title: RÅDETS AFGØRELSE af 28. juli 1989 om fastlæggelse af et handlingsprogram til fremme af kendskabet til fremmedsprog i Det Europæiske Fællesskab (LINGUA) (89/489/EØF) #

text:
Avis juridique important

|

31989D0489

RÅDETS AFGØRELSE af 28. juli 1989 om fastlæggelse af et handlingsprogram til fremme af kendskabet til fremmedsprog i Det Europæiske Fællesskab (LINGUA) (89/489/EØF)  -

EF-Tidende nr. L 239 af 16/08/1989 s. 0024 - 0032

RAADETS AFGOERELSE af 28 . juli 1989 om fastlaeggelse af et handlingsprogram til fremme af kendskabet til fremmedsprog i Det Europaeiske Faellesskab ( LINGUA ) ( 89/489/EOEF )   RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR - under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, saerlig artikel 128 og 235,  under henvisning til Raadets afgoerelse 63/266/EOEF af 2 . april 1963 om opstilling af almindelige principper for gennemfoerelse af en faelles politik for faglig uddannelse ( 1 ), saerlig det syvende princip heri,  under henvisning til forslag fra Kommissionen ( 2 ),  under henvisning til udtalelse fra Europa -Parlamentet ( 3 ),  under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg ( 4 ), og ud fra foelgende betragtninger :  I henhold til det syvende princip i afgoerelse 63/266/EOEF er det en afgoerende forudsaetning for enhver erhvervsuddannelsespolitik, at der uddannes stadig flere laerere og instruktoerer med stadig bedre faglige og paedagogiske kvalifikationer; i henhold til  det tiende princip kan der ivaerksaettes saerlige foranstaltninger i tilfaelde af specielle problemer vedroerende bestemte erhvervsomraader eller persongrupper;  i henhold til Traktatens artikel 52 skal de restriktioner, som hindrer fri etablering, ophaeves, og i henhold til artikel 59 skal de restriktioner, der hindrer fri udveksling af tjenesteydelser, afskaffes;  Traktaten foreskriver i artikel 48 fri bevaegelighed for arbejdstagere og paalaegger Raadet at vedtage de noedvendige foranstaltninger til gennemfoerelsen heraf; bedre forudsaetninger for at kommunikere paa fremmedsprog vil yderligere lette virkeliggoerelsen af  disse maal;  i Raadets forordning ( EOEF ) nr . 1612/68 af 15 . oktober 1968 om arbejdskraftens frie bevaegelighed inden for Faellesskabet ( 5 ), senest aendret ved forordning ( EOEF ) nr . 312/76 ( 6 ), bestemmes det, at den frie bevaegelighed mellem medlemsstaterne for  arbejdstagere og selvstaendige erhvervsdrivende ogsaa gaelder for deres familiemedlemmer;   Det Europaeiske Raad har i den hoejtidelige erklaering om Den Europaeiske Union, som blev vedtaget paa moedet i Stuttgart den 19 . juni 1983, samt paa moedet i Fontainebleau den 23 . og 24 . juni 1984 og i Milano den 28 . og 29 . juni 1985, hvor det vedtog  Adonnino-rapporten om de foranstaltninger, der er noedvendige for at skabe et »Borgernes Europa«, understreget den store betydning, der maa tillaegges fremmedsprogsundervisningen i Faellesskabet;  Raadet og undervisningsministrene, forsamlet i Raadet, vedtog den 9 . februar 1976 en resolution ( 7 ) vedroerende et handlingsprogram paa uddannelsesomraadet og pegede i denne forbindelse paa fremmedsprogsundervisningen som et oplagt emne for en  faellesskabsindsats; paa deres samling den 4 . juni 1984 vedtog de konklusioner i saa henseende;  virkeliggoerelsen af det indre marked vil blive lettet ved en kvantitativ og kvalitativ forbedring af undervisningen i og tilegnelsen af fremmedsprog i Faellesskabet, saa EF-borgerne bliver i stand til at kommunikere med hinanden og overvinde de  sprogvanskeligheder, der haemmer den frie bevaegelighed for personer, varer, tjenesteydelser og kapital;  et forbedret kendskab til fremmedsprog vil saette Faellesskabets borgere i stand til bedre at udnytte de fordele, der knytter sig til gennemfoerelsen af det indre marked, og vil kunne befordre forstaaelse og solidaritet mellem de folkeslag, der udgoer  Faellesskabet, samtidig med at den sproglige mangfoldighed og den kulturelle rigdom i Europa bevares;  ved tilskyndelse til en stoerre variation i undervisningen i og tilegnelsen af fremmedsprog inden for rammerne af LINGUA-programmet skal der tages hensyn til den rolle, som de forskellige sprog i Faellesskabet spiller paa verdensplan, for saa vidt angaar  deres oekonomiske, handelsmaessige og kulturelle betydning;  det vil vaere hensigtsmaessigt at medvirke til fremme af gennemfoerelsen af medlemsstaternes nationale politik vedroerende fremmedsprogsuddannelse paa en saadan maade, at principperne i de paagaeldende landes undervisnings - og uddannelsessystemer ikke beroeres;  der er et specifikt behov for at fremme fremmedsprogsundervisningen i samtlige Faellesskabets officielle sprog, tillige med irsk, et af de sprog, paa hvilke Traktaterne om oprettelse  af De Europaeiske Faellesskaber er affattet, og letzeburgesch, et sprog, der tales paa hele det luxembourgske omraade;  de forskellige faellesskabsprogrammer, isaer ERASMUS ( 8 ) og COMETT ( 9 ) samt »Ungdom for Europa« ( 10 ) og det tredje faellesprogram til fremme af udveksling af unge arbejdstagere inden for Faellesskabet ( 11 ), vil ikke fuldt ud kunne indfri de opstillede  maalsaetninger uden ledsageforanstaltninger med henblik paa at styrke uddannelsen i fremmedsprog og maa noedvendigvis suppleres med foranstaltninger i forbindelse med erhvervsuddannelsen;  i dette handlingsprogram indgaar uddannelsespolitiske aspekter, der kan anses for at overskride rammerne for fastsaettelse af de almindelige principper for gennemfoerelsen af en faelles politik for faglig uddannelse, som foreskrevet i Traktatens artikel  128; disse aspekter i programmet kan sammen med de maal for erhvervsuddannelse, som de er knyttet til, bidrage til en harmonisk udvikling af den oekonomiske virksomhed i Faellesskabet som helhed; Traktaten indeholder ikke den fornoedne hjemmel hertil, og en  handling i saa henseende forekommer paakraevet for at virkeliggoere et af Faellesskabets maal inden for faellesmarkedets rammer - TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE :    Artikel 1 Ved denne afgoerelse vedtages Det Europaeiske Faellesskabs handlingsprogram til fremme af kendskabet til fremmedsprog .  