title: RÅDETS AFGØRELSE af 16. december 1988 om vedtagelse af anden fase af programmet om samarbejde mellem universiteter og virksomheder om uddannelse på teknologiområdet (COMETT II) (1990-1994) (89/27/EØF) #

text:
Avis juridique important

|

31989D0027

RÅDETS AFGØRELSE af 16. december 1988 om vedtagelse af anden fase af programmet om samarbejde mellem universiteter og virksomheder om uddannelse på teknologiområdet (COMETT II) (1990-1994) (89/27/EØF)  -

EF-Tidende nr. L 013 af 17/01/1989 s. 0028 - 0034

*****  RAADETS  AFGOERELSE  af 16. december 1988  om vedtagelse af anden fase af programmet om samarbejde mellem universiteter og virksomheder om uddannelse paa teknologiomraadet (COMETT II) (1990-1994)  (89/27/EOEF)  RAADET FOR DE EUROPAEISKE  FAELLESSKABER HAR -  under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, saerlig artikel 128,  under henvisning til Raadets afgoerelse 63/266/EOEF af 2. april 1963 om opstilling af almindelige principper for gennemfoerelse af en faelles politik for faglig uddannelse (1), saerlig det andet, sjette, syvende, niende og tiende princip i naevnte afgoerelse,  under henvisning til forslag fra Kommissionen (2),  under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (3),  under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg (4), og  ud fra foelgende betragtninger:  Ved afgoerelse 86/365/EOEF (5) har Raadet vedtaget et program for samarbejde mellem universiteter og virksomheder om uddannelse paa teknologiomraadet for et tidsrum af fire aar fra den 1. januar 1986;  i henhold til artikel 6 i ovennaevnte afgoerelse skal Kommissionen inden den 31. oktober 1988 forelaegge Europa-Parlamentet, Raadet og Det OEkonomiske og Sociale Udvalg en rapport om de erfaringer, der er gjort under gennemfoerelsen af COMETT-programmet, eventuelt ledsaget af et forslag om de naermere betingelser for dets viderefoerelse; Raadet traeffer afgoerelse om dette forslag inden den 31. oktober 1989 efter hoering af Europa-Parlamentet og Det OEkonomiske og Sociale Udvalg;  Det Europaeiske Raad understregede i december 1986 betydningen af Faellesskabets beskaeftigelsesfremmende foranstaltninger, der har til formaal at tilskynde til en forbedring af unges og voksnes uddannelsesniveau;  i sin resolution af 2. december 1986 om et handlingsprogram for oeget beskaeftigelse (6) har Raadet understreget, at grunduddannelsen og videreuddannelsen boer prioriteres hoejest; det bekraeftede denne holdning i afgoerelse 87/569/EOEF af 1. december 1987 om vedtagelse af et handlingsprogram for erhvervsuddannelse af unge og forberedelse af unge til arbejds- og voksenlivet (7);  Raadet har allerede i forlaengelse af rammeprogrammet for forskning og udvikling (8) truffet foranstaltninger med henblik paa at styrke det teknologiske og industrielle samarbejde paa faellesskabsplan, blandt andet ved sin afgoerelse 87/479/EOEF (9), 88/108/EOEF (10) og 88/419/EOEF (11) vedroerende ESPRIT, BRITE/EURAM og SCIENCE og sin afgoerelse 88/417/EOEF (12) vedroerende DELTA, der i saerlig grad tager sigte paa undervisningsteknologiomraadet; dette teknologiske og industrielle forsknings- og udviklingssamarbejde skal understoettes gennem en parallel indsats paa erhvervsuddannelsesomraadet;  Raadet vedtog den 25. november 1983 afgoerelse 83/624/EOEF om et strategisk program for innovation og teknologioverfoersel (SPRINT) (1), senest aendret ved afgoerelse 87/307/EOEF (2), som blandt andet omfatter overfoersel af know-how inden for forvaltningen af innovation og teknologioverfoersel;  Europa-Parlamentet vedtog den 24. maj 1983 en beslutning om Faellesskabets erhvervslivs konkurrenceevne (3), hvori det anmoder om, at der goeres en forstaerket indsats for at fremme erhvervsuddannelsen og uddannelsen af virksomhedsledere; denne beslutning supplerer beslutningen om efter- og videreuddannelse af loenmodtagere i virksomhederne (4) og forskellige aendrede beslutninger, der isaer vedroerer de videregaaende uddannelser og udviklingen af samarbejdet mellem universiteterne i Det Europaeiske Faellesskab (5), de aabne universiteter i Det Europaeiske Faellesskab (6), rammeprogrammet for Faellesskabets forskning og teknologiske udvikling (7) og regionaludvikling, undervisning og uddannelse (8);  industriens udnyttelse af de teknologiske landvindinger afhaenger af arbejdsstyrkens alsidighed, dygtighed og initiativrigdom; i denne forbindelse er der mere end nogen sinde tidligere et presserende behov for paa faellesskabsplan at udbygge de igangvaerende initiativer og aktioner, der tager sigte paa en bedre udnyttelse af de menneskelige ressourcer og investeringerne inden for industripolitik, forskning, udvikling, innovation og overfoersel af teknologi; erhvervsuddannelser er i dette perspektiv en altafgoerende forudsaetning for gennemfoerelsen af det indre marked i 1992;  COMETT-programmet boer vaere en viderefoerelse blandt flere af dialogen mellem arbejdsmarkedets parter og boer vaere aabent for disse parter i den aand, der praegede den faelles udtalelse af 6. marts 1987 om uddannelse og motivering af arbejdstagere i forbindelse med den teknologiske udvikling;  det samarbejde mellem universiteterne og virksomhederne paa uddannelsesomraadet, der allerede er indledt under det foerste COMETT-program, skal udbygges i de enkelte medlemsstater, isaer paa lokalt og regionalt plan, og understoettes af faellesskabsforanstaltninger; det er i denne forbindelse vigtigt at stoette uddannelsestiltag, der indeholder en europaeisk dimension, og at sikre en afbalanceret udvikling i hele Faellesskabets omraade; de bestaaende institutioner i medlemsstaterne boer inddrages i dette arbejde i det omfang, det er muligt;  COMETT-programmet boer i hoejere grad tage hensyn til behovene i regioner, der har vanskeligt ved at deltage i COMETT-programmet, og hvor samarbejdet mellem universiteter og virksomheder stadig befinder sig paa et lavt udviklingsniveau, for saaledes at medvirke til en stoerre ligevaegt mellem de regioner, der deltager i programmet;  den store omstrukturering, der er paa vej inden for teknologi- og industriomraadet, og oprettelsen af virksomheder i sektoren for avanceret teknologi skaber et behov for ivaerksaettelse af projekter for faglig efter- og videreuddannelse inden for rammerne af et regionalt samarbejde mellem industrien og de videregaaende uddannelser;  COMETT bidrager hermed til at styrke den europaeiske industris videnskabelige og teknologiske grundlag og dens internationale konkurrenceevne og til at mindske ulighederne mellem de forskellige regioner og forbedre de mindst udviklede regioners stilling i henhold til artikel 130F og 130A i Traktaten;  som en viderefoerelse af Raadets resolution af 3. november 1986 om et aktionsprogram for mindre og mellemstore virksomheder (9) er det noedvendigt at knytte disse til gennemfoerelsen af COMETT og holde dem orienteret om resultaterne af programmet;  Raadet vedtog den 15. juni 1987 afgoerelse 87/327/EOEF om vedtagelse af Faellesskabets handlingsprogram til fremme af de studerendes mobilitet (ERASMUS) (10);  det er noedvendigt at foretage en regelmaessig evaluering af programmet;  Kommissionen skal ved gennemfoerelsen af programmet bistaas af et udvalg;  Kommissionen har med henblik paa udarbejdelsen af forslaget vedroerende COMETT II foranstaltet hoering af COMETT-Udvalget, der er nedsat i henhold til afgoerelse 86/365/EOEF, og blandt andet taget hensyn til udtalelserne fra Det Raadgivende Udvalg for Industriel Forskning og Udvikling (IRDAC), Det Raadgivende Udvalg for Erhvervsuddannelse, Sammenslutningen af Industri- og Arbejdsgiverorganisationer i De Europaeiske Faellesskaber (UNICE), Den Europaeiske Faglige Samarbejdsorganisation (EFS) samt fra Kontaktudvalget for Konferencer mellem Universitetsrektorer i De Europaeiske Faellesskabers medlemsstater -  TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE:  Artikel 1  1. Anden fase af COMETT-programmet for samarbejde inden for Faellesskabet mellem universiteter og virksomheder om grunduddannelse og efter- og videreuddannelse inden for teknologi, navnlig hoejteknologi - i det foelgende benaevnt COMETT II - vedtages hermed for et tidsrum af fem aar fra den 1. januar 1990.  2. De naermere bestemmelser for COMETT II er anfoert i bilaget.  Artikel 2  I forbindelse med COMETT II:  - anvendes udtrykket »universitet« i vid betydning som betegnelse for alle former for uddannelsesinstitutioner paa det postgymnasiale trin, hvor der som led i en grunduddannelse og/eller en efter- og videreuddannelse udstedes eksamensbeviser eller kvalifikationsbeviser svarende til dette niveau, uanset hvorledes disse benaevnes i medlemsstaterne  - anvendes udtrykket »virksomheder« som betegnelse for alle former for oekonomisk aktivitet, saavel store som smaa og mellemstore virksomheder, uanset disses retlige status og den nye teknologis anvendelsesform. Udtrykket omfatter ligeledes selvstaendige oekonomiske organisationer, navnlig handels- og industrikamre og/eller lignende organer, faglige sammenslutninger samt arbejdstager- og arbejdsgiverorganisationer.  Artikel 3  COMETT II-programmet har til formaal at styrke uddannelsen i teknologi, navnlig hoejteknologi, udviklingen af de hoejt kvalificerede menneskelige ressourcer og dermed den europaeiske industris konkurrenceevne. Det er koncentreret om virksomhedernes og de ansattes udviklingsbehov, behov der kraever en yderligere indsats baade i de enkelte medlemsstater og paa faellesskabsplan. Programmet bidrager gennem de uddannelsesinitiativer, det stoetter, til anvendelse og udnyttelse af de teknologiske resultater, metoder og redskaber, der er udviklet i kraft af Faellesskabets forsknings- og udviklingspolitik. Det fremmer innovation og teknologioverfoersel samt en afbalanceret oekonomisk og social udvikling inden for Faellesskabet.  I denne forbindelse er formaalene med COMETT II:  i) at oege udbuddet af uddannelser i teknologi, navnlig hoejteknologi, paa de forskellige beroerte niveauer, og derved forbedre disse uddannelsers bidrag til Faellesskabets oekonomiske og sociale udvikling  ii) at fremme den faelles udvikling af uddannelsesprogrammer og udvekslingen af erfaringer samt den optimale udnyttelse af uddannelsesressourcerne paa faellesskabsplan, isaer ved at skabe sektorspecifikke og regionale net af projekter for uddannelse i teknologi, navnlig hoejteknologi, paa tvaers af graenserne  iii) at tilgodese de smaa og mellemstore virksomheders saerlige behov for kvalificeret arbejdskraft paa baggrund af de hoejtprioriterede foranstaltninger, der er anfoert i bilaget  iv) at fremme lige muligheder for maend og kvinder inden for grunduddannelse og efter- og videreuddannelse i teknologi, navnlig hoejteknologi  v) at foeje en europaeisk dimension til samarbejdet mellem universiteter og virksomheder inden for grunduddannelsen og efter- og videreuddannelsen i teknologi, samt til anvendelsen og overfoerslen af denne teknologi.  Artikel 4  1. Faellesskabet bidrager til gennemfoerelsen af COMETT II med et beloeb, der ikke overstiger den bevilling, som opfoeres til dette program paa De Europaeiske Faellesskabers budget, og under hensyntagen til de finansielle overslag, som de tre institutioner har vedtaget i faellesskab, samt til udviklingen heraf.  2. Det beloeb, der skoennes noedvendigt til gennemfoerelse af COMETT II, beloeber sig til 200 mio ECU for perioden 1. januar 1990 til 31. december 1994. Dette beloeb skal daekke finansieringen af de forskellige former for stoette og foranstaltninger, der er anfoert i bilaget.  Artikel 5  1. Kommissionen ivaerksaetter COMETT II i overensstemmelse med de i bilaget anfoerte bestemmelser.  2. Kommissionen bistaas i udfoerelsen af denne opgave af et raadgivende udvalg, der bestaar af to repraesentanter for hver medlemsstat, og som har Kommissionens repraesentant som formand.  Udvalgets medlemmer varetager forbindelsen mellem COMETT II og tilsvarende initiativer i medlemsstaterne.  3. Udvalget afgiver udtalelser om foelgende:  a) de generelle retningslinjer for COMETT-programmet; de generelle retningslinjer vedroerende den finansielle stoette, der ydes af Faellesskabet (stoerrelsen, varigheden og modtagerne af denne stoette); spoergsmaal vedroerende den generelle balance i COMETT-programmet, herunder fordelingen mellem de forskellige former for foranstaltninger  b) de naermere bestemmelser for udvaelgelse af de forskellige former for projekter, der er beskrevet i bilaget; de foranstaltninger, der kraever et faellesskabstilskud paa over 100 000 ECU.  4. For saa vidt angaar de forhold, der er omhandlet i stk. 3, litra a), forelaegger Kommissionens repraesentant udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal traeffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsaette under hensyntagen til det paagaeldende spoergsmaals hastende karakter.  Det udtaler sig med det flertal, som er fastsat i Traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de afgoerelser, som Raadet skal traeffe paa forslag af Kommissionen. Under afstemningen i udvalget tildeles de stemmer, der afgives af repraesentanterne for medlemsstaterne, den vaegt, som er fastlagt i naevnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen. Kommissionen vedtager foranstaltninger, der straks finder anvendelse. Hvis de ikke er i overensstemmelse med den af udvalget afgivne udtalelse, underrettes Raadet dog straks af Kommissionen om disse foranstaltninger.  I saa fald udsaetter Kommissionen gennemfoerelsen af de foranstaltninger, den har truffet afgoerelse om, i et tidsrum af to maaneder.  Raadet kan med kvalificeret flertal traeffe en anden afgoerelse inden for det tidsrum, der er naevnt i ovenstaaende afsnit.  5. For saa vidt angaar de forhold, der er omhandlet i stk. 3, litra b), forelaegger Kommissionens repraesentant udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal traeffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsaette under hensyntagen til de paagaeldende spoergsmaals hastende karakter, i givet fald ved afstemning. Udtalelsen optages i moedeprotokollen; derudover har hver medlemsstat ret til at anmode om, at dens holdning indfoeres i moedeprotokollen.  Kommissionen tager stoerst muligt hensyn til udvalgets udtalelse. Den underretter udvalget om, hvorledes den har taget hensyn til dets udtalelse.  6. Kommissionen kan endvidere hoere udvalget om ethvert andet spoergsmaal vedroerende ivaerksaettelsen af COMETT II. I saa fald anvendes den i stk. 5 anfoerte fremgangsmaade.  7. To repraesentanter for arbejdsmarkedets parter, der udnaevnes af Kommissionen paa forslag af de organisationer, der repraesenterer arbejdsmarkedets parter paa faellesskabsplan, deltager i udvalgets arbejde med observatoerstatus.  