen ,  under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet ( 1 ) ,  under henvisning til udtalelse fra Det oekonomiske og sociale Udvalg ( 2 ) , og  ud fra foelgende betragtninger :  I sin resolution af 15 . juli 1974 om en faellesskabspolitik vedroerende databehandling ( 3 ) var Raadet blevet enigt om med henblik paa at samordne medlemsstaternes politik til fremme og udvikling af databehandlingen paa faellesskabsplan paa forslag af Kommissionen at vedtage faelles projekter af europaeisk interesse vedroerende anvendelse af databehandling ;  med henblik herpaa boer der gives saadanne projekter prioritet , som kan bidrage til at daekke brugernes behov samt til at oege evnen hos dataindustrien af europaeisk oprindelse til at opfylde disse behov paa det europaeiske marked og paa verdensmarkedet ;  hensyner til folkesundheden i Faellesskabet kraever en bedre bestemmelse af foreneligheden af organer og blodtyper , og et databehandlingssystem , som kan foretage disse sammenligninger , kan bidrage til at redde flere menneskeliv ;  Raadet lagde i sin resolution af 26 . november 1974 isaer stor vaegt paa noedvendigheden af at oprette et interinstitutionelt juridisk databehandlingssystem paa betydningen af , at faellesskabsretten bliver fuldt tilgaengelig for medlemsstaterne , samt paa noedvendigheden af at fastlaegge en udviklingsplan til sikring af den noedvendige overensstemmelse mellem de juridiske databehandlingssystemer , der er under udarbejdelse eller under opbygning i visse medlemsstater og inden for Faellesskabernes institutioner ;  en forbedret teknik for computer-aided design kan styrke den europaeiske elektroniske industri og bidrage til at oege produktiviteten inden for de forskellige grene af bygningsindustrien ;  de ovenfor naevnte projekter forekommer noedvendige for udviklingen af den faelles politik inden for databehandling ;  traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab indeholder ikke fornoeden hjemmel hertil -  TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE :  Artikel 1  Et kompleks omfattende tre faelles projekter inden for databehandling er vedtaget ; disse projekter vedroerer foelgende undersoegelser :  1 . Undersoegelse vedroerende oprettelse af en databank til bestemmelse af forenelighed ( matching ) af organer og blod ( 9 maaneder ) ;  2 . Undersoegelse af behovet i Faellesskabet for systemer til soegning af juridisk dokumentation ( 18 maaneder ) ;  3 . To udviklingsundersoegelser inden for computeraided design ( henholdsvis 12 og 18 maaneder ) .  Ovennaevnte projekter defineres i bilag I til III .  Artikel 2  De bevillinger , som er noedvendige for gennemfoerelsen af disse projekter , opfoeres paa De europaeiske Faellesskabers budget .  Artikel 3  Kommissionen varetager gennemfoerelsen af projekterne . Kommissionen bistaas af Det raadgivende udvalg for faelles projekter inden for databehandling .  Kommissionen afgiver hvert aar beretning til Raadet .  Udfaerdiget i Bruxelles , den 22 . juli 1976 .  Paa Raadets vegne  L . J . BRINKHORST  Formand  ( 1 ) EFT nr . C 239 af 20 . 10 . 1975 , s . 16 .  ( 2 ) EFT nr . C 263 af 17 . 11 . 1975 , s . 44 .  ( 3 ) EFT nr . C 86 af 20 . 7 . 1974 , s . 1 .  BILAG I  Undersoegelse vedroerende oprettelse af en databank til bestemmelse af forenelighed ( matching ) af organer og blod  Projektets indhold  Fase 1 : Analyse af , hvorledes de eksisterende transplantationsorganisationer fungerer , og i samarbejde med brugerne udarbejdelse af specifikationer for funktionen af et system , som efter en faelles plan skal lette bestemmelsen af foreneligheden  ( matching ) af nyrer og blod .  