Programmet, i det foelgende benaevnt »LINGUA-programmet«, ivaerksaettes for en periode paa fem aar fra den 1 . januar 1990 .  Artikel 2 LINGUA-programmet omfatter :  a )  en raekke faelles retningslinjer med henblik paa at fremme kendskabet til fremmedsprog inden for Faellesskabet, saaledes som anfoert i artikel 5 b )  en raekke foranstaltninger, der skal gennemfoeres paa faellesskabsplan, saaledes som de er foreskrevet i artikel 8 og anfoert i bilaget, og som tager sigte paa at foroege vaerdien af de foranstaltninger, der gennemfoeres af medlemsstaterne .   Artikel 3 I forbindelse med LINGUA-programmet daekker udtrykket »universitet« alle former for hoejere uddannelsesinstitutioner, der tilbyder videregaaende uddannelser paa akademisk niveau og udsteder eksamensbeviser herfor, uanset deres respektive  betegnelse i medlemsstaterne .  I forbindelse med LINGUA-programmet forstaas der ved »uddannelsesinstitutioner« alle kategorier af uddannelsesinstitutioner ( bortset fra dem, der falder ind under ovenstaaende definition af »universitet «), der stoettes af medlemsstaterne eller af  offentlige myndigheder i medlemsstaterne .  Ved fremmedsprogsundervisning forstaas der i forbindelse med LINGUA-programmet kun undervisning i dansk, engelsk, fransk, graesk, irsk, italiensk, letzeburgesch, nederlandsk, portugisisk, spansk og tysk som fremmedsprog .  Artikel 4 LINGUA-programmet har til hovedformaal at fremme en kvantitativ og kvalitativ forbedring af kendskabet til fremmedsprog med sigte paa at udvikle kommunikationsmulighederne inden for Faellesskabet . Med henblik herpaa aabner det ved hjaelp af  faellesskabsforanstaltninger mulighed for at stoette og supplere medlemsstaternes politikker og aktioner med dette formaal for oeje .  Artikel 5 LINGUA-programmet bidrager til at lette ivaerksaettelsen af den politik, som medlemsstaterne vedtager, som de gennemfoerer inden for rammerne af deres interne strukturer og deres uddannelsessystemers karakteristika og muligheder, og som tager  sigte paa :  - at tilskynde alle borgere til at erhverve et praktisk kendskab til fremmedsprog - at oege mulighederne for at undervise i og laere fremmedsprog inden for Faellesskabet, og isaer at tilskynde til at laere de fremmedsprog, der sjaeldent undervises i, og som er mindst anvendt - oege mulighederne for, at universitetsstuderende kan kombinere fremmedsprogsstudier med studiet af deres hovedfag, og sikre, at disse studier bliver en anerkendt del af deres grad, eksamensbevis eller kvalifikationsbevis - at hoejne niveauet af fremmedsprogsundervisningen gennem en forbedring af saavel grunduddannelsen som efter - og videreuddannelsen af laerere og andre undervisere i fremmedsprog ved at udvide deres muligheder for at gennemfoere relevante udlandsophold - at tilskynde arbejdsgivere og erhvervsorganisationer til at fremme deres arbejdstageres uddannelse i fremmedsprog, saaledes at virksomhederne fuldt ud kan drage nytte af det indre marked, navnlig under hensyntagen til behovene i de smaa og mellemstore  virksomheder og i Faellesskabets perifere og mindre udviklede omraader - at fremme innovation i de metoder, der anvendes i fremmedsprogsuddannelsen, samt i udnyttelsen af de anvendte kommunikationsteknologier .  Artikel 6 De faellesskabsforanstaltninger, der er omhandlet i artikel 8, bidrager til at lette ivaerksaettelsen af den politik, som medlemsstaterne vedtager, som de gennemfoerer inden for rammerne af deres interne strukturer og deres uddannelsessystemers  karakteristika og muligheder, og som tager sigte paa :  - at give allerede ansatte fremmedsprogslaerere mulighed for at forbedre deres faglige kvalifikationer, saerlig gennem efter - og videreuddannelses - eller gaestelaererperioder i en medlemsstat, hvor man taler det sprog, de underviser i - at give universitetsstuderende, som studerer fremmedsprog og isaer, naar uddannelsessystemet i en medlemsstat goer det muligt, kommende fremmedsprogslaerere, mulighed for at tilbringe en anerkendt grunduddannelsesperiode af mindst 3 maaneders varighed i en  medlemsstat, hvor man taler det sprog, de studerer - at tilskynde arbejdsmarkedets parter, erhvervsorganisationerne og uddannelsesinstitutionerne til at indfoere faciliteter til udvikling af arbejdstagernes sprogfaerdigheder; ligeledes at udvikle kendskabet til fremmedsprog som led i den erhvervsmaessige  grunduddannelse samt efter - og videreuddannelsen - at tilskynde unge under faglig, erhvervsmaessig eller teknisk uddannelse til at deltage i udvekslingsprogrammer som led i et paedagogisk projekt - at fremme innovation af de metoder, der anvendes i fremmedsprogsuddannelsen .  Medlemsstaterne aflaegger rapport om situationen paa de ovennaevnte omraader senest den 31 . december 1992 .  Artikel 7 Medlemsstaterne udpeger et eller flere kompetente organer, der paa nationalt plan skal varetage koordineringen af ivaerksaettelsen af de i bilaget omhandlede foranstaltninger .  Artikel 8 Med henblik paa at yde et vaesentligt bidrag fra Faellesskabets side til medlemsstaternes bestraebelser paa at forbedre kendskabet til fremmedsprog hos arbejdstagere og kommende arbejdstagere ivaerksaetter Kommissionen en raekke stoetteforanstaltninger  som anfoert i bilaget, under hensyn til de forskellige behov og situationer i medlemsstaterne, navnlig for saa vidt angaar de sprog, der sjaeldent undervises i, og som er mindst anvendt i Faellesskabet .  Artikel 9 1 .  Kommissionen ivaerksaetter LINGUA-programmet i overensstemmelse med de i bilaget anfoerte bestemmelser .  2 .  Kommissionen bistaas i udfoerelsen af denne opgave af et udvalg, der bestaar af to repraesentanter udpeget af hver medlemsstat, og som har Kommissionens repraesentant som formand . Udvalgets medlemmer kan bistaas af eksperter eller raadgivere .  