8. En ekspertgruppe, som repraesenterer de kredse, der beroeres af COMETT II, navnlig virksomhederne, nedsaettes af Kommissionen, der varetager formandskabet. Denne gruppe har til opgave at raadgive Kommissionen og udvalget ved programmets gennemfoerelse med henblik paa at sikre, at virksomhederne i betydeligt omfang deltager i ivaerksaettelsen heraf.  9. Kommissionen forelaegger, efter hoering af COMETT-Udvalget, en aarsberetning vedroerende gennemfoerelsen af COMETT II for Raadet, for det ved resolution af 9. februar 1976 (1) nedsatte Uddannelsesudvalg, for Europa-Parlamentet og for Det OEkonomiske og Sociale Udvalg.  10. Kommissionen paaser, at COMETT II kommer til at harmonere med de oevrige allerede programsatte faellesskabsaktioner vedroerende forskning og udvikling (navnlig DELTA-programmet) samt med aktionerne inden for dels innovation og teknologioverfoersel (navnlig SPRINT-programmet), dels undervisning og uddannelse (navnlig ERASMUS-programmet for de studerendes mobilitet og EUROTECNET for erhvervsmaessig uddannelse i informationsteknologi) og aktionerne til fordel for de smaa og mellemstore virksomheder.  Artikel 6  1. Kommissionen forelaegger inden den 30. juni 1992 Raadet, det ved resolution af 9. februar 1976 (1) nedsatte Uddannelsesudvalg, Europa-Parlamentet og Det OEkonomiske og Sociale Udvalg en interimsrapport med en evaluering af gennemfoerelsen af COMETT II.  2. Kommissionen forelaegger inden den 30. juni 1995 Raadet, Europa-Parlamentet og Det OEkonomiske og Sociale Udvalg en endelig evalueringsrapport om de erfaringer, der er gjort, og om resultaterne af COMETT II, sammenholdt med de i artikel 3 fastsatte formaal med programmet.  3. Med henblik herpaa opfordrer Kommissionen medlemsstaterne til at fremsende et bidrag i form af en redegoerelse for de nationale foranstaltninger, der er truffet til gennemfoerelse af COMETT II.  Artikel 7  Denne afgoerelse faar virkning den 1. januar 1990.  Udfaerdiget i Bruxelles, den 16. december 1988.  Paa Raadets vegne  G. GENNIMATAS  Formand  (1) EFT nr. 63 af 20. 4. 1963, s. 1338/63.  (2) EFT nr. C 239 af 14. 9. 1988, s. 3.  (3) EFT nr. C 326 af 19. 12. 1988.  (4) Udtalelse afgivet den 23. november 1988 (endnu ikke offentliggjort i EFT).  (5) EFT nr. L 222 af 8. 8. 1986, s. 17.  (6) EFT nr. C 340 af 31. 12. 1986, s. 2.  (7) EFT nr. L 346 af 10. 12. 1987, s. 31.  (8) EFT nr. L 302 af 24. 10. 1987, s. 1.  (9) EFT nr. L 118 af 6. 5. 1988, s. 23.  (10) EFT nr. L 59 af 4. 3. 1988, s. 23.  (11) EFT nr. L 206 af 30. 7. 1988, s. 34.  (12) EFT nr. L 206 af 30. 7. 1988, s. 20.  (1) EFT nr. L 353 af 15. 12. 1983, s. 15.  (2) EFT nr. L 153 af 13. 6. 1987, s. 45.  (3) EFT nr. C 135 af 24. 5. 1983, s. 27.  (4) EFT nr. C 156 af 15. 6. 1987, s. 211.  (5) EFT nr. C 104 af 16. 4. 1984, s. 48.  (6) EFT nr. C 244 af 14. 9. 1987, s. 133.  (7) EFT nr. C 7 af 12. 1. 1987, s. 19.  (8) EFT nr. C 99 af 13. 4. 1987, s. 15.  (9) EFT nr. C 287 af 14. 11. 1986, s. 1.  (10) EFT nr. L 166 af 25. 6. 1987, s. 20.  (1) EFT nr. C 38 af 19. 2. 1976, s. 1.  BILAG  1. COMETT II-programmet er udformet som en raekke foranstaltninger paa tvaers af graenserne med sigte paa at styrke og fremme det europaeiske samarbejde mellem universiteter og virksomheder inden for grunduddannelse og efter- og videreuddannelse i teknologi, navnlig hoejteknologi, i takt med den teknologiske udvikling og de samfundsmaessige forandringer og i relation til gennemfoerelsen af det indre marked og styrkelsen af den oekonomiske og sociale samhoerighed i Faellesskabet.  Disse foranstaltninger tager sigte paa personer under uddannelse, herunder personer, der har afsluttet deres grunduddannelse, samt erhvervsaktive personer, indbefattet arbejdsmarkedets parter og de involverede undervisere.  2. Inden for COMETT-programmet vil de projekter, der opnaar stoette fra Faellesskabet, blive udvalgt afhaengigt af, om de er stimulerende eller tjener som eksempel, og om de bidrager til virkeliggoerelsen af de i afgoerelsens artikel 3 opstillede maal.  Ved udvaelgelsen af projekterne paa de forskellige omraader vil der blive taget hensyn til udviklingen i rammeprogrammet for teknologisk F & U, med henblik paa at fremme uddannelsesinitiativer, der er affoedt af Faellesskabets forskning, dog saaledes at overlapning undgaas. Der vil endvidere blive taget hensyn til virksomhedernes og deres hoejt uddannede personales kvalifikationsbehov, navnlig de smaa og mellemstore virksomheders behov, samt til de regioner, hvor samarbejdet mellem universiteter og virksomheder hidtil har vaeret meget beskedent.  Der vil blive lagt saerlig vaegt paa uddannelser, der tager sigte paa de nye faerdigheder saavel inden for hoejteknologi som inden for de sektorer, hvor disse teknologier traditionelt finder anvendelse samt inden for teknologioverfoersel og -forvaltning.  3. De projekter, hvortil Faellesskabet vil yde stoette, vil blive udvalgt blandt de projekter, der:  i) har til formaal at udvikle en strategi, der - i henseende til indhold, mekanismer eller vekselvirkning - er ny ikke blot for de involverede universiteter og virksomheder, men ogsaa for medlemsstaterne og for Faellesskabet som saadant  ii) udformes med henblik paa at muliggoere en omfattende og reel udbredelse af resultaterne, ikke blot i de implicerede medlemsstater, men i hele Faellesskabet  iii) udtrykkeligt udformes med henblik paa at stimulere en tilsvarende udvikling andre steder i Faellesskabet og yderligere at fremme deres udvikling i de involverede universiteter og virksomheder.  4. Som led i COMETT II-programmet gennemfoeres foelgende foranstaltninger:  A. Det europaeiske net  a) Udvikling og styrkelse af uddannelsespartnerskaberne mellem universiteter og virksomheder (UPUV) samt udvidelse af det europaeiske net saavel paa regionalt plan som inden for enkelte sektorer for yderligere at fremme samarbejdet tvaers over graenserne og navnlig for:  i) at bidrage til fastlaeggelsen af behovene for teknologiuddannelsen og opfyldelsen af disse behov i samarbejde med de kompetente organer  ii) at stoette og lette udviklingen og anvendelsen af projekter, som henhoerer under COMETT II-programmets oevrige strenge  iii) at styrke samarbejdet og de interregionale overfoersler mellem medlemsstaterne inden for udvikling af grunduddannelse og efter- og videreuddannelse i teknologi samt anvendelse og overfoersel af denne teknologi  iv) at udvikle et samspil i form af sektorspecifikke net paa tvaers af graenserne mellem projekter henhoerende under programmets forskellige strenge inden for samme uddannelsesomraade.  b) Faellesskabet yder finansiel stoette til aktiviteter, der har en europaeisk dimension samt til driften af UPUV'erne. Dette faste bidrag maa ikke overstige 50 % af de stoetteberettigede udgifter. Stoetten til det enkelte UPUV aftager gradvis med lofter paa henholdsvis 70 000 ECU, 60 000 ECU og 50 000 ECU i de foerste tre aar. I saerlige velbegrundede tilfaelde vil Faellesskabets bidrag kunne ydes i en laengere periode end tre aar.  Universiteternes yderligere omkostninger som foelge af forberedelsen og gennemfoerelsen af faelles uddannelsesprojekter vil dog i givet fald kunne finansieres af Faellesskabet med indtil 100 %.  c) Stoetten til aktiviteterne under streng A som helhed maa ikke overstige 12 % af den samlede aarlige bevilling til COMETT II-programmet, dog med forbehold, for saa vidt angaar denne streng og de foelgende strenge, af eventuelle aendringer i takt med den gradvise gennemfoerelse af naevnte program. B. Udveksling tvaers over graenserne  a) Saerlig stoette, som til fordel for samtlige medlemsstater skal fremme udveksling tvaers over graenserne, og som ydes i form af:  i) stipendier til studerende, som tilbringer en uddannelsesperiode paa tre til tolv maaneder i en virksomhed i en anden medlemsstat. Et af de kriterier, der laegges vaegt paa ved udvaelgelsen af de forelagte projekter, er, at den studerendes universitet (i henhold til artikel 2) har forpligtet sig til at drage omsorg for, at denne uddannelsesperiode kan anerkendes som en integrerende del af den studerendes uddannelse, idet der dog tages hensyn til de saerlige forhold og de saerlige muligheder, der goer sig gaeldende i de enkelte landes uddannelsessystemer  ii) stipendier til personer, der har afsluttet deres grunduddannelse, og som enten er immatrikuleret ved et universitet, eller som efter eksamen og i overgangsperioden, indtil de foerste gang faar arbejde, tilbringer en uddannelsesperiode paa mellem seks maaneder og to aar i en virksomhed i en anden medlemsstat i tilknytning til et industriudviklingsprojekt i virksomheden  iii) stipendier til ansatte paa universiteter og i virksomheder, der udstationeres henholdsvis i en virksomhed eller paa et universitet i en anden medlemsstat for med deres kompetence at styrke uddannelsesaktiviteterne og den praktiske erfaring paa det universitet eller i den virksomhed, hvor de udstationeres.  b) Faellesskabets finansielle bidrag begraenses til de direkte og indirekte flytteudgifter for stipendiemodtageren, udgifter til tilrettelaeggelse og opfoelgning af foranstaltningerne samt i givet fald udgifter til sproglig forberedelse af stipendiemodtagerne. Dette bidrag maa ikke overstige et loft paa 6 000 ECU for tolv maaneder pr. modtager under nr. i), 25 000 ECU for 24 maaneder pr. modtager under nr. ii) og 15 000 ECU for tre maaneder pr. modtager under nr. iii).  c) Stoetten til aktiviteterne under hele streng B maa ikke overstige 40 % af den samlede bevilling til COMETT II-programmet.  C. Faelles projekter for efter- og videreuddannelse i teknologi, navnlig hoejteknologi, og  multimedie-fjernundervisning  a) Stoette til kortvarige, intensive kurser i teknologi, navnlig hoejteknologi, der har en europaeisk dimension, med henblik paa hurtig formidling - gennem og paa universiteterne og i og gennem virksomhederne - af resultaterne af forskning og udvikling inden for ny teknologi og dens anvendelse, samt med henblik paa navnlig i de smaa og mellemstore virksomheder at fremme overfoersel af teknologisk innovation inden for de sektorer, hvor denne innovation ikke har vaeret anvendt tidligere.  b) Stoette til planlaegning, udvikling og afproevning paa europaeisk plan af faelles projekter vedroerende uddannelse i teknologi, navnlig hoejteknologi, som forskellige virksomheder slutter sig sammen om og gennemfoerer i samarbejde med de involverede universiteter fra mindst to forskellige medlemsstater i Faellesskabet inden for omraader, der vedroerer ny teknologi og dens anvendelse.  c) Assistance til multilaterale systemer for uddannelse i teknologi, navnlig hoejteknologi, der udarbejdes i faellesskab af forskellige virksomheder i forbindelse med de involverede universiteter med henblik paa opbygning af fjernundervisningssystemer, der benytter sig af ny uddannelsesteknologi og/eller som udmunder i overfoerbare uddannelsesprodukter.  d) Stoette til de ovennaevnte aktioner, som ivaerksaettes af arbejdstager- og arbejdsgiverorganisationer.  e) Ved udvaelgelsen af projekter, der henhoerer under de i litra a) til d) naevnte aktioner, vil Faellesskabet laegge saerlig vaegt paa projekter:  i) som vedroerer teknologi og teknologianvendelse, som kan faa stor betydning for den industrielle udvikling i Faellesskabet  ii) som fremmer de smaa og mellemstore virksomheders deltagelse og opfylder deres behov  iii) som tager sigte paa uddannelse af det personale, der skal varetage udviklingen af innovationen i virksomhederne, herunder underviserne  iv) som under gennemfoerelsen inddrager universitets- og industriparterne fra Faellesskabets mindre udviklede omraader  v) som indebaerer, at virksomhederne tager aktivt del i det forelagte projekt og stoetter det oekonomisk  vi) som anviser effektive metoder til, hvordan resultaterne af projekterne kan anvendes og udbredes i Faellesskabet. f) Faellesskabets finansielle bidrag udgoer 50 % af de samlede udgifter til de i litra a) til d) beskrevne initiativer. I almindelighed kan dette bidrag ikke overstige 30 000 ECU pr. kursus for aktioner under litra a) og 500 000 ECU pr. projekt for hele varigheden af projektet for aktioner under litra b) og c).  Universiteternes yderligere omkostninger som foelge af forberedelsen og gennemfoerelsen af faelles projekter for efter- og videreuddannelse i hoejteknologi og multimedie-fjernundervisning vil dog i givet fald kunne finansieres af Faellesskabet med indtil 100 %.  g) Stoetten til aktiviteterne under streng C som helhed maa ikke overstige 40 % af den samlede bevilling til COMETT II-programmet.  D. Supplerende igangsaetnings- og ledsageforanstaltninger  a) Disse foranstaltninger tager sigte paa:  i) stoette til saadanne forberedende aktioner, isaer i de mindre udviklede omraader og navnlig i form af besoeg og moeder, der som potentielt maal har enten udarbejdelse af projekter tvaers over graenserne eller inddragelse af andre partnere i de igangvaerende projekter  ii) en struktureret udveksling af oplysninger og erfaringer, blandt andet ved finansiel stoette til de COMETT-informationscentre, der er oprettet i hver enkelt medlemsstat med henblik paa at fremme udvekslinger inden for Faellesskabet samt udbredelsen og ivaerksaettelsen af programmet  iia) oprettelse at en databank vedroerende projekter, der henhoerer under COMETT, og lignende initiativer, der tages i andre medlemsstater  iib) etablering af en elektronisk meddelelsestjeneste mellem projekterne og de partnere, der deltager i programmet  iic) et program med arrangementer (konferencer, kollokvier, udstillinger osv.) vedroerende COMETT II  iii) analyse af virksomhedernes behov for kvalifikationer paa faellesskabsplan og opfoelgning i form af de noedvendige uddannelser paa baggrund af den nye teknologi og dens anvendelse, bl.a. gennem udnyttelse inden for rammerne af COMETT II af det arbejde, som udfoeres andre steder  iv) en bedre gensidig forstaaelse af de problemer, der haemmer udviklingen af uddannelsessamarbejdet paa tvaers af graenserne mellem universiteter og virksomheder, med henblik paa at styrke dette samarbejde  v) en loebende evaluering af COMETT II i hele gennemfoerelsesperioden og logistisk og teknisk bistand i forbindelse med gennemfoerelsen af programmet.  b) Faellesskabets finansielle bidrag til disse ledsageforanstaltninger vil kunne udgoere op til 100 % af de faktiske udgifter i forbindelse med disse initiativer.  c) Stoetten til aktiviteterne under streng D som helhed maa ikke overstige 8 % af den samlede bevilling til COMETT II-programmet.