Fase 2 : Naar der er opnaaet enighed med brugerne om funktionsspecifikationerne , skal specialister i databehandlingsraadgivning foretage undersoegelser vedroerende de forskellige mulige databehandlingsloesninger og anbefale gennemfoerelsen af et egnet system . Under denne fase skal det ligeledes undersoeges , hvor det eller de noedvendige databehandlingssystemer skal placeres , og der skal fremsaettes anbefalinger i saa henseende .  Fase 3 : Der skal udarbejdes detaljerede specifikationer vedroerende systemet , herunder de finansielle foelger af oprettelse , personale samt administrationsomkostninger ved det organ , der skal lede den faelles plan .  BILAG II  Undersoegelse af behovet i Faellesskabet for systemer til soegning af juridisk dokumentation  Projektets indhold  Dybtgaaende undersoegelse af behovene  1 . Denne udviklingsundersoegelse inden for Faellesskabets juridiske dokumentation skal omfatte foelgende aktioner :  1.1 . Opgoerelse over de databehandlingssystemer eller andre systemer , som anvendes i medlemsstaternes juridiske dokumentationscentre , og registrering af deres planer for fremtidig udvikling ;  1.2 . Udforskning og analyse af brugernes behov  ( institutioner , regeringsdepartementer , erhvervsfolk og andre ) vedroerende information , indholdet heraf , praesentation osv ;  1.3 . Indsamling og systematisk sammenfatning af oplysninger om tekniske normer og dokumentationsnormer , som anvendes ved udveksling af registre og selektiv information paa europaeisk og internationalt niveau inden for dette omraade , med henblik paa at traeffe afgoerelserne paa grundlag af faelles normer ;  1.4 . Forslag om et langsigtet udviklingsprogram med henblik paa gradvis indfoerelse af systematiske indbyrdes forbindelser paa faellesskabsplan med adgang til medlemsstaterne , som omfatter tekniske alternativer og de paaregnede virkninger af deres indfoerelse ; hvis det viser sig noedvendigt at anvende et net , maa de tekniske karakteristika af dette undersoeges under hensyntagen til muligheden for at benytte de net som faellesskabsinstitutionerne har ansvar for , saasom Euronet og Cost 11 ;  1.5 . Formulering af anbefalinger paa grundlag af test-skoen for udviklingen af programmel , som opfylder brugskravene og behovene i forbindelse med informationssoegning . Et saadant programmel kan have anvendelsesmuligheder , som gaar udover projektets rammer ;  1.6 . Formulering af specifikke forslag vedroerende udvikling i prioriterede faser af systemerne inden for Faellesskabet med anslaaede omkostninger og paaregnet varighed af hver fase .  2 . Disse forslag kunne omfatte en udvidelse og udvikling af Kommissionens specifikke system for at imoedekomme mere omfattende faellesskabsbehov paa samtlige officielle sprog , saavel som den dertil svarende tekniske udvidelse og udvikling i medlemsstaterne for at sikre en effektiv adgang til faellesskabsretten .  BILAG III  Udviklingsundersoegelser inden for computer-aided design ( CAD )  1 . Indhold af undersoegelsesprojekt nr . 1  Undersoegelse af hjaelpemidler for konstruktion af logiske kredsloeb  Det er formaalet med undersoegelse programmet at :  1.1 . finde frem til og vurdere det arbejde , der foretages af industri , universiteter og forskningscentre med hensyn til hjaelpemidler for konstruktion af logiske kredsloeb ;  1.2 . opgoere maengden af og forsoege kvalitativt at vurdere alt programmel i drift eller under forberedelse ( med deltagelse af repraesentative industriorganisationer i Europa ) ;  1.3 . bestraebe sig paa at finde frem til bestaaende mangler ved programmel-udviklingen ;  1.4 . give raad med hensyn til overfoerelse af