Udvalget samordner sit arbejde med ERASMUS-udvalget for saa vidt angaar aktion II i bilaget til denne afgoerelse .  3 .  Kommissionens repraesentant forelaegger udvalget udkast til foranstaltninger vedroerende :  a )  de generelle retningslinjer for LINGUA-programmet b )  de generelle retningslinjer for den finansielle stoette, der ydes af Faellesskabet ( stoerrelsen, varigheden og modtagerne af denne stoette ) c )  spoergsmaal i forbindelse med den generelle balance i LINGUA-programmet, herunder fordelingen mellem de forskellige aktioner og tilskyndelsen til anvendelse af alle fremmedsprog .  4 .  Udvalget afgiver en udtalelse om disse udkast til foranstaltninger inden for en frist, som formanden kan fastsaette under hensyntagen til det paagaeldende spoergsmaals hastende karakter . Det udtaler sig med det flertal, som er fastsat i Traktatens  artikel 148, stk . 2, for vedtagelse af de afgoerelser, som Raadet skal traeffe paa forslag af Kommissionen . Under afstemninger i udvalget tillaegges de stemmer, der afgives af repraesentanterne for medlemsstaterne, den vaegt, der er fastlagt i naevnte artikel .  Formanden deltager ikke i afstemmingen .  Kommissionen vedtager foranstaltninger, der straks finder anvendelse . Hvis de ikke er i overensstemmelse med den af udvalget afgivne udtalelse, underrettes Raadet dog straks af Kommissionen om disse foranstaltninger .  I saa fald udsaetter Kommissionen gennemfoerelsen af de foranstaltninger, den har truffet afgoerelse om, i et tidsrum paa to maaneder .  Raadet kan med kvalificeret flertal traeffe en anden afgoerelse inden for det tidsrum, der er naevnt i ovenstaaende afsnit .  5 .  Kommissionen kan i oevrigt konsultere udvalget om ethvert andet spoergsmaal vedroerende ivaerksaettelsen af LINGUA-programmet .  Kommissionens repraesentant forelaegger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal traeffes . Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsaette under hensyn til det paagaeldende spoergsmaals hastende  karakter, i givet fald ved afstemning .  Udtalelsen optages i moedeprotokollen; derudover har enhver medlemsstat ret til at anmode om at faa sin holdning indfoert i moedeprotokollen .  Kommissionen tager stoerst muligt hensyn til udvalgets udtalelse . Den underretter udvalget om, hvorledes den har taget hensyn til dets udtalelse .  Artikel 10 De midler, der skoennes noedvendige til gennemfoerelsen af LINGUA-programmet i den femaarige periode 1990 til 1994, beloeber sig til 200 mio ECU .  De aarlige bevillinger til at daekke Faellesskabets bidrag til de foranstaltninger, der indgaar i programmet, fastsaettes ved den aarlige budgetbehandling i overensstemmelse med de finansielle perspektiver, som Europa-Parlamentet, Raadet og Kommissionen i  faellesskab har vedtaget, og udviklingen i disse perspektiver .  Artikel 11 Kommissionen drager omsorg for, at de aktioner, som Faellesskabet ivaerksaetter som led i LINGUA-programmet, afstemmes med og supplerer andre faellesskabsprogrammer vedroerende erhvervsuddannelse og mobilitet samt udveksling af personer, isaer  ERASMUS, COMETT, DELTA, »Ungdom for Europa« og det tredje faellesprogram til fremme af udveksling af unge arbejdstagere inden for Faellesskabet . Kommissionen opretholder de noedvendige kontakter med internationale organisationer inden for dette omraade, i  saerdeleshed Europaraadet .  Artikel 12 Kommissionen forelaegger en aarlig rapport om gennemfoerelsen af LINGUA-programmet for Europa-Parlamentet, Raadet, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg og Uddannelses-udvalget .  Raadet vurderer den erfaring, der er indvundet under gennemfoerelsen af LINGUA-programmet, ved udgangen af det andet aar for dets anvendelse paa grundlag af en rapport, der skal forelaegges af Kommissionen, i givet fald vedlagt et forslag om tilpasning af  programmet .   Udfaerdiget i Bruxelles, den 28 . juli 1989 .  Paa Raadets vegne M . CHARASSE Formand  ( 1 ) EFT nr . 63 af 20 . 4 . 1963, s . 1338/63 . ( 2 ) EFT nr . C 51 af 28 . 2 . 1989, s . 7 . ( 3 ) EFT nr . C 120 af 16 . 5 . 1989 . ( 4 ) EFT nr . C 139 af 5 . 6 . 1989, s . 12 . ( 5 ) EFT nr . L 257 af 19 . 10 . 1968, s . 2 . ( 6 ) EFT nr . L 39 af 14 . 12 . 1976, s . 2.(7 ) EFT nr . C 38 af 19 . 2 . 1976, s . 1.( 8 ) EFT nr . L 166 af 25 . 6 . 1987, s . 20 . ( 9 ) EFT nr . L 222 af 8 . 8 . 1986, s . 17 . ( 10 ) EFT nr . L 158 af 25 . 6 . 1988, s . 42 . ( 11 ) EFT nr . L 331 af 19 . 12 . 1984, s . 36 .   BILAG    AKTION I  FORANSTALTNINGER TIL FREMME AF FREMMEDSPROGSLAERERNES EFTER - OG VIDEREUDDANNELSE 1 .  Som fremmedsprogslaerere anses i forbindelse med denne aktion laerere, hvis hovedaktivet er undervisning i et eller flere fremmedsprog paa et hvilket som helst undervisnings - eller uddannelsesniveau bortset fra universitetsniveau .  2 .  Der vil gennem et eller flere organer i hver medlemsstat, udpeget i overensstemmelse med artikel 7, blive ydet finansiel stoette til udbygning og kvalitativ forbedring af efter - og videreuddannelsen af sproglaerere og af dem, der uddanner saadanne  laerere, eller til tilrettelaeggelse af fremmedsprogsundervisningen inden for Faellesskabet . Maalet er at give et stadig stoerre antal sproglaerere og undervisere, der uddanner saadanne laerere, i Faellesskabet mulighed for at deltage i efter - og  videreuddannelsesprojekter, navnlig i andre medlemsstater . Gennemfoerelsesbestemmelserne fastsaettes inden for rammerne af de generelle retningslinjer for programmets gennemfoerelse, der vedtages i henhold til artikel 9 .  3 .  Ved beregningen af det samlede aarlige beloeb, som tildeles hver enkelt medlemsstat til dette formaal, skal der tages hensyn til det samlede antal laerere, antallet af unge mellem 10 og 21 aar, bruttonationalproduktet pr . indbygger i forhold til  faellesskabsgennemsnittet samt den geografiske afstand mellem medlemsstaterne . Hver person kan hoejst modtage 1 500 ECU .  