Avis juridique important

|

31987D0399

87/399/EØF: Rådets afgørelse af 23. juli 1987 om indgåelse af arrangementet mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Republikken Østrig vedrørende samhandelen med ost

EF-Tidende nr. L 213 af 04/08/1987 s. 0036

*****  RAADETS  AFGOERELSE  af 23. juli 1987  om indgaaelse af arrangementet mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Republikken OEstrig vedroerende samhandelen med ost  (87/399/EOEF)  RAADET FOR DE EUROPAEISKE  FAELLESSKABER HAR -  under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, saerlig artikel 113,  under henvisning til forslag fra Kommissionen, og  ud fra foelgende betragtninger:  Den ordning, der foelger af det midlertidige arrangement i form af aftalte regler mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Republikken OEstrig vedroerende samhandelen med ost, undertegnet den 21. oktober 1981, senest aendret ved aftalen i form af brevveksling af 20. marts 1984 (1), blev ved Raadets forordning (EOEF) nr. 4053/86 (2) viderefoert autonomt indtil ikrafttraedelsen af et nyt arrangement, dog senest indtil den 31. december 1987; det er hensigtsmaessigt i lyset af erfaringerne at indgaa et nyt arrangement;  Kommissionen har indledt forhandlinger med Republikken OEstrig herom og er naaet frem til et tilfredsstillende arrangement med dette land; dette arrangement boer derfor godkendes -  TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE:  Artikel 1  Arrangementet mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Republikken OEstrig vedroerende samhandelen med ost godkendes herved paa Faellesskabets vegne.  Teksten til arrangementet er knyttet til denne afgoerelse.  Artikel 1  Formanden for Raadet bemyndiges til at udpege den person, der er befoejet til at undertegne aftalen med bindende virkning for Faellesskabet.  Udfaerdiget i Bruxelles, den 23. juli 1987.  Paa Raadets vegne  K. E. TYGESEN  Formand  (1) EFT nr. L 72 af 15. 3. 1984, s. 29.  (2) EFT nr. L 377 af 31. 12. 1986, s. 34.


title: Rådets afgørelse (FUSP) 2016/1755 af 30. september 2016 om ændring af afgørelse (FUSP) 2015/1333 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Libyen

text:
               1.10.2016

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 268/85

         RÅDETS AFGØRELSE (FUSP) 2016/1755
   af 30. september 2016
   om ændring af afgørelse (FUSP) 2015/1333 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Libyen
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 29,
   under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Den 31. juli 2015 vedtog Rådet afgørelse (FUSP) 2015/1333 (1).