programmellet ;  1.5 . klarlaegge tilpasningsproblemerne mellem de programkomplekser til stoette for konstruktionen , som skal udvikles , og de programkomplekser , som allerede er vel indarbejdet for mikroplader ( chip design ) , printplader og tyk - og tyndfilm , saavel som simulerings - og optimeringsproblemerne ;  1.6 . undersoege det noedvendige maskinel-hierarki , som , stoette for disse kommunikationssystemer og -graenseflader ;  1.7 . vurdere de oekonomiske fordele ved anvendelse af eksisterende former for teknik ;  1.8 . undersoege de mulige datastrukturer ;  1.9 . fremsaette henstillinger vedroerende arbejdets fortsaettelse og det sandsynlige udbytte heraf ;  1.10 . vurdere de oekonomiske faktorer ud fra foelgende :  Selv om det er formaalet med undersoegelsen at klarlaegge levedygtigheden af elektroniske hjaelpemidler for konstruktoerer af logiske kredsloeb , ville det ikke desto mindre vaere urealistisk at anbefale en saadan undersoegelse , med mindre man er overbevist om , at der er grundlag for udvikling af denne form for hjaelpeudstyr . De forventede oekonomiske fordele ved anvendelsen af CAD ved konstruktion af logiske kredsloeb kunne vaere overordentlig store . Med de nuvaerende metoder kan konstruktion og perfektionering af en synkron logik for transmissionslinjer og vaerktoejsmaskiner osv . tage flere aar . Dette tidsrum kan ved hjaelp af CAD reduceres til nogle faa maaneder eller endog mindre . Den endelige gennemfoerelse ville desuden give et mere paalideligt og naesten optimalt resultat , idet omkostningerne ved vedligeholdelse ville blive mindre , og den tid , anlaegger er ude af drift , kortere . Den saaledes opnaaede besparelse kunne naa op paa millioner af regningsenheder , og et af maalene for undersoegelsen maa vaere at anslaa den noejagtige stoerrelse af denne besparelse ;  1.11 . de oekonomiske fordele ved en undersoegelse foretaget i faellesskab opstaar ved , at det lykkes at undgaa saavel dobbeltarbejde som kommunikationsproblemer paa grund af sproglige hindringer .  2 . Indhold af undersoegelsesprojekt nr . 2  Undersoegelse vedroerende planlaegning inden for byggeriet  2.1 . undersoegelsen har til formaal at opstille en fortegnelse over til raadighed staaende viden og systemer samt at definere de faelles omraader , hvor de forskellige paataenkte former for anvendelse kan finde sted , med henblik paa at undersoege , hvorvidt den skitserede loesning kan gennemfoeres ;  det endelige maal for undersoegelsen er at fremsaette anbefalinger med hensyn til arbejdets fortsaettelse , saafremt en saadan fortsaettelse forekommer mulig og oenskelig ;  2.2 . undersoegelsen skal omfatte saavel industri som forsknings - og udviklingsorganer inden for hele Faellesskabet og daekke de nedenfor naevnte omraader i tre faser , af hvilke de to foerste afsluttes med afgivelse af foreloebige beretninger og den tredje med en afsluttende beretning .  2.3 . Fase 1  1 . bestemmelse af og opgoerelse over eksisterende  " sagkyndige kilder " ;  2 . undersoegelse af eksisterende systemer og systemer under udvikling ;  3 . klarlaeggelse af bestaaende mangler ved programmel-udviklingen ;  4 . undersoegelse af muligheden for overfoerelse af programmellet .  Fase 2  5 . undersoegelse af behovet med hensyn til maskinel og tilbagemelding fra systemet ;  6 . undersoegelse af forbindelsen mellem systemets konstruktion og brugerprogrammets stoerrelse ;  7 . undersoegelse af de oekonomiske fordele , saafremt systemet behandler brugerprogrammer uafhaengigt af databasen .  Fase 3  8 . Udarbejdelse i store traek af specifikationerne for systemet og strategier for udviklingen af dette .