4 .  Ved ydelsen af disse stipendier prioriteres de efter- og videreuddannelses-aktiviteter for laerere og andre undervisere i fremmedsprog, som har til formaal :  - at forbedre saadanne laereres og andre underviseres kommunikative faerdigheder paa det paagaeldende sprog og deres kendskab til vaertsmedlemsstatens kultur - at skabe stoerre variation i fremmedsprogsundervisningen - at skabe stoerre interesse for de sprog, der sjaeldent undervises i, og som er mindst anvendt - at hjaelpe dem til at skabe og videreudvikle de noedvendige rammer for skoleudvekslinger paa deres uddannelsesinstitutioners og fagskolers vegne .  5 .  Der ydes en finansiel stoette til de programmer for europaeisk samarbejde mellem efter - og videreuddannelsesinstitutioner for fremmedsprogslaerere, der er udformet paa en saadan maade, at der gives de paagaeldende laerere mulighed for at deltage i efter - og  videreuddannelsesprojekter under tjenesten, herunder ligeledes i andre medlemsstater .  I forbindelse med hvert program vil de deltagende institutioner hver kunne modtage et aarligt stoettebeloeb paa hoejst 25 000 ECU, normalt for en treaarsperiode .  6 .  Stoetten kan ogsaa anvendes som supplement til saadanne foranstaltninger i medlemsstaterne, som fremmer omskoling af fremmedsprogslaerere .     AKTION II  FORANSTALTNINGER TIL FREMME AF TILEGNELSE AF FREMMEDSPROG PAA UNIVERSITETERNE OG NAVNLIG TIL UDBYGNING AF FREMMEDSPROGSLAERERNES GRUNDUDDANNELSE 1 .  Faellesskabet agter at fremme udbygningen af det europaeiske net for universitetssamarbejde, som er etableret i henhold til ERASMUS-programmet, for saaledes paa faellesskabsplan at bidrage til mobiliteten for og udvekslingen af studerende, der  specialiserer sig i fremmedsprog, eller som studerer fremmedsprog parallelt med et andet fag, og i saerdeleshed at styrke fremmedsprogslaerernes grunduddannelse i overensstemmelse med afgoerelsens artikel 6 . Denne aktion, der skal administreres paa samme  maade som ERASMUS-programmet, omfatter foelgende foranstaltninger :  a )  programmer for universitetssamarbejde b )  stipendier til studerende c )  mobilitets - og udvekslingsstipendier til undervisningspersonale og administratorer inden for hoejere uddannelse .  Programmer for universitetssamarbejde 2 .  Hvert enkelt program for universitetssamarbejde, der skal finansieres gennem LINGUA-programmet, udformes med henblik paa at give de paagaeldende studerende lejlighed til at gennemfoere en anerkendt studieperiode i mindst én anden medlemsstat, hvis sprog  de studerer, som en integrerende del af et kursus, hvorved der opnaas et eksamensbevis eller universitets-kvalifikationsbevis . Til stoette for det enkelte program vil hver af de deltagende institutioner kunne modtage et tilskud paa indtil 25 000 ECU om  aaret, normalt i en periode paa tre aar; tilskuddets stoerrelse beregnes paa grundlag af en vurdering af detaljerede udgiftsoverslag fra de paagaeldende institutioner . Naermere bestemmelser fastsaettes inden for rammerne af de generelle retningslinjer for  programmets gennemfoerelse, der vedtages i henhold til artikel 9 .  Stipendier til studerende 3 .  Faellesskabet tilvejebringer midler til direkte finansiel stoette til studerende, der studerer fremmedsprog paa universiteter, og isaer kommende fremmedsprogslaerere ( naar uddannelsessystemet i en medlemsstat goer det muligt at identificere dem ), saa de kan  gennemfoere en studieperiode i en anden medlemsstat inden for rammerne af det ovenfor omhandlede europaeiske net .  Disse stipendier kan ligeledes tildeles studerende, der inden for rammerne af det europaeiske net, som er omhandlet ovenfor, studerer et fremmedsprog parallelt med et andet fag . Dette skal give mulighed for gennemfoerelse af pilotprojekter, der tilskynder  til fremmedsprogsundervisning paa universiteterne .  Undtagelsesvis kan der dog ligeledes ydes stipendier til studerende, der foelger kurser uden for det europaeiske net, som er omhandlet ovenfor .  4 .  For at sikre en rimelig fordeling af stipendierne tager Faellesskabet hensyn til antallet af studerende, der skal udveksles gennem det europaeiske universitetsnet, efterhaanden som dette udvikler sig, og laegger et gennemsnitligt stipendiebeloeb paa 2 000  ECU pr . aar til grund. Hver medlemsstat tildeles mindst 75 stipendier det foerste aar, og dette antal forhoejes derefter gradvis til 150 om aaret . Resterende midler fordeles mellem medlemsstaterne efter foelgende kriterier : det samlede antal studerende ved  universiteterne som defineret i artikel 3 samt det samlede antal unge mellem 18 og 25 aar i hver medlemsstat .  5 .  Faellesskabets stipendier til studerende administreres af de kompetente myndigheder, der er udpeget af medlemsstaterne i forbindelse med ERASMUS-programmet . Disse myndigheder kan tildele stipendier paa indtil 5 000 ECU pr . studerende, paa basis af et  ophold i udlandet af en varighed svarende til et helt akademisk aar, paa foelgende betingelser :  a )  stipendierne skal bidrage til at daekke de ekstraudgifter, der er forbundet med mobiliteten ( herunder rejseomkostninger, udgifter til sprogkurser i vaertslandet og ekstraudgifter i forbindelse med den studerendes ophold uden for sit hjemland ) b ) der gives fortrinsstilling til fremmedsprogsstuderende, som foelger kurser, der indgaar i det europaeiske net, og til kommende fremmedsprogslaerere ( naar uddannelsessystemet i en medlemsstat goer det muligt at identificere dem ) c ) der gives fortrinsstilling til studerende, der foelger kurser i de fremmedsprog, der sjaeldent undervises i, og som er mindst anvendt d ) der kan kun ydes stipendier i tilfaelde, hvor den studieperiode, der skal tilbringes i en anden medlemsstat, fuldt ud anerkendes af den studerendes eget universitet e ) vaertsuniversitetet maa ikke opkraeve indskrivningsgebyr, og i givet fald betaler stipendiemodtagerne fortsat gebyrer til deres eget universitet f ) stipendierne skal saedvanligvis ydes for studieperioder i en anden medlemsstat af mindst tre maaneders og hoejst et aars varighed; der ydes normalt ikke stipendier til foersteaarsstuderende g ) stipendier og laan, som studerende har ret til i deres eget land, ydes fortsat ubeskaaret til studerende under deres studieophold ved vaertsuniversitetet .  