               (2)

               Den 31. marts 2016 vedtog Rådet afgørelse (FUSP) 2016/478 (2), som tilføjede tre personer i en periode på seks måneder til listen over personer, der er omfattet af restriktive foranstaltninger, jf. bilag II og IV til afgørelse (FUSP) 2015/1333.

               (3)

               I betragtning af situationens alvor har Rådet besluttet, at de restriktive foranstaltninger bør opretholdes for en yderligere periode på seks måneder, og at begrundelsen vedrørende tre personer bør ændres.

               (4)

               Afgørelse (FUSP) 2015/1333 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

         VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
   Artikel 1
   I Rådets afgørelse (FUSP) 2015/1333 foretages følgende ændringer:

               1)

               Artikel 17, stk. 3 og 4, affattes således:
               »3.   Foranstaltningerne i artikel 8, stk. 2, finder anvendelse for så vidt angår punkt 16, 17 og 18 i bilag II indtil den 2. april 2017.
               4.   Foranstaltningerne i artikel 9, stk. 2, finder anvendelse for så vidt angår punkt 21, 22 og 23 i bilag IV indtil den 2. april 2017.«

               2)

               Bilag II og IV til afgørelse (FUSP) 2015/1333 ændres som angivet i bilaget til nærværende afgørelse.

         Artikel 2
   Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 30. september 2016.

            På Rådets vegne

         M. LAJČÁK

            Formand

      (1)  Rådets afgørelse (FUSP) 2015/1333 af 31. juli 2015 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Libyen og om ophævelse af afgørelse 2011/137/FUSP (EUT L 206 af 1.8.2015, s. 34).

      (2)  Rådets afgørelse (FUSP) 2016/478 af 31. marts 2016 om ændring af afgørelse (FUSP) 2015/1333 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Libyen (EUT L 85 af 1.4.2016, s. 48).

      BILAG
      Oplysningerne vedrørende de nedenfor anførte personer, som findes i bilag II og IV til afgørelse (FUSP) 2015/1333, erstattes af følgende oplysninger:

                        »BILAG II

                           LISTE OVER PERSONER OG ENHEDER, DER ER OMHANDLET I ARTIKEL 8, STK. 2

                        A.   Personer

                                    Navn

                                    Identificerende oplysninger

                                    Begrundelse

                                    Opført på listen den

                                    16.

                                    SALEH ISSA GWAIDER, Agila

                                    Fødselsdato: 1. juni 1942
                                    Fødested: Elgubba, Libyen.
                                    Pas: D001001 (Libyen), udstedt den 22. januar 2015.

                                    Agila Saleh har været formand for repræsentanternes hus i Libyen siden den 5. august 2014.
                                    Den 17. december 2015 udtalte Saleh, at han er imod den libyske politiske aftale, der blev undertegnet den 17. december 2015.
                                    Som formand for rådet for deputerede har Saleh obstrueret og undermineret Libyens politiske overgangsproces, herunder ved gentagne gange at nægte at afholde afstemning om den nationale samlingsregering.
                                    Den 23. august 2016 sendte Saleh et brev til De Forenede Nationers generalsekretær, hvori han kritiserede De Forenede Nationers støtte til den nationale samlingsregering, som han beskrev som »en gruppe personer, der har udnyttet det libyske folk (…) i strid med forfatningen og De Forenede Nationers pagt«. Han kritiserede vedtagelsen af De Forenede Nationers Sikkerhedsråds resolution 2259 (2015), der godkendte Skhirataftalen, og han truede med at indbringe De Forenede Nationer, som han holder ansvarlig for »ubetinget og uberettiget« støtte til et ufuldstændigt præsidentråd, samt FN's generalsekretær for Den Internationale Straffedomstol for krænkelse af FN-pagten, den libyske forfatning og Libyens suverænitet. Disse erklæringer underminerer støtten til mæglingen fra FN og FN's støttemission i Libyen (UNSMIL), som den kommer til udtryk i alle FN's Sikkerhedsråds relevante resolutioner, navnlig resolution 2259 (2015).
                                    Den 6. september 2016 aflagde Saleh officielt besøg i Niger sammen med Abdullah al-Thani, »premierminister« for den ikkeanerkendte regering i Tobruk, selv om resolution 2259 (2015) opfordrer til at indstille støtte til og officiel kontakt med parallelle institutioner, som hævder at repræsentere den legitime myndighed, men som ikke er parter i aftalen.

                                    1.4.2016.

                                    17.

                                    GHWELL, Khalifa
                                    alias AL GHWEIL, Khalifa
                                    AL-GHAWAIL, Khalifa

                                    Fødselsdato: 1. januar 1956
                                    Fødested: Misrata, Libyen
                                    Nationalitet: Libyen
                                    Pas: A005465 (Libyen), udstedt den 12. april 2015, udløber den 11. april 2017

                                    Khalifa Ghwell var den såkaldte »premierminister og forsvarsminister« i den internationalt ikkeanerkendte nationalkongres (også kendt som den »nationale redningsregering«) og var som sådan ansvarlig for dens aktiviteter.
                                    Den 7. juli 2015 udviste Khalifa Ghwell sin støtte til Steadfastness Front (Alsomood), en ny militær styrke på syv brigader, der skal forhindre dannelsen af en samlingsregering i Tripoli, ved at deltage i undertegnelsesceremonien for indvielsen af styrken med nationalkongressens »formand«, Nuri Abu Sahmain.
                                    Som »premierminister« for nationalkongressen har Ghwell spillet en central rolle med hensyn til at obstruere dannelsen af den nationale samlingsregering, der blev oprettet i henhold til den libyske politiske aftale.
                                    Den 15. januar 2016 beordrede Ghwell i sin egenskab af Tripolis »premierminister og forsvarsminister« for nationalkongressen, at alle medlemmer af den nye sikkerhedsenhed, der var udnævnt af den designerede premierminister for den nationale samlingsregering, som satte deres ben i Tripoli, skulle arresteres.
                                    Den 31. august 2016 beordrede han »premierministeren« og »forsvarsministeren« i den »nationale redningsregering« til at vende tilbage til arbejdet, efter at Repræsentanternes Hus havde afvist den nationale samlingsregering.

                                    1.4.2016.

                                    18.

                                    ABU SAHMAIN, Nuri
                                    alias BOSAMIN, Nori
                                    BO SAMIN, Nuri

                                    Fødselsdato: 16.5.1956
                                    Zouara/Zuwara, Libyen

                                    Nuri Abu Sahmain var den såkaldte »formand« for den internationalt ikkeanerkendte nationalkongres (også kendt som den »nationale redningsregering«) og er som sådan ansvarlig for dens aktiviteter.
                                    Som »formand« for nationalkongressen har Nuri Abu Sahmain spillet en central rolle med hensyn til at obstruere og modsætte sig den libyske politiske aftale og dannelsen af den nationale samlingsregering.
                                    Den 15. december 2015 opfordrede Sahmain til udsættelse af den libyske politiske aftale, der efter planen skulle vedtages på et møde den 17. december.
                                    Den 16. december 2015 udsendte Sahmain en erklæring om, at nationalkongressen ikke tillod, at dens medlemmer deltog i mødet eller undertegnede den libyske politiske aftale.
                                    Den 1. januar 2016 forkastede Sahmain den libyske politiske aftale i drøftelser med De Forenede Nationers særlige repræsentant.

                                    1.4.2016.«

                        »BILAG IV

                           LISTE OVER PERSONER OG ENHEDER, DER ER OMHANDLET I ARTIKEL 9, STK. 2

                        A.   Personer

                                    Navn

                                    Identificerende oplysninger

                                    Begrundelse

                                    Opført på listen den

                                    21.

                                    SALEH ISSA GWAIDER, Agila

                                    Fødselsdato: 1. juni 1942
                                    Fødested: Elgubba, Libyen.
                                    Pas: D001001 (Libyen), udstedt den 22. januar 2015.

                                    Agila Saleh har været formand for repræsentanternes hus i Libyen siden den 5. august 2014.
                                    Den 17. december 2015 udtalte Saleh, at han er imod den libyske politiske aftale, der blev undertegnet den 17. december 2015.
                                    Som formand for rådet for deputerede har Saleh obstrueret og undermineret Libyens politiske overgangsproces, herunder ved gentagne gange at nægte at afholde afstemning om den nationale samlingsregering.
                                    Den 23. august 2016 sendte Saleh et brev til De Forenede Nationers generalsekretær, hvori han kritiserede De Forenede Nationers støtte til den nationale samlingsregering, som han beskrev som »en gruppe personer, der har udnyttet det libyske folk (…) i strid med forfatningen og De Forenede Nationers pagt«. Han kritiserede vedtagelsen af De Forenede Nationers Sikkerhedsråds resolution 2259 (2015), der godkendte Skhirataftalen, og han truede med at indbringe De Forenede Nationer, som han holder ansvarlig for »ubetinget og uberettiget« støtte til et ufuldstændigt præsidentråd, samt FN's generalsekretær for Den Internationale Straffedomstol for krænkelse af FN-pagten, den libyske forfatning og Libyens suverænitet. Disse erklæringer underminerer støtten til mæglingen fra FN og FN's støttemission i Libyen (UNSMIL), som den kommer til udtryk i alle FN's Sikkerhedsråds relevante resolutioner, navnlig resolution 2259 (2015).
                                    Den 6. september 2016 aflagde Saleh officielt besøg i Niger sammen med Abdullah al-Thani, »premierminister« for den ikkeanerkendte regering i Tobruk, selv om resolution 2259 (2015) opfordrer til at indstille støtte til og officiel kontakt med parallelle institutioner, som hævder at repræsentere den legitime myndighed, men som ikke er parter i aftalen.

                                    1.4.2016.

                                    22.

                                    GHWELL, Khalifa
                                    alias AL GHWEIL, Khalifa
                                    AL-GHAWAIL, Khalifa

                                    Fødselsdato: 1. januar 1956
                                    Fødested: Misrata, Libyen
                                    Nationalitet: Libyen
                                    Pas: A005465 (Libyen), udstedt den 12. april 2015, udløber den 11. april 2017

                                    Khalifa Ghwell var den såkaldte »premierminister og forsvarsminister« i den internationalt ikkeanerkendte nationalkongres (også kendt som den »nationale redningsregering«) og var som sådan ansvarlig for dens aktiviteter.
                                    Den 7. juli 2015 udviste Khalifa Ghwell sin støtte til Steadfastness Front (Alsomood), en ny militær styrke på syv brigader, der skal forhindre dannelsen af en samlingsregering i Tripoli, ved at deltage i undertegnelsesceremonien for indvielsen af styrken med nationalkongressens »formand«, Nuri Abu Sahmain.
                                    Som »premierminister« for nationalkongressen har Ghwell spillet en central rolle med hensyn til at obstruere dannelsen af den nationale samlingsregering, der blev oprettet i henhold til den libyske politiske aftale.
                                    Den 15. januar 2016 beordrede Ghwell i sin egenskab af Tripolis »premierminister og forsvarsminister« for nationalkongressen, at alle medlemmer af den nye sikkerhedsenhed, der var udnævnt af den designerede premierminister for den nationale samlingsregering, som satte deres ben i Tripoli, skulle arresteres.
                                    Den 31. august 2016 beordrede han »premierministeren« og »forsvarsministeren« i den »nationale redningsregering« til at vende tilbage til arbejdet, efter at Repræsentanternes Hus havde afvist den nationale samlingsregering.