Avis juridique important

|

31995D1107(01)

Rådets Afgørelse af 23. oktober 1995 om udnævnelse af de østrigske, finske og svenske medlemmer af Det Rådgivende Udvalg for Tandlægeuddannelsen

EF-Tidende nr. C 292 af 07/11/1995 s. 0001 - 0002

RÅDETS AFGØRELSE af 23. oktober 1995 om udnævnelse af de østrigske, finske og svenske medlemmer af Det Rådgivende Udvalg for Tandlægeuddannelsen (95/C 292/01)RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,under henvisning til tiltrædelsesakten fra 1994, særlig artikel 165, stk. 1,under henvisning til Rådets afgørelse 78/688/EØF af 25. juli 1978 om nedsættelse af et rådgivende udvalg for tandlægeuddannelsen (1), særlig artikel 3 og 4,under henvisning til den østrigske, finske og svenske regerings indstillinger til Rådet, ogud fra følgende betragtninger:Rådet har ved afgørelse af 25. juli 1994 (2) udnævnt medlemmerne af og suppleanterne til Det Rådgivende Udvalg for Tandlægeuddannelsen for perioden indtil den 24. juli 1997;der bør foretages udnævnelse af de østrigske, finske og svenske medlemmer og suppleanter for samme periode -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Eneste artikel Følgende udnævnes til medlemmer af og suppleanter til Det Rådgivende Udvalg for Tandlægeuddannelsen for perioden indtil den 24. juli 1997:>TABELPOSITION>>TABELPOSITION>>TABELPOSITION>Udfærdiget i Luxembourg, den 23. oktober 1995.På Rådets vegneJ. SAAVEDRA ACEVEDOFormand(1) EFT nr. L 233 af 24. 8. 1978, s. 15.(2) EFT nr. C 221 af 9. 8. 1994, s. 5.


title: 2014/628/EU: Europa-Parlamentets afgørelse af 3. april 2014 om afslutningen af regnskaberne for fællesforetagendet for brændselsceller og brint for regnskabsåret 2012

text:
               5.9.2014

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 266/334

         EUROPA-PARLAMENTETS AFGØRELSE
   af 3. april 2014
   om afslutningen af regnskaberne for fællesforetagendet for brændselsceller og brint for regnskabsåret 2012
   (2014/628/EU)
   EUROPA-PARLAMENTET,

               —

               der henviser til det endelige årsregnskab for fællesforetagendet for brændselsceller og brint for regnskabsåret 2012,

               —

               der henviser til Revisionsrettens beretning om årsregnskabet for fællesforetagendet for brændselsceller og brint for regnskabsåret 2012, med fællesforetagendets svar (1),

               —

               der henviser til Rådets henstilling af 18. februar 2014 (05851/2014 — C7-0053/2014),

               —

               der henviser til artikel 319 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

               —

               der henviser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (2), særlig artikel 185,

               —

               der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (3), særlig artikel 208,

               —

               der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 521/2008 af 30. maj 2008 om oprettelse af fællesforetagendet for brændselsceller og brint for at gennemføre det fælles teknologiinitiativ vedrørende brændselsceller og brint (4), særlig artikel 11, stk. 4,

               —

               der henviser til Rådets forordning (EU) nr. 1183/2011 af 14. november 2011 om ændring af forordning (EF) nr. 521/2008 om oprettelse af fællesforetagendet for brændselsceller og brint (5),

               —

               der henviser til Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002 af 19. november 2002 om rammefinansforordning for de organer, der er omhandlet i artikel 185 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (6),

               —

               der henviser til Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1271/2013 af 30. september 2013 om finansforordningen for de organer, der er omhandlet i artikel 208 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (7), særlig artikel 108,

               —

               der henviser til forretningsordenens artikel 77 og bilag VI,

               —

               der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A7-0202/2014),

               1.

               godkender afslutningen af regnskaberne for fællesforetagendet for brændselsceller og brint for regnskabsåret 2012;

               2.

               pålægger sin formand at sende denne afgørelse til den administrerende direktør for fællesforetagendet for brændselsceller og brint, Rådet, Kommissionen og Revisionsretten og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende (L-udgaven).

         Martin SCHULZ

            Formand

         Klaus WELLE

            Generalsekretær

      (1)  EUT C 369 af 17.12.2013, s. 57.

      (2)  EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.

      (3)  EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1.