6 .  Enhver aendring i ERASMUS-programmet vedroerende kriterierne for fastsaettelsen af det beloeb, der stilles til raadighed for medlemsstaterne, eller vedroerende det beloeb, der ydes til stipendier, faar virkning for denne aktion under LINGUA-programmet .  Mobilitets - og udvekslingsstipendier til undervisningspersonale og administratorer inden for hoejere uddannelse 7 .  Faellesskabet yder stoette til undervisningspersonale og administratorer inden for hoejere uddannelse, der arbejder med fremmedsprogsundervisning, med henblik paa ophold i andre medlemsstater med det formaal :  - at planlaegge og forberede programmer for universitetssamarbejde sammen med kolleger i andre medlemsstater - at opstille isaer de noedvendige betingelser for udveksling af studerende og for gensidig anerkendelse af studieperioder i udlandet - at udveksle erfaringer om den seneste udvikling i metoderne for fremmedsprogsundervisning - at erhverve europaeisk erfaring med hensyn til tilrettelaeggelse af fremmedsprogslaereres grunduddannelse - at forberede opfoelgningen af og at evaluere pilotprojekter til fremme af undervisningen i fremmedsprog ved hoejere uddannelsesinstitutioner for studerende, som studerer fremmedsprog i tilknytning til et andet fag .  8 .  Faellesskabet yder ligeledes stoette for at tilskynde til en stoerre mobilitet for personalet ved fremmedsprogsundervisningen paa universiteterne med henblik paa at bidrage til opbygning af integrerede kurser og at give undervisningspersonalet mulighed  for i en periode at undervise paa universiteter i de forskellige medlemsstater inden for rammerne af det europaeiske net .     AKTION III  FORANSTALTNINGER TIL FREMME AF KENDSKABET TIL FREMMEDSPROG, SOM ANVENDES FAGLIGT OG INDEN FOR ERHVERVSLIVET Denne aktion har ikke til formaal at traede i stedet for de aktiviteter, som udfoldes af virksomheder eller andre organer inden for den erhvervsorienterede sproguddannelse . Den har til formaal gennem flere strategiske foranstaltninger at bidrage til  udviklingen af undervisningen i og tilegnelsen af fremmedsprog som en vaesentlig del af arbejdstagernes og undervisernes faglige uddannelse, saerlig i smaa og mellemstore virksomheder . Denne aktion bestaar af de nedenfor anfoerte foranstaltninger .  A .  Behovsanalyse Faellesskabet stoetter udarbejdelsen og udbredelsen af teknikker til bestemmelse og analyse af behovet for kendskab til fremmedsprog og for uddannelse i fremmedsprog inden for faglige organisationer, arbejdstagerorganisationer og virksomheder, saerlig smaa  og mellemstore virksomheder . Denne stoette ledsages af en undersoegelse af teknikker af denne art, som anvendes i medlemsstaterne og i virksomhederne; undersoegelsen foelges op af udviklingsaktiviteter inden for et rimeligt udsnit af virksomheder .  B .  Udvikling af undervisningsmateriale og metoder til selvstudium B.1 .  Pilotprojekter for udvikling af materiale Faellesskabet yder, paa grundlag af pilotprojekter, stoette til udarbejdelse af didaktisk materiale til undervisning i fremmedsprog, tilpasset de specifikke behov i erhvervslivets forskellige brancher eller omraader inden for de forskellige  faellesskabssprog . Der gives en fortrinsstilling til projekter vedroerende de fremmedsprog, der sjaeldent undervises i, og som er mindst anvendt Der tages hensyn til erfaringerne fra andre faellesskabsprogrammer ( f.eks . Eurotra ).  B.2 .  Stoette til metoder til selvstudium af sprog paa erhvervsmaessige og teknologiske omraader Kommissionen yder stoette til projekter, der involverer virksomheder eller faglige organisationer i mindst to medlemsstater, og som anvender metoder til selvstudium af fremmedsprog ( herunder samtlige multimedier ) for at oege mulighederne for  individualiseret, intensiv undervisning .  B.3 .  Faellesansoegninger om stoette til de aktiviteter, der er omhandlet i afsnit B, nr . 1 og 2, indsendes enten direkte til Kommissionen eller gennem det eller de organer, der er naevnt i artikel 7 .  For projekter, hvortil Faellesskabet yder stoette, skal det :  a )  vaere klart, at brugerne er involveret b )  kunne paavises, at de foreslaaede aktioner betyder en forbedring enten ved deres muligheder for nyskabelse eller ved deres multiplikatoreffekt .  Projekterne vil have bedre muligheder for at opnaa faellesskabsstoette, hvis de har betydning for flere medlemsstater .  Kommissionen tager hensyn til udtalelsen om projekterne fra de ansvarlige for det kompetente organ i den paagaeldende medlemsstat .  Faellesskabsstoetten kan normalt ikke overstige 50 % af udgifterne til de godkendte projekter .  Kommissionen drager omsorg for at sikre mulige forbindelser med andre faellesskabsprogrammer som DELTA, MEDIA og COMETT samt med lignende programmer fra andre internationale organisationer, saasom Europaraadet .  C .  Fremme af mobilitet og sproglig udveksling Kommissionen yder stoette til indfoerelse af en udvekslings - og mobilitetsordning for repraesentanter for smaa og mellemstore virksomheder og for faglige organisationer, der beskaeftiger sig med erhvervsorienteret fremmedsprogsundervisning .  Udveksling af undervisere i fremmedsprog, som er specialiseret paa forskellige faglige og teknologiske omraader, kan ligeledes stoettes af Kommissionen . Denne udveksling finder sted med henblik paa forberedelse af de under afsnit B fastsatte  foranstaltninger .  D .  