                                    1.4.2016.

                                    23.

                                    ABU SAHMAIN, Nuri
                                    alias BOSAMIN, Nori
                                    BO SAMIN, Nuri

                                    Fødselsdato: 16.5.1956
                                    Zouara/Zuwara, Libyen

                                    Nuri Abu Sahmain var den såkaldte »formand« for den internationalt ikkeanerkendte nationalkongres (også kendt som den »nationale redningsregering«) og er som sådan ansvarlig for dens aktiviteter.
                                    Som »formand« for nationalkongressen har Nuri Abu Sahmain spillet en central rolle med hensyn til at obstruere og modsætte sig den libyske politiske aftale og dannelsen af den nationale samlingsregering.
                                    Den 15. december 2015 opfordrede Sahmain til udsættelse af den libyske politiske aftale, der efter planen skulle vedtages på et møde den 17. december.
                                    Den 16. december 2015 udsendte Sahmain en erklæring om, at nationalkongressen ikke tillod, at dens medlemmer deltog i mødet eller undertegnede den libyske politiske aftale.
                                    Den 1. januar 2016 forkastede Sahmain den libyske politiske aftale i drøftelser med De Forenede Nationers særlige repræsentant.

                                    1.4.2016.«


Avis juridique important

|

32002D0011(01)

2003/132/EF: Den Europæiske Centralbanks afgørelse af 5. december 2002 om Den Europæiske Centralbanks årsregnskab (ECB/2002/11)