      (4)  EUT L 153 af 12.6.2008, s. 1.

      (5)  EUT L 302 af 19.11.2011, s. 3.

      (6)  EFT L 357 af 31.12.2002, s. 72.

      (7)  EUT L 328 af 7.12.2013, s. 42.


Avis juridique important

|

32002D0534

2002/534/EF: Rådets afgørelse af 25. juni 2002 om beskikkelse af tre danske medlemmer af og fem danske suppleanter til Regionsudvalget

EF-Tidende nr. L 173 af 03/07/2002 s. 0014 - 0014

Rådets afgørelseaf 25. juni 2002om beskikkelse af tre danske medlemmer af og fem danske suppleanter til Regionsudvalget(2002/534/EF)RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 263,under henvisning til Rådets afgørelse af 22. januar 2002 om beskikkelse af medlemmerne af og suppleanterne til Regionsudvalget(1),i betragtning af, at der er blevet tre pladser ledige som medlemmer af Regionsudvalget, efter at Ejgil W. RASMUSSEN, Søren ANDERSEN og Anker BOYE er trådt tilbage, hvilket Rådet blev underrettet om den 3. maj 2002, samt fem pladser ledige som suppleanter til Regionsudvalget, efter at Kresten PHILIPSEN, Christian OVERDAL AAGAARD, Else KØBSTRUP og Kurt HOCKERUP er trådt tilbage, hvilket Rådet blev underrettet om den 25. april 2002,under henvisning til indstillingen fra den danske regering -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Eneste artikelFølgende beskikkesa) som medlemmer af RegionsudvalgetLaust GROVE VEJLSTRUP som efterfølger for Ejgil W. RASMUSSENHelene LUND som efterfølger for Søren ANDERSENJohnny SØTRUP som efterfølger for Anker BOYEb) som suppleanter til RegionsudvalgetKristian EBBENSGAARD som efterfølger for Kresten PHILIPSENJan BOYE som efterfølger for Christian OVERDAL AAGAARDPer BØDKER ANDERSEN som efterfølger for Else KØBSTRUPHans TOFT som efterfølger for Kurt HOCKERUPSonny BERTHOLD som efterfølger for Helene LUNDfor den resterende del af mandatperioden, dvs. indtil den 25. januar 2006.Udfærdiget i Luxembourg, den 25. juni 2002.På Rådets vegneJ. Matas I PalouFormand(1) EFT L 24 af 26.1.2002, s. 38.


title: Rådets afgørelse 2014/728/FUSP af 20. oktober 2014 om ændring af afgørelse 2010/638/FUSP om restriktive foranstaltninger over for Republikken Guinea

text:
               21.10.2014

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 301/33

         RÅDETS AFGØRELSE 2014/728/FUSP
   af 20. oktober 2014
   om ændring af afgørelse 2010/638/FUSP om restriktive foranstaltninger over for Republikken Guinea
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 29, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Den 25. oktober 2010 vedtog Rådet afgørelse 2010/638/FUSP (1).

               (2)

               På grundlag af en gennemgang af afgørelse 2010/638/FUSP bør de restriktive foranstaltninger forlænges indtil den 27. oktober 2015.

               (3)

               Afgørelse 2010/638/FUSP bør ændres i overensstemmelse hermed —

         VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
   Artikel 1
   Afgørelse 2010/638/FUSP ændres således:

               Artikel 8, stk. 2, affattes således:

                  »2.   Denne afgørelse anvendes indtil den 27. oktober 2015. Den overvåges løbende. Den forlænges eller ændres, alt efter hvad der er hensigtsmæssigt, hvis Rådet skønner, at dens mål ikke er nået.«

         Artikel 2
   Denne afgørelse træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Udfærdiget i Luxembourg, den 20. oktober 2014.

            På Rådets vegne

         C. ASHTON

            Formand

      (1)  Rådets afgørelse 2010/638/FUSP af 25. oktober 2010 om restriktive foranstaltninger over for Republikken Guinea (EUT L 280 af 26.10.2010, s. 10).