Indfoerelse af certifikater I samarbejde med repraesentanter for det paagaeldende fag eller den paagaeldende erhvervssektor ydes der stoette til uddannelsesinstitutioner i medlemsstaterne, som udarbejder undervisningsprogrammer og udsteder eksamensbeviser, med henblik paa indfoerelse af  kurser i fremmedsprog, som er tilrettelagt for disse fag eller erhvervssektorer, og med henblik paa udarbejdelse af undervisningsprogrammer og undervisningsmateriale i tilknytning hertil . De forsoeg, der allerede er gennemfoert, skal udnyttes og overfoeres  paa andre sprog .  Institutioner i mindst to medlemsstater opfordres til at forelaegge faellesansoegninger om stoette gennem det eller de organer, der er naevnt i artikel 7 . Faellesskabet yder stoette paa op til 50 % af udgifterne til det godkendte projekt .  De aktiviteter, hvortil der ydes stoette inden for denne aktion, gennemfoeres i forstaaelse med de organer, der er naevnt i artikel 7 . Naermere bestemmelser fastsaettes inden for rammerne af de generelle retningslinjer, der er naevnt i artikel 9, stk . 3 .     AKTION IV  FORANSTALTNINGER TIL FREMME AF UDVIKLINGEN INDEN FOR UDVEKSLING AF UNGE UNDER FAGLIG, ERHVERVSMAESSIG ELLER TEKNISK UDDANNELSE I FAELLESSKABET 1 .  Der ydes finansiel stoette til et eller flere organer i hver medlemsstat, udpeget i overensstemmelse med artikel 7, som et bidrag til udviklingen af skoleudvekslinger for unge under faglig, erhvervsmaessig eller teknisk uddannelse af mindst 14 dages  varighed, der indgaar som led i et undervisningsprogram .  Hver medlemsstat kan definere dette udtryk og begraense eller udvide dets raekkevidde, f.eks. til alle over 16 aar eller alle under uddannelse ud over undervisningspligtens raekkevidde .  2 .  Denne finansielle stoette ydes af Kommissionen til daekning af udgifterne i forbindelse med udarbejdelse, gennemfoerelse og opfoelgning af saadanne undervisningsprogrammer, der normalt er for elever i aldersgruppen 16 til 25 aar .  3 .  Ved beregningen af den stoette, der ydes til de enkelte medlemsstater, tages der hensyn til :  - antallet af unge i aldersgruppen 16 til 25 aar i befolkningen - medlemsstatens bruttonationalprodukt pr . indbygger i forhold til faellesskabsgennemsnittet - den geografiske afstand mellem medlemsstaterne - en mere harmonisk fordeling af antallet af udvekslinger inden for Faellesskabet .  Stoetten til udvekslingerne maa ikke overstige 50 % af de samlede udgifter ( rejse og program ), men i visse behoerigt begrundede tilfaelde den dog daekke op til 75 % af udgifterne .  4 .  For at opnaa stoette fra Faellesskabet skal skoleudvekslingerne for unge under faglig, erhvervsmaessig eller teknisk uddannelse tage udgangspunkt i et undervisningsprogram; deres formaal skal vaere at forbedre kommunikationsfaerdighed paa fremmedsprog og  medvirke til at oege deltagernes motivation for at forbedre deres kendskab til fremmedsprog .  Paa baggrund af ovenstaaende vil der ved tildeling af tilskud isaer blive lagt vaegt paa undervisningsprogrammer, som :  - omfatter nyskabende forsoeg med skoleudvekslinger for unge under faglig, erhvervsmaessig eller teknisk uddannelse eller med fremmedsprogsindlaering - laegger vaegt paa den europaeiske dimension i den faglige, erhvervsmaessige og tekniske uddannelse - styrker undervisningen i de fremmedsprog, der sjaeldent undervises i, og som er mindst udbredt inden for Faellesskabet .  5 .  Der ydes endvidere gennem de i nr . 1, ovenfor omhandlede organer stoette til tilrettelaeggelsen af en ordning for forberedende besoeg forud for saadanne udvekslinger, der skal gennemfoeres af de for udvekslingerne ansvarlige i de paagaeldende  institutioner . Det gennemsnitlige bidrag vil beloebe sig til 500 ECU pr . besoeg .  6 .  Naermere bestemmelser fastsaettes inden for rammerne af de generelle retningslinjer for programmets gennemfoerelse, der er vedtaget i overensstemmelse med artikel 9 .     AKTION V  SUPPLERENDE FORANSTALTNINGER A . 1 .  Faellesskabet yder supplerende stoette til de organer, der udpeges af medlemsstaterne i henhold til artikel 7 .  Faellesskabets stoette ydes som tilskud til etablering af et kommunikationsnet mellem organerne, med henblik paa at lette det gensidige samarbejde og saaledes bidrage til virkeliggoerelsen af maalene for LINGUA-programmet .  2 .  Faellesskabsfinansieringen skal stoette den internationale udveksling mellem organerne . Stoetten skal ligeledes bidrage til at fremme virkeliggoerelsen af maalsaetningerne og til at udbrede resultaterne af de retningslinjer og foranstaltninger, som  fastsaettes inden for rammerne af LINGUA-programmet .  3 .  Med det formaal at tilvejebringe et informationsgrundlag vedroerende aktiviteterne under LINGUA-programmet og udvide samarbejdet i Faellesskabet paa dette omraade yder programmet stoette til sammenslutninger paa europaeisk plan, herunder navnlig  sammenslutninger, der beskaeftiger sig med metoder inden for fremmedsprogsundervisningen og med at styrke brugen af fremmedsprog i medierne .  4 .  Der ydes paa faellesskabsplan den noedvendige tekniske bistand til stoette for de aktiviteter, der ivaerksaettes i overensstemmelse med denne afgoerelse, under hensyn til behovet for bedre kendskab inden for Faellesskabet til nyskabende initiativer paa visse  omraader og for at fremme en afbalanceret udvikling, der tilskynder til undervisning i og tilegnelse af alle fremmedsprogene . Endelig tager Kommissionen saerlige skridt til at sikre udvikling og loebende evaluering af disse aktiviteter samt udbredelse paa  alle faellesskabssprogene af de indvundne erfaringer .  B .  1 .  Der ydes i LINGUA-programmets indledende fase paa forsoegsbasis finansiel stoette for at bidrage til en stoerre variation i undervisningen i og tilegnelsen af fremmedsprog gennem bistand til udvikling og udveksling af undervisningsmateriale inden for de  sprog, der sjaeldent undervises i, og som er mindst anvendt .  2 .  Der indkaldes faellesansoegninger fra skoler i flere medlemsstater med opstilling af en treaarig udviklingsplan for udarbejdelsen af det ovenfor omhandlede undervisningsmateriale .