EU-Tidende nr. L 058 af 03/03/2003 s. 0038 - 0059

Den Europæiske Centralbanks afgørelseaf 5. december 2002om Den Europæiske Centralbanks årsregnskab(ECB/2002/11)(2003/132/EF)STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR -under henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 26.2, ogud fra følgende betragtninger:(1) I henhold til statuttens artikel 26.2 skal Styrelsesrådet for Den Europæiske Centralbank (ECB) fastlægge principperne for udfærdigelse af ECB's årsregnskab.(2) I henhold til overgangsreglerne i afgørelse ECB/2000/16 af 1. december 1998 om Den Europæiske Centralbanks årsregnskab, ændret den 15. december 1999 og den 12. december 2000(1) skulle alle aktiver og passiver ved forretningstids ophør den 31. december 1998 revalueres den 1. januar 1999. De markedspriser og kurser, som ECB anvendte i åbningsbalancen den 1. januar 1999, var den nye gennemsnitspris ved overgangsperiodens begyndelse.(3) Der er taget behørigt hensyn til Det Europæiske Monetære Instituts (EMI's) forberedende arbejde.(4) Indholdet i afgørelse ECB/2000/16 ændres nu betydeligt. Af hensyn til overskuelighed er det hensigtsmæssigt at omarbejde den i en enkelt tekst.(5) ECB lægger betydelig vægt på at forbedre åbenheden omkring de retlige rammer for Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB), uanset om der består nogen forpligtelse hertil i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab. ECB har derfor besluttet at offentliggøre denne afgørelse -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:KAPITEL IALMINDELIGE BESTEMMELSERArtikel 1Definitioner1. i denne afgørelse forstås ved:- "overgangsperiode": det tidsrum, der begynder den 1. januar 1999 og slutter den 31. december 2001- "Internationale regnskabsstandarder": International Accounting Standards (IAS), International Financial Reporting Standards (IFRS) og tilhørende fortolkninger (SIC-IFRIC), senere ændringer af disse standarder og tilhørende fortolkninger, samt fremtidige standarder og tilhørende fortolkninger, der udstedes eller vedtages af International Accounting Standards Board (IASB)- "national centralbank" (NCB): en NCB i en deltagende medlemsstat- "deltagende medlemsstat": en medlemsstat, som har indført euroen i overensstemmelse med traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab- "ikke-deltagende medlemsstat": en medlemsstat, som ikke har indført euroen i overensstemmelse med traktaten- "Eurosystemet": NCB'erne og ECB.2. Yderligere definitioner af tekniske termer, der anvendes i denne afgørelse, findes i ordlisten som bilag I.Artikel 2AnvendelsesområdeDe regler, der er fastsat i denne afgørelse, finder anvendelse på ECB's årsregnskab, som består af balancen, ikke-balanceførte poster i ECB's regnskaber, resultatopgørelsen og noter til ECB's årsregnskab.Artikel 3Grundliggende regnskabsprincipperDer gælder følgende grundliggende regnskabsprincipper:a) Økonomisk realitet og gennemsigtighed: bogføringsmetoderne og regnskabsaflæggelsen skal afspejle de reelle økonomiske forhold, være gennemsigtige og opfylde de kvalitative krav til forståelighed, relevans, pålidelighed og sammenlignelighed. Transaktioner behandles og præsenteres i overensstemmelse med deres indhold og økonomiske realitet og ikke kun efter juridisk form.b) Forsigtighed: værdiansættelsen af aktiver og passiver og resultatføringen foretages i overensstemmelse med forsigtighedsprincippet. Dette indebærer i denne afgørelse, at urealiserede gevinster ikke indregnes som indtægter i resultatopgørelsen, men overføres direkte til en revalueringskonto. Forsigtighedshensyn berettiger imidlertid ikke oprettelse af skjulte reserver eller bevidst ukorrekt angivelse af poster i balancen eller resultatopgørelsen.c) Begivenheder efter balancetidspunktet: aktiver og passiver korrigeres for begivenheder, der finder sted mellem årsbalancetidspunktet og den dag, hvor balancen godkendes af de kompetente organer, såfremt de pågældende begivenheder påvirker størrelsen af aktiverne eller passiverne på balancetidspunktet. Der foretages ikke justeringer af aktiver og passiver, men gives oplysning om begivenheder efter balancetidspunktet, som ikke påvirker størrelsen af aktiverne eller passiverne på balancetidspunktet, men er af en sådan betydning, at manglende oplysning vil forringe muligheden for, at brugerne af de finansielle opgørelser kan foretage behørige vurderinger og træffe hensigtsmæssige beslutninger.d) Væsentlighed: afvigelser fra bogføringsreglerne, herunder sådanne, som påvirker ECB's resultatopgørelse, er ikke tilladt, medmindre de med rimelighed kan betragtes som uvæsentlige i den overordnede sammenhæng og i præsentationen af den rapporterende institutions regnskaber.e) Going concern: regnskabet udfærdiges efter going concern-princippet.f) Periodiseringsprincippet: indtægter og udgifter medtages i den regnskabsperiode, hvor de optjenes eller påløber, og ikke i den periode, hvor de modtages eller betales.g) Konsistens og sammenlignelighed: kriterierne for værdiansættelse af balanceposter og resultatføring af indtægter anvendes konsekvent, for så vidt angår ensartethed og kontinuitet i opstillingen for at sikre, at dataene i regnskabsopgørelserne er sammenlignelige.Artikel 4Medtagelse af aktiver og passiverEt finansielt eller andet aktiv/passiv medtages kun i den rapporterende enheds balance, når:a) det er sandsynligt, at enhver fremtidig økonomisk værdi i tilknytning til aktiv- eller passivposten vil tilgå henholdsvis fragå den rapporterende enhedb) principielt alle risici og indtjeningsmuligheder i tilknytning til aktivet eller passivet er blevet overført til den rapporterende enhedc) aktivets anskaffelsespris eller værdi for den rapporterende enhed eller forpligtelsens størrelse kan opgøres med sikkerhed.Artikel 5Kontant-/afviklingsprincippetData registreres i ECB's bogføringssystem efter kontant-/afviklingsprincippet, uden at dette berører anvendelsen af artikel 5 i retningslinje ECB/2002/10 af 5. december 2002 om den retlige ramme for bogføring og rapportering i Det Europæiske System af Centralbanker(2).KAPITEL IIREGLER FOR SAMMENSÆTNING OG VÆRDIANSÆTTELSE AF BALANCENArtikel 6Balancens sammensætningSammensætningen af balancen baseres på den opstillingsform, der fremgår af bilag II.Artikel 7Regler for værdiansættelse af balanceposter1. Gældende markedskurser og -priser anvendes ved værdiansættelsen af balancens poster, medmindre andet er angivet i bilag II.2. Revalueringen af guld, valutainstrumenter, værdipapirbeholdninger og finansielle instrumenter (balanceførte og ikke-balanceførte) foretages ved årets slutning ved anvendelse af middelkurser og -priser.3. Der skelnes ikke mellem pris- og valutakursregulering for guld, men et enkelt revalueringsbeløb angives, baseret på europrisen pr. defineret vægtenhed guld som afledt af EUR/USD-kursen på revalueringsdatoen. Beholdninger i fremmed valuta revalueres pr. valuta (såvel balanceførte som ikke-balanceførte transaktioner), og revalueringen af værdipapirer foretages pr. fondskode (samme ISIN-nummer/type), undtagen for de værdipapirer, der indgår i posten "Andre finansielle aktiver" og behandles som særskilte beholdninger.Artikel 8Genkøbsforretninger1. En tilbageførselsforretning udført under en genkøbsforretning registreres som et indlån mod sikkerhedsstillelse på balancens passivside, medens den post, der er stillet som sikkerhed, forbliver opført på balancens aktivside. Solgte værdipapirer, som tilbagekøbes som led i en genkøbsforretning, behandles af ECB, som tilbagekøber dem, som om de pågældende aktiver stadig var en del af den værdipapirbeholdning, hvorfra de er solgt.2. En tilbageførselsforretning under en tilbagekøbsforretning registreres som et udlån mod sikkerhedsstillelse og opføres på balancens aktivside med lånets værdi. Værdipapirer, der erhverves som led i en tilbagekøbsforretning, revalueres ikke, og gevinster og tab, som opstår i forbindelse hermed, medtages ikke i resultatopgørelsen af den part, der foretager udlånet.3. Tilbageførselsforretninger, der omfatter værdipapirer i fremmed valuta, påvirker ikke valutapositionens gennemsnitlige anskaffelsespris.4. I forbindelse med værdipapirudlån forbliver værdipapirerne opført på overdragerens balance. Sådanne forretninger bogføres på samme måde som gælder for tilbageførselsforretninger. Hvis ECB derimod er erhverver af udlånte værdipapirer og disse ikke opbevares i dennes depot ved årets slutning, hensætter ECB et beløb til dækning af tab, hvis de underliggende værdipapirers markedsværdi er steget siden dagen for indgåelsen af aftalen om låneforretningen, og opfører en passivpost (tilbageførsel af værdipapirerne), hvis værdipapirerne i mellemtiden er solgt af denne.5. Forretninger mod sikkerhed i guld behandles som genkøbsforretninger. Guldbetalinger i tilknytning til sådanne forretninger registreres ikke i regnskaberne, og differencen mellem forretningens spotpris og terminspris periodiseres.6. Tilbageførselsforretninger, herunder forretninger med udlån af værdipapirer, udført under et automatisk værdipapirudlånsprogram, registreres kun på balancen for sådanne forretninger, hvis der er stillet kontant sikkerhed i hele forretningens løbetid.Artikel 9Omsættelige kapitalandele1. Denne artikel angår omsættelige kapitalandele (aktier eller equity funds), uanset om forretningen udføres direkte af ECB eller af en befuldmægtiget på vegne af ECB, bortset fra aktiviteter udført af ECB's pensionsfonde, kapitalindskud, investering i dattervirksomheder, betydelige interesser eller finansielle anlægsaktiver.2. Kapitalandele i fremmed valuta optages ikke som en del af den samlede valutaposition, men af en særlig valutabeholdning. Beregningen af valutagevinst eller -tab i tilknytning hertil kan ske enten på grundlag af netto gennemsnitlige købspriser eller gennemsnitlige købspriser.3. Kapitalandele behandles på følgende måde:a) Reguleringer af porteføljeinvesteringer foretages i overensstemmelse med artikel 7, stk. 2. Regulering foretages post for post. For equity funds foretages prisregulering på nettobasis, og ikke individuelt aktie-for-aktie. Der foretages ikke netting mellem forskellige aktier eller mellem forskellige equity funds.b) Transaktioner registreres på balancen til transaktionsprisen.c) Mæglerkommission registreres enten som transaktionsomkostning, som indregnes i aktivets pris, eller som en udgift i resultatopgørelsen.d) Dividendebeløbet ved køb indregnes i anskaffelsesprisen for kapitalandele. På dividendedagen kan dividendebeløbet ved køb, sålænge dividendebetalingen ikke er modtaget, behandles som en selvstændig post.e) Periodeafgrænsning for dividende bogføres ikke ved udgangen af perioden, da den allerede afspejles i aktieprisen, bortset fra aktier og andele, som noteres uden dividende.f) Emissioner på basis af tegningsretter behandles som et selvstændigt aktiv på emissionstidspunktet. Anskaffelsesprisen opgøres med udgangspunkt i den gamle gennemsnitspris for aktierne, strike-prisen og den forholdsmæssige andel af gamle og nye aktier. Alternativt kan prisen for tegningsretten opgøres med udgangspunkt i værdien i markedet, den gamle gennemsnitspris for aktierne og markedsprisen på aktierne (før emissionen). De behandles i overensstemmelse med Eurosystemets regnskabsregler.KAPITEL IIIRESULTATFØRINGArtikel 10Resultatføring1. Der gælder følgende regler for resultatføring:a) Realiserede gevinster og realiserede tab medtages i resultatopgørelsen.b) Urealiserede gevinster resultatføres ikke som indtægter, men overføres direkte til en revalueringskonto.c) Urealiserede tab medtages i resultatopgørelsen, såfremt de overstiger tidligere revalueringsgevinster på den tilsvarende revalueringskonto.d) Urealiserede tab, der er medtaget i resultatopgørelsen, tilbageføres ikke i de efterfølgende år i forbindelse med nye urealiserede gevinster.e) Urealiserede tab på et værdipapir, en valuta eller på guldbeholdningen modregnes ikke i urealiserede gevinster i andre værdipapirer, valutaer eller i guldbeholdningen.2. Over- og underkurs på udstedte og købte værdipapirer beregnes og medtages som en del af renteindtægten og amortiseres over værdipapirernes resterende løbetid, enten lineært eller efter den interne rentes (IR) metode. IR-metoden er dog obligatorisk for nulkupon værdipapirer, der har en restløbetid på mere end et år på anskaffelsestidspunktet.3. Periodeafgrænsningsposter i fremmed valuta omregnes til middelkursen ved årets slutning og tilbageføres til samme kurs.4. Kun transaktioner, der bevirker ændringer i beholdningen af en given valuta, kan medføre realiserede valutagevinster eller -tab.5. Indeståender på særlige revalueringskonti, hidrørende fra bidrag i medfør af statuttens artikel 49.2 vedrørende centralbanker i medlemsstater, hvis dispensation er blevet ophævet, anvendes til at udligne urealiserede tab, når disse overstiger tidligere revalueringsgevinster, bogført på den modsvarende (standard) revalueringskonto som beskrevet i stk. 1, litra c), førend sådanne tab udlignes i overensstemmelse med statuttens artikel 33.2. Indeståender på særlige kursrevalueringskonti for guld, valuta og værdipapirer reduceres pro rata ved nedgang i beholdningen af de pågældende aktiver.Artikel 11Transaktionsomkostninger1. Der gælder følgende generelle regler for transaktionsomkostninger:a) Gennemsnitsomkostningsmetoden anvendes på daglig basis på beholdninger af guld, valutainstrumenter og værdipapirer ved beregning af anskaffelsesprisen for solgte poster, under hensyntagen til virkningerne af valutakurs- og/eller prisbevægelser.b) Aktivets/passivets gennemsnitlige anskaffelsespris/kurs nedsættes/forhøjes som følge af urealiserede tab, der er medtaget i resultatopgørelsen ved årets slutning.c) Ved anskaffelse af rentebærende værdipapirer opføres købte kuponindtægter som en særskilt post. Ved anskaffelse af værdipapirer i fremmed valuta medtages kuponindtægter i beholdningen af den pågældende valuta, men indregnes ikke i aktivets anskaffelsespris/kurs ved beregning af den gennemsnitlige anskaffelsespris.2. Der gælder følgende særlige regler for værdipapirer:a) Transaktioner registreres til transaktionsprisen og bogføres til prisen eksklusive vedhængende renter (clean price).b) Depot- og administrationsgebyrer, gebyrer i forbindelse med anfordringskonti samt andre indirekte omkostninger betragtes ikke som transaktionsomkostninger og medtages i resultatopgørelsen. De behandles ikke som en del af et givet aktivs gennemsnitspris.c) Indtægter registreres til bruttoværdien, idet kilde- og andre skatter og afgifter, som kan refunderes, bogføres særskilt.d) Til beregning af et værdipapirs gennemsnitlige anskaffelsespris kan enten i) alle køb foretaget i løbet af dagen - til anskaffelsespris - lægges til den foregående dags beholdning, således at der tilvejebringes en ny vejet gennemsnitspris, før der tages hensyn til salgene for den samme dag, eller ii) de enkelte værdipapirkøb og -salg behandles i den rækkefølge, hvori de har fundet sted i løbet af dagen, med henblik på beregning af den korrigerede gennemsnitspris.3. Der gælder følgende særlige regler for guld og fremmed valuta:a) Forretninger i fremmed valuta, som ikke medfører ændringer i beholdningen af den pågældende valuta, omregnes til euro ved anvendelse af valutakursen på kontrakt- eller afviklingsdagen og påvirker ikke den pågældende beholdnings anskaffelsespris.b) Forretninger i fremmed valuta, som medfører ændringer i beholdningen af den pågældende valuta, omregnes til euro ved anvendelse af valutakursen på kontrakt- eller afviklingsdagen.c) Rene ind- og udbetalinger omregnes til middelkursen på afviklingsdagen.d) Nettoanskaffelser af valuta og guld foretaget i løbet af dagen tillægges, ved anvendelse af dagens gennemsnitlige anskaffelsespris for hvert enkelt valuta- og guldkøb, den foregående dags beholdning til beregning af en ny vejet gennemsnitlig kurs/guldpris. Ved nettosalg baseres beregningen af realiserede gevinster og tab på den gennemsnitlige anskaffelsespris for den pågældende valuta- eller guldbeholdning den foregående dag, således at den gennemsnitlige anskaffelsespris forbliver uændret. Forskelle i den gennemsnitlige kurs/guldpris mellem købs- og salgsforretninger, der har fundet sted i løbet af dagen, behandles også som realiserede gevinster eller tab. Hvis en valuta- eller guldposition er negativ, anvendes den ovenfor beskrevne fremgangsmåde omvendt. Således påvirkes den negative positions gennemsnitlige anskaffelsespris af nettosalg, medens nettokøb reducerer positionen til den eksisterende vejede gennemsnitlige kurs/guldpris.e) Omkostninger i forbindelse med valutaforretninger og andre generelle omkostninger medtages i resultatopgørelsen.KAPITEL IVBOGFØRINGSREGLER FOR IKKE-BALANCEFØRTE INSTRUMENTERArtikel 12Generelle regler1. Valutaterminsforretninger, forward-ben af valutaswaps samt andre valutainstrumenter, der indebærer omveksling af valutaer på en fremtidig dato, medtages i nettovalutapositionerne ved beregning af valutagevinster og -tab.2. Renteswaps, futures, FRAs og andre renteinstrumenter bogføres og revalueres post for post. Disse instrumenter behandles særskilt i forhold til balanceførte poster.3. Gevinster og tab opstået i forbindelse med ikke-balanceførte instrumenter opgøres og bogføres på samme måde som balanceførte mellemværender.Artikel 13Valutaterminsforretninger1. Terminskøb og -salg registreres på ikke-balanceførte konti fra handelsdagen til afviklingsdagen til terminsforretningens spotkurs. Gevinster og tab på salgsforretninger beregnes ved anvendelse af valutapositionens gennemsnitspris på kontrakttidspunktet (plus to eller tre arbejdsdage) i overensstemmelse med den daglige netting af køb og salg. Gevinster og tab betragtes som urealiserede indtil afviklingsdagen og behandles som anført i artikel 10, stk. 1.2. Differencen mellem spotkursen og terminskursen behandles som periodiserede skyldige eller tilgodehavende renter ved både køb og salg.3. På afviklingsdagen tilbageføres ikke-balanceførte konti, og en eventuel positiv saldo på revalueringskontoen krediteres resultatopgørelsen ved udgangen af et kvartal.4. Valutapositionens gennemsnitlige anskaffelsespris påvirkes af terminskøb fra handelsdagen plus to eller tre arbejdsdage, afhængig af de gældende markedskonventioner for afvikling af spotforretninger, ved anvendelse af spotkøbskursen.5. Terminspositionerne værdiansættes sammen med den pågældende valutas spotposition, under modregning af eventuelle gevinster og tab inden for en enkelt valutaposition. Et nettotab debiteres resultatopgørelsen, hvis det overstiger tidligere revalueringsgevinster opført på revalueringskontoen. En nettofortjeneste krediteres revalueringskontoen.Artikel 14Valutaswaps1. Spotkøb og -salg registreres på balanceførte konti på afviklingsdagen.2. Terminssalg og -køb registreres på ikke-balanceførte konti fra handelsdagen til afviklingsdagen til terminsforretningernes spotkurs.3. Salgsforretninger opføres til forretningens spotkurs, hvorved der ikke opstår gevinster eller tab.4. Differencen mellem spotkursen og terminskursen behandles som periodiserede skyldige eller tilgodehavende renter ved både køb og salg.5. På afviklingsdagen tilbageføres de ikke-balanceførte konti.6. Valutapositionens gennemsnitspris ændres ikke.7. Terminspositionen værdiansættes sammen med spotpositionen.Artikel 15Rentefutures1. Rentefutures registreres på handelsdagen på ikke-balanceførte konti.2. Den initiale marginbetaling (initial margin) registreres som et særskilt aktiv, hvis den erlægges i kontanter. Hvis den deponeres i form af værdipapirer, forbliver disse uændret i balancen.3. De løbende marginbetalinger (variation margins) registreres i balancen på en særskilt konto, enten som et aktiv eller et passiv, afhængigt af prisudviklingen i futureaftalens løbetid. Den samme fremgangsmåde anvendes på den åbne positions lukkedag (closing day). Umiddelbart herefter ophæves den særskilte konto, og det samlede resultat af forretningen registreres som en gevinst eller et tab, uanset om levering finder sted eller ej. Hvis levering finder sted, bogføres køb og salg til markedspris.4. Gebyrer medtages i resultatopgørelsen.5. Omregning til euro foretages i givet fald på close out-dagen til markedskursen den pågældende dag. En gevinst i fremmed valuta påvirker den pågældende valutapositions gennemsnitspris på close out-dagen.6. På grund af den daglige revaluering posteres gevinster og tab på særskilte konti. Tab bogføres på en særskilt konto under aktiver og gevinster på en særskilt konto under passiver. Urealiserede tab debiteres i resultatopgørelsen, og de pågældende beløb krediteres en konto under passiver (andre forpligtelser).7. Urealiserede tab, der er medtaget i resultatopgørelsen ved årets slutning, tilbageføres ikke i de efterfølgende år i forbindelse med nye urealiserede gevinster, medmindre positionen er lukket eller afviklet. En gevinst posteres således, at den debiteres en interimskonto (andre aktiver) og krediteres revalueringskontoen.Artikel 16Renteswaps1. Renteswaps registreres på handelsdagen på ikke-balanceførte konti.2. Løbende rentebetalinger, såvel modtagne som afholdte, periodiseres. Det er tilladt at foretage nettobetalinger pr. renteswap.3. Valutapositionens gennemsnitspris påvirkes af renteswaps i fremmed valuta, hvis modtagne beløb overstiger afholdte betalinger. En nettogevinst påvirker den pågældende valutas gennemsnitspris på forfaldstidspunktet.4. En renteswap værdiansættes til markedsværdi (market-to-market) og omregnes i givet fald til euro til spotkursen. Urealiserede tab medtaget i resultatopgørelsen ved årets slutning tilbageføres ikke i de efterfølgende år i forbindelse med urealiserede gevinster, medmindre forretningen er lukket eller afviklet. Urealiserede revalueringsgevinster krediteres en revalueringskonto.5. Gebyrer medtages i resultatopgørelsen.Artikel 17FRAs (forward rate agreements)1. FRAs registreres på handelstidspunktet på ikke-balanceførte konti.2. Den kompensationsbetaling, som den ene part skal betale til den anden på afviklingsdagen, medtages i resultatopgørelsen på afviklingsdagen. Disse betalinger periodiseres ikke.3. Hvis en FRA er i fremmed valuta, påvirkes den pågældende valutapositions gennemsnitspris af kompensationsbetalingen. Kompensationsbetalingen omregnes til euro til spotkursen på afviklingsdagen. En nettogevinst påvirker den pågældende valutas gennemsnitspris på forfaldstidspunktet.4. Alle FRAs værdiansættes til markedsværdi (market-to-market) og omregnes i givet fald til euro til spotkursen. Urealiserede tab, som er medtaget i resultatopgørelsen ved årets slutning, tilbageføres ikke i de efterfølgende år i forbindelse med urealiserede gevinster, medmindre forretningen er lukket eller afviklet. Urealiserede revalueringsgevinster krediteres en revalueringskonto.5. Gebyrer medtages i resultatopgørelsen.Artikel 18Terminsforretninger i værdipapirerTerminsforretninger i værdipapirer kan bogføres efter en af de følgende to metoder:Metode A:a) Terminsforretninger i værdipapirer registreres på ikke-balanceførte konti fra handelsdagen til afviklingsdagen til terminsprisen for den pågældende terminsforretning.b) Gennemsnitsprisen af beholdningen af det handlede værdipapir påvirkes først ved afvikling. Resultatpåvirkningen i forbindelse med salgsforretninger på termin beregnes på afviklingsdagen.c) På afviklingsdagen tilbageføres ikke-balanceførte konti, og en eventuel positiv saldo på revalueringskontoen krediteres i resultatopgørelsen. Det købte værdipapir bogføres til spotprisen på forfaldsdagen (markedsprisen), medens differencen i forhold til den oprindelige terminspris medtages som en realiseret gevinst eller et realiseret tab.d) I forbindelse med værdipapirer i fremmed valuta påvirkes nettovalutapositionens gennemsnitspris ikke, hvis ECB i forvejen holder en position i den pågældende valuta. Hvis en obligation, der købes på termin, er i en valuta, hvori ECB ikke holder en position, således at den pågældende valuta skal købes, finder de i artikel 11, stk. 3, litra d), anførte regler anvendelse.e) Terminspositioner værdiansættes enkeltvis mod terminsmarkedsprisen i forretningens resterende løbetid. Et revalueringstab ved årets slutning debiteres i resultatopgørelsen, og en revalueringsgevinst krediteres revalueringskontoen. Urealiserede tab, der er medtaget i resultatopgørelsen ved årets slutning, tilbageføres ikke i de efterfølgende år i forbindelse med urealiserede gevinster, medmindre forretningen er lukket eller afviklet.Metode B:a) Terminsforretninger i værdipapirer registreres på ikke-balanceførte konti fra handelsdagen til afviklingsdagen til terminsprisen for den pågældende forretning. På afviklingsdagen tilbageføres de ikke-balanceførte konti.b) Ved udgangen af et kvartal foretages revalueringen af et værdipapir på grundlag af nettopositionen, som den fremgår af balancen, og af salgene af det samme værdipapir, som er registreret på de ikke-balanceførte konti. Revalueringsbeløbet er lig med differencen mellem denne nettoposition opgjort til revalueringspris og den samme position opgjort til den gennemsnitlige anskaffelsespris af den pågældende værdipapirbeholdning i balancen. Ved udgangen af et kvartal foretages ved terminskøb revaluering efter den i artikel 7 beskrevne metode. Revalueringsresultatet er lig med differencen mellem spotprisen og købsforpligtelsernes gennemsnitspris.c) Resultatet af et terminssalg registreres i det regnskabsår, hvor forpligtelsen er indgået. Dette resultat er lig med differencen mellem den initiale terminspris og den balanceførte positions gennemsnitspris (eller de ikke-balanceførte købsforpligtelsers gennemsnitspris, såfremt den balanceførte position ikke er tilstrækkelig) på salgstidspunktet.KAPITEL VÅRLIG OFFENTLIGGJORT BALANCE OG RESULTATOPGØRELSEArtikel 19Formater1. Formatet for ECB's offentliggjorte årsbalance er angivet i bilag III.2. Formatet for ECB's offentliggjorte resultatopgørelse er angivet i bilag IV.KAPITEL VIAFSLUTTENDE BESTEMMELSERArtikel 20Udvikling, anvendelse og fortolkning af reglerne1. Regnskabskomitéen (AMICO) fungerer som et ESCB-forum, der rådgiver styrelsesrådet, via direktionen, om udviklingen, anvendelsen og gennemførelsen af ESCB's regnskabsprincipper.2. Ved fortolkningen af denne afgørelse tages hensyn til det forberedende arbejde og de regnskabsprincipper, der er harmoniseret af fællesskabslovgivningen, samt almindelig anerkendte internationale regnskabsstandarder.3. Hvis en bestemt regnskabsmæssig behandling ikke fremgår af denne afgørelse, og styrelsesrådet ikke har truffet anden beslutning, følger ECB de internationale regnskabsstandarder, der er relevante for ECB's aktiviteter og regnskaber, for så vidt disse ikke indholdsmæssigt strider mod De Europæiske Fællesskabers regnskabsregulering.Artikel 21OphævelseAfgørelse ECB/2000/16 ophæves hermed. Henvisninger til den ophævede afgørelse skal forstås som henvisninger til denne afgørelse.Artikel 22Afsluttende bestemmelser1. Denne afgørelse træder i kraft den 1. januar 2003.2. Uden at dette i øvrigt berører stk. 1, finder denne afgørelse også anvendelse på udarbejdelsen af ECB's årsbalance pr. 31. december 2002 og ECB's resultatopgørelse for året, som slutter 31. december 2002.Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 5. december 2002.Willem F. DuisenbergFormand for ECB(1) EFT L 33 af 2.2.2001, s. 1.(2) Se side 1 i nærværende EUT.BILAG IORDLISTEAfvikling (settlement): indfrielse af forpligtelser ved overførsel af kontanter eller aktiver mellem to eller flere parter. I forbindelse med intra-Eurosystem-transaktioner er afvikling lig med overførsel af aktiver til afregning af nettosaldi opstået i forbindelse med intra-Eurosystem-transaktioner.Afviklingsdato (settlement date): den dato, hvor en endelig og uigenkaldelig værdioverførsel bogføres i den relevante clearinginstitution. Afviklingen kan ske med det samme (realtid), samme dag (ved dagens slutning) eller på en fastsat dato efter den dag, hvor forpligtelsen er indgået.Aktier/kapitalandele (equity instruments): udbyttegivende værdipapirer (aktier i virksomheder og værdipapirer, som repræsenterer investering i en aktieafdeling (equity fund)).Aktiv (asset): en ressource, som en virksomhed kontrollerer som følge af tidligere begivenheder, og hvorfra fremtidige økonomiske fordele forventes at tilgå virksomheden.Amortisation (amortisation): systematisk regnskabsmæssig reduktion af en overkurs/underkurs eller af et aktivs værdi over en given periode.Automatisk værdipapirudlån (ASLP): en finansiel transaktion der kombinerer en repoforretning og omvendt repoforretning, hvor en speciel sikkerhed udlånes mod en generel sikkerhedsstillelse. Som følge af disse udlåns- og lånetransaktioner opstår en indtægt som følge af forskellige reporenter på de to transaktioner (dvs. den modtagne margin). Transaktionen kan udføres under et program baseret på en hovedmand (f.eks. hvor den bank, der udbyder programmet, anses for den egentlige modpart) eller under et program baseret på formidler (f.eks. hvor den bank, der udbyder programmet, handler som formidler, og den egentlige modpart er den institution, med hvilken værdipapirudlånene egentlig foretages).Clean price: transaktionspris eksklusive vedhængende renter, men inklusive de transaktionsomkostninger, der udgør en del af prisen.Finansielt aktiv (financial asset): et aktiv i form af i) kontanter, ii) en kontraktmæssig ret til at modtage kontanter eller et andet finansielt instrument fra en anden virksomhed, iii) en kontraktmæssig ret til at udveksle finansielle instrumenter med en anden virksomhed på potentielt gunstige betingelser eller iv) aktier/kapitalandele i en anden virksomhed.Finansielt passiv (financial liability): et passiv i form af en juridisk forpligtelse til at levere kontanter eller andre finansielle instrumenter til en anden virksomhed eller til at udveksle finansielle instrumenter med en anden virksomhed på potentielt ugunstige betingelser.Forfaldsdag (maturity date): den dag, hvor den nominelle værdi eller hovedstolen forfalder til fuld betaling til indehaveren.FRA (forward rate agreement): aftale mellem to parter om fastsættelse af en bestemt rentesats, som på en aftalt fremtidig dato skal betales for et underliggende indlån. På afviklingsdagen skal den ene part betale et kompensationsbeløb til den anden baseret på differencen mellem den aftalte rentesats og markedsrenten på afviklingstidspunktet.Gennemsnitspris (average cost) (vejet gennemsnit): en metode, hvorved anskaffelsesprisen for hvert enkelt køb lægges til den hidtidige bogførte værdi og derved frembringer en ny vejet gennemsnitspris.Gennemsnitsrenten (mid-market rate): ECB's rentesatser fastsat ved den daglige samrådsprocedure kl. 14.15, som anvendes i forbindelse med revaluering ultimo året.Hensættelser (provisions): beløb, der hensættes til dækning af kendte eller forventede forpligtelser eller risici, hvis størrelse ikke kan bestemmes præcist (se også Reserver). Hensættelser til dækning af forpligtelser og risici må ikke anvendes til regulering af aktivernes værdi.Interlinking-mekanismen (interlinking): tekniske infrastrukturer, systemfunktioner og procedurer, som sammenkobler indenlandske RTGS-systemer eller sikrer tilpasning mellem disse og ECB's betalingsmekanisme (EPM) med henblik på håndteringen af grænseoverskridende betalinger i TARGET-systemet.Intern rente (internal rate): Den diskonteringsrente, der indebærer, at et værdipapirs regnskabsmæssige værdi er lig med nutidsværdien af en fremtidig betalingsstrøm.ISIN (International Securities Identification Number): fondskodenummer udstedt af den relevante kompetente udstedende myndighed.Kontantprincip/afviklingsprincip (cash/settlement approach): en regnskabsmetode, der indebærer, at transaktioner m.v. bogføres på afviklingsdagen.Lineær afskrivning/amortisation (straight line depreciation/amortisation): en afskrivningsmetode, hvorefter afskrivning/amortisation over en given periode fastsættes ved at dividere et aktivs anskaffelsespris, fratrukket dets anslåede restværdi, med dets anslåede levetid (pro rata temporis).Markedspris (market price): den pris, hvortil et givet guld-, valuta- eller værdipapirinstrument noteres, (som regel) eksklusive vedhængende renter, enten på et organiseret marked (f.eks. en børs) eller et ikke-organiseret marked (f.eks. over-the-counter-markedet).Middelpris (mid-market price): en pris, som ligger midt imellem køber- og sælgerkursen for et givet værdipapir, baseret på godkendte market-makers eller godkendte børsers noterede priser for forretninger af normal markedsstørrelse, som anvendes i forbindelse med revaluering ultimo året.Nulkupon værdipapir (discount security): et aktiv, hvor der ikke betales kuponrente, og hvor afkastet opnås ved kapitalappreciering, fordi aktivet emitteres eller købes under pari.Omvendt genkøbsforretning (reverse sale and repurchase agreement - "omvendt repo"): en aftale, hvorved en indehaver af kontanter køber et aktiv og samtidig forpligter sig til at tilbagesælge aktivet til en på forhånd fastsat pris på et aftalt fremtidigt tidspunkt eller efter påkrav, eller hvis bestemte omstændigheder indtræffer. I nogle tilfælde indgås aftaler om genkøbsforretninger via en tredjepart ("treparts-genkøbsaftaler").Overkurs (premium): når et værdipapir handles over pari, betegner overkurs differencen mellem handelskursen og pari.Passiv (liability): en nuværende forpligtelse opstået for en virksomhed som følge af tidligere begivenheder, og hvis afvikling forventes at føre til en afgang af ressourcer, der repræsenterer økonomiske fordele.Realiserede gevinster/tab (realised gains/losses): gevinster/tab hidrørende fra differencen mellem en balanceposts salgspris og dens (justerede) anskaffelsespris.Rentefuture (interest rate future): børshandlet terminskontrakt. Under en sådan kontrakt indgås på kontraktdagen aftale om køb eller salg af et renteinstrument, f.eks. en obligation, til fremtidig levering til en på forhånd aftalt pris. Der finder som regel ingen levering sted, og kontrakten afsluttes normalt før det aftalte udløbstidspunkt.(Valuta)renteswap ((cross currency) interest rate swap): en aftale med en modpart om at bytte betalingsstrømme, der udregnes som periodiske rentebetalinger, i én eller i to valutaer.Reserver (reserves): et beløb, der henlægges af det overskud, der kan udloddes, og som ikke er bestemt til at dække bestemte forpligtelser, eventualforpligtelser eller værdiforringelser af aktiver, som er kendte på balancetidspunktet.Revalueringskonti (revaluation accounts): balancekonti til bogføring af differencen i et aktivs eller et passivs værdi mellem dets (justerede) anskaffelsespris og dets værdi beregnet på grundlag af markedsprisen ultimo perioden, når markedsprisen er højere end anskaffelsesprisen for aktivers vedkommende og lavere for passivers vedkommende. Det omfatter forskelle i såvel prisnoteringer som valutakurser.TARGET (Trans-European Automated Real-time Gross settlement Express Transfer system): et betalingssystem, som består af et system for bruttoafvikling i realtid (RTGS-system) i hver enkelt NCB, EPM og interlinking-mekanismen.Terminsforretninger i værdipapirer (forward transactions in securities): over-the-counter (OTC)-kontrakter, hvor der på kontraktdagen indgås aftale om fremtidig levering af et renteinstrument (som regel en obligation) til en på forhånd aftalt pris.Tilbageførselsforretning (reverse transaction): en transaktion, hvorved centralbanken køber (omvendt repo) eller sælger (repo) aktiver under en genkøbsforretning eller udfører kreditdispositioner mod sikkerhedsstillelse.Transaktionsomkostninger (transaction costs): omkostninger, der kan identificeres som værende relateret til en given transaktion.Transaktionspris (transaction price): den pris, som parterne fastsætter ved indgåelsen af en aftale.Underkurs (discount): differencen mellem handelskursen og pari, når et værdipapir handles under pari.Urealiseret gevinst/tab (unrealised gain/losses): gevinst/tab opstået i forbindelse med revaluering af et aktiv i forhold til den (justerede) anskaffelsespris.Valutabeholdning (foreign currency holding): nettoposition i den pågældende valuta. I denne definition betragtes særlige trækningsrettigheder (SDR) som en særskilt valuta.Valutaswap (foreign exchange swap): spotkøb/-salg af én valuta mod en anden valuta (short leg) og et samtidigt terminssalg/-køb af det samme beløb i den pågældende valuta mod den anden valuta (long leg).Valutaterminsforretning (foreign exhange forward): aftale mellem to parter om køb eller salg af et bestemt beløb i fremmed valuta mod en anden valuta, som regel den indenlandske valuta, på en fremtidig fastsat dato, mere end to bankdage efter indgåelsesdagen, til en på forhånd aftalt pris. Terminsprisen fastsættes som spotkursen plus/minus et aftalt tillæg/fradrag.BILAG IIREGLER FOR SAMMENSÆTNING OG VÆRDIANSÆTTELSE AF BALANCENAnm:Nummereringen henviser til det balanceformat, der er vist i bilag III.AKTIVER>TABELPOSITION>PASSIVER>TABELPOSITION>BILAG IIIECB's årsbalance>TABELPOSITION>>TABELPOSITION>BILAG IVECB'S OFFENTLIGGJORTE RESULTATOPGØRELSE>TABELPOSITION>


Avis juridique important

|

31981D0501

81/501/EØF: Rådets afgørelse af 6. juli 1981 om udnævnelse af et medlem af Det rådgivende Udvalg for arbejdskraftens frie Bevægelighed

EF-Tidende nr. L 193 af 16/07/1981 s. 0036

++++  RAADETS AFGOERELSE  af 6 . juli 1981  om udnaevnelse af et medlem af Det raadgivende udvalg for arbejdskraftens frie Bevaegelighed   ( 81/501/EOEF )  RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab ,  under henvisning til Raadets forordning ( EOEF ) nr . 1612/68 af 15 . oktober 1968 ( 1 ) om arbejdskraftens frie bevaegelighed inden for Faellesskabet , saerlig artikel 27 ,  under henvisning til Raadets afgoerelse af 17 . marts 1980 om udnaevnelse af ordinaere medlemmer og suppleanter til Det raadgivende udvalg for arbejdskraftens frie Bevaegelighed for perioden indtil den 16 . marts 1982 ,  i betragtning af , at en plads som medlem af ovennaevnte udvalg i kategorien regeringsrepraesentanter er blevet ledig ved , at hr . Migliuolo traeder tilbage som meddelt Raadet den 24 . juni 1981 ,  under henvisning til indstillingen af 24 . juni 1981 -  TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE :  Eneste artikel  Gian Luca Bertinetto udnaevnes til medlem af Det raadgivende udvalg for arbejdskraftens frie Bevaegelighed i stedet for hr . Migliuolo for resten af dennes mandatperiode , dvs . indtil den 16 . marts 1982 .  Udfaerdiget i Bruxelles , den 6 . juli 1981 .  Paa Raadets vegne  G . HOWE  Formand  ( 1 ) EFT nr . L 257 af 19 . 10 . 1968 , s . 2 .


title: Europa-Parlamentets afgørelse (EU) 2016/1542 af 28. april 2016 om afslutning af regnskaberne for Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerhed for regnskabsåret 2014

text:
               14.9.2016

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 246/300

         EUROPA-PARLAMENTETS AFGØRELSE (EU) 2016/1542
   af 28. april 2016
   om afslutning af regnskaberne for Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerhed for regnskabsåret 2014
   EUROPA-PARLAMENTET,

               —

               der henviser til det endelige årsregnskab for Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerhed for regnskabsåret 2014,

               —

               der henviser til Revisionsrettens beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur for regnskabsåret 2014 med agenturets svar (1),

               —

               der henviser til Revisionsrettens erklæring (2) for regnskabsåret 2014 om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed, jf. artikel 287 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

               —

               der henviser til Rådets henstilling af 12. februar 2016 om meddelelse af decharge til agenturet for gennemførelsen af budgettet for regnskabsåret 2014 (05584/2016 — C8-0072/2016),

               —

               der henviser til artikel 319 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

               —

               der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (3), særlig artikel 208,

               —

               der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1406/2002 af 27. juni 2002 om oprettelse af et europæisk agentur for søfartssikkerhed (4), særlig artikel 19,

               —

               der henviser til Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002 af 19. november 2002 om rammefinansforordning for de organer, der er omhandlet i artikel 185 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (5),

               —

               der henviser til Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1271/2013 af 30. september 2013 om rammefinansforordningen for de organer, der er omhandlet i artikel 208 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (6), særlig artikel 108,

               —

               der henviser til forretningsordenens artikel 94 og bilag V,

               —

               der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget og udtalelse fra Transport- og Turismeudvalget (A8-0102/2016),

               1.

               noterer sig, at det endelige årsregnskab for Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerhed ser ud som anført i bilaget til Revisionsrettens beretning;

               2.

               godkender afslutningen af regnskaberne for Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerhed for regnskabsåret 2014;

               3.

               pålægger sin formand at sende denne afgørelse til den administrerende direktør for Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerhed, Rådet, Kommissionen og Revisionsretten og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende (L-udgaven).

         Martin SCHULZ

            Formand

         Klaus WELLE

            Generalsekretær

      (1)  EUT C 409 af 9.12.2015, s. 216.

      (2)  Se fodnote 1.

      (3)  EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1.

      (4)  EFT L 208 af 5.8.2002, s. 1.

      (5)  EFT L 357 af 31.12.2002, s. 72.

      (6)  EUT L 328 af 7.12.2013, s. 42.