title: Rådets afgørelse (EU) 2015/1098 af 19. juni 2015 om konstatering af, at Det Forenede Kongerige ikke har truffet virkningsfulde foranstaltninger til opfølgning af Rådets henstilling af 2. december 2009

text:
               8.7.2015

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 180/1

         RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2015/1098
   af 19. juni 2015
   om konstatering af, at Det Forenede Kongerige ikke har truffet virkningsfulde foranstaltninger til opfølgning af Rådets henstilling af 2. december 2009
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 126, stk. 8,
   under henvisning til henstilling fra Europa-Kommissionen, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               I henhold til artikel 126 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) skal medlemsstaterne undgå uforholdsmæssigt store offentlige underskud.

               (2)

               I henhold til punkt 4 i protokol nr. 15 om visse bestemmelser vedrørende Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til TEUF, finder forpligtelsen efter artikel 126, stk. 1, i TEUF til at undgå uforholdsmæssigt store offentlige underskud ikke anvendelse på Det Forenede Kongerige, medmindre landet indfører euroen. I henhold til punkt 5 i protokollen bestræber Det Forenede Kongerige sig på at undgå et uforholdsmæssigt stort offentligt underskud.

               (3)

               Stabilitets- og vækstpagten er baseret på målsætningen om sunde offentlige finanser som et middel til at styrke forudsætningerne for prisstabilitet og for en holdbar og stærk vækst, som fører til øget beskæftigelse. Stabilitets- og vækstpagten omfatter Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 (1), der blev vedtaget for at fremme en hurtig korrektion af uforholdsmæssigt store offentlige underskud.

               (4)

               Den 8. juli 2008 fastslog Rådet i overensstemmelse med artikel 104, stk. 6, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (TEF), at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Det Forenede Kongerige (2), og rettede henstillinger om, at landet skulle bestræbe sig på at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i finansåret 2009/10 i overensstemmelse med artikel 104, stk. 7, i TEF og artikel 3 i forordning (EF) nr. 1467/97. Rådet fastsatte, at der skulle træffes virkningsfulde foranstaltninger senest den 8. januar 2009 (3).

               (5)

               Den 27. april 2009 fastslog Rådet i overensstemmelse med artikel 104, stk. 8, i TEF, at Det Forenede Kongerige ikke havde truffet virkningsfulde foranstaltninger til at efterkomme Rådets henstilling af 8. juli 2008 (4).

               (6)

            I erkendelse af, at Det Forenede Kongeriges budgetstilling i 2009-10 skyldtes gennemførelsen af foranstaltninger svarende til ca. 1
                   % af BNP, hvilket var en passende reaktion på den europæiske økonomiske genopretningsplan, samt de økonomiske stabilisatorers frie spil, rettede Rådet den 2. december 2009 en revideret henstilling efter artikel 126, stk. 7, i TEUF om at bringe situationen med det uforholdsmæssigt store underskud til ophør senest i 2014-15. For at bringe det offentlige underskud ned under 3 % af BNP på troværdig og holdbar vis fik Det Forenede Kongerige særligt henstilling om, at: a) gennemføre de finanspolitiske foranstaltninger i 2009-10 som planlagt i 2009-budgettet, undgå yderligere foranstaltninger, som kunne bidrage til at forringe de offentlige finanser, og starte konsolideringen i 2010-11 for at bringe underskuddet ned under referenceværdien senest i 2014-15, b) sikre en gennemsnitlig årlig finanspolitisk tilpasning på 1
                   % af BNP mellem 2010-11 og 2014-15, hvilket også burde bidrage til igen at få bruttogældskvoten til at falde i retning af referenceværdien i et tilfredsstillende tempo ved at genskabe et passende primært overskud, og c) nærmere præcisere de yderligere foranstaltninger, der er nødvendige for at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2014-15, hvis konjunkturerne tillader det, og fremskynde nedbringelsen af underskuddet, hvis de økonomiske eller budgetmæssige vilkår viser sig at blive bedre end forventet på daværende tidspunkt. I sin henstilling af 2. december 2009 fastsatte Rådet den 2. juni 2010 som frist til at træffe virkningsfulde foranstaltninger, jf. artikel 3, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1467/97.

               (7)

               Den 6. juli 2010 konkluderede Kommissionen på grundlag af Kommissionens forårsprognose fra 2010, at Det Forenede Kongerige havde truffet virkningsfulde foranstaltninger i overensstemmelse med Rådets henstilling af 2. december 2009, og at det på dette tidspunkt ikke var nødvendigt at tage yderligere skridt som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud.

               (8)

               En ny vurdering af de foranstaltninger, som Det Forenede Kongerige har truffet for at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2014-15 som reaktion på Rådets henstilling af 2. december 2009 efter artikel 126, stk. 7, i TEUF fører til følgende konklusioner:

                           —

                           Det Forenede Kongerige oplevede et kraftigt fald i BNP-væksten som følge af den globale økonomiske og finansielle krise i 2008-09, som også påvirkede de offentlige finanser. Det offentlige underskud voksede til 10,9 % af BNP i 2009-10. Dette skyldtes navnlig et fald i indtægterne og større udgifter til den sociale sikringsordning som følge af nedgangen i den økonomiske aktivitet samt stimulerende foranstaltninger bebudet af regeringen i 2009-10. Det Forenede Kongerige gennemførte en konsolideringsplan, som hovedsageligt fokuserede på udgiftsnedskæringer og bragte underskuddet ind på en nedadgående kurs.

                           —

                           I 2010-11 udgjorde det offentlige underskud 9,1 % af BNP. De foranstaltninger, der blev gennemført af Det Forenede Kongerige samme år, var fastlagt i regeringens »pre-budget report« fra december, budgettet fra marts og det andet nødbudget, som blev vedtaget i juni efter parlamentsvalget. I oktober 2010 blev der ligeledes offentliggjort en udgiftsoversigt. Foranstaltningerne blev gennemgående udskudt til et senere tidspunkt og lagde mere vægt på udgiftsnedskæringer end skattestigninger. I perioden frem til 2014-15 er der i marts-budgetterne, »Autumn Statements« og udgiftsoversigterne ikke foretaget væsentlige ændringer af de oprindelige konsolideringsplaner. Programmet, som blev gennemført over fem år, fokuserede på betydelige udgiftsnedskæringer i ministerierne samt lønstop og nedbringelse af velfærdsudgifterne. Generelt omfattede de vigtigste skatterelaterede foranstaltninger en stigning i standardmomssatsen, indførelse af og en stigning i bankafgifterne, højere socialsikringsbidrag, nedsættelse af selskabsskatten, stigninger i skatten på personlig indkomst, nedskæringer i punktafgifterne og foranstaltninger til at bekæmpe skatteunddragelse. Fra 2012-13 begunstiges underskuddet også af overførslerne af udbytte fra Bank of England gennem ordningen for overtagelse af aktiver (»Asset Purchase Facility«). Takket være gennemførelsen af konsolideringsplanen faldt det nominelle underskud hvert år til henholdsvis 7,7 % af BNP i 2011-12, 7,6 % af BNP i 2012-13, 5,9 % af BNP i 2013-14 og 5,2 % af BNP i 2014-15. Det strukturelle underskud udgjorde 7,0 % af BNP i 2010-11, 5,9 % af BNP i både 2011-12 og 2012-13, 4,6 % af BNP i 2013-14 og 4,7 % af BNP i 2014-15.

                           —

                           I perioden 2010-11 til 2014-15 er der gjort en gennemsnitlig strukturel indsats svarende til 0,7 % af BNP. Når der tages højde for justeringerne af den potentielle outputvækst mellem den aktuelle prognose og den, der lå til grund for Rådets henstillinger af 2. december 2009, og udviklingen af indtægterne sammenlignet med standardelasticiteten i BNP-væksten, skønnes den gennemsnitlige årlige strukturelle indsats i løbet af perioden at være på 1,1 % af BNP, hvilket er lavere end den gennemsnitlige årlige indsats på 1 %, der er angivet i Rådets henstilling.

                           —

                           De kumulerede diskretionære konsolideringsforanstaltninger, som var fastlagt i »pre-budget report« fra 2009 og »Autumn Statements« fra 2014, anslås at beløbe sig til ca. 3,5 % af BNP i perioden 2010-11 til 2014-15.

                           —

                           Den offentlige bruttogæld er fortsat steget i al den tid, hvor landet har været underlagt proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, og nåede op på 88,4 % af BNP i 2014-15. Denne forværring af gældskvoten skyldes hovedsagelig det store underskud, men også interventioner i finanssektoren.

               (9)

            Disse faktorer fører til den konklusion, at Det Forenede Kongerige, trods gennemførelsen af det fastlagte konsolideringsprogram, ikke har bragt det uforholdsmæssigt store underskud til ophør i 2014-15. Det Forenede Kongerige har desuden ikke sikret den gennemsnitlige finanspolitiske indsats på 1
                   %, som Rådet henstillede til den 2. december 2009. Det Forenede Kongeriges reaktion på Rådets henstilling efter artikel 126, stk. 7, i TEUF af 2. december 2009 har samlet set ikke været tilstrækkelig —
         VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
   Artikel 1
   Det Forenede Kongerige har ikke truffet virkningsfulde foranstaltninger som reaktion på Rådets henstilling af 2. december 2009.
   Artikel 2
   Denne afgørelse er rettet til Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland.

      Udfærdiget i Luxembourg, den 19. juni 2015,

            På Rådets vegne

         J. REIRS

            Formand

      (1)  Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 af 7. juli 1997 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (EFT L 209 af 2.8.1997, s. 6).

      (2)  Rådets beslutning 2008/713/EF af 24. juli 2008 om et uforholdsmæssigt stort underskud i Det Forenede Kongerige (EUT L 238 af 5.9.2008, s. 5).

      (3)  Alle dokumenter relateret til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud over for Det Forenede Kongerige findes på: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/uk_en.htm

      (4)  Rådets beslutning 2009/409/EF af 27. april 2009 om konstatering i henhold til traktatens artikel 104, stk. 8, af, om Det Forenede Kongerige har truffet virkningsfulde foranstaltninger til opfølgning af Rådets henstilling af 8. juli 2008 i henhold til artikel 104, stk. 7 (EUT L 132 af 29.5.2009, s. 11).


title: Rådets afgørelse af 29. april 2004 om udnævnelse af Den Tjekkiske Republiks, Estlands, Cyperns, Letlands, Litauens, Ungarns, Maltas, Polens, Sloveniens og Slovakiets medlemmer af og suppleanter til Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen

text:
               30.4.2004

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 116/11

      RÅDETS AFGØRELSE

   af 29. april 2004
   om udnævnelse af Den Tjekkiske Republiks, Estlands, Cyperns, Letlands, Litauens, Ungarns, Maltas, Polens, Sloveniens og Slovakiets medlemmer af og suppleanter til Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen
   (2004/C 116/03)
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
   under henvisning til akterne vedrørende Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse af Den Europæiske Union (1), særlig artikel 52,
   under henvisning til Rådets afgørelse 2003/C 218/01 af 22. juli 2003 om nedsættelse af et rådgivende udvalg for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen, særlig artikel 3,
   under henvisning til de indstillinger, Rådet har fået forelagt af ovennævnte staters regeringer, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Rådet har ved afgørelse af 22. december 2003 (2) udnævnt medlemmerne af og suppleanterne til Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen for perioden fra den 1. januar 2004 til den 31. december 2006.

               (2)

               Der skal udnævnes medlemmer af og suppleanter til Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen fra de nye medlemsstater for perioden indtil den 31. december 2006 —

         TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
   Eneste artikel
   Følgende udnævnes til medlemmer af og suppleanter til Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen for perioden fra den 1. maj 2004 til den 31. december 2006:
   I.   REGERINGSREPRÆSENTANTER

               Land

               Medlemmer

               Suppleanter

               Den Tjekkiske Republik

               Daniela KUBÍČKOVÁ

               Josef JIRKAL
               Michael VÍT

               Estland

               Ivar RAIK

               Katrin LEPISK
               Tooma VALNER

               Cypern

               Leandros NICOLAIDES

               Anastasios YIANNAKI
               Marios KOURTELLIS

               Letland

               Renārs LŪSIS

               Inta LAGANOVSKA
               Jānis BĒRZIŅŠ

               Litauen

               Romas KANCEVICIUS

               Jonas NAUJALIS
               Rita ZUBKEVICIUTE

               Ungarn

               András BÉKÉS

               György UNGVÁRY
               Péter ESZTÓ

               Malta

               Mark GAUCI

               Vince ATTARD
               Silvio FARRUGIA

               Polen

               Danuta KORADECKA

               Daniel PODGÓRSKI
               …

               Slovenien

               Tatjana PETRIČEK

               Mojca GRUNTAR ČINČ
               Jože HAUKO

               Slovakiet

               Elena BARTUNKOVÁ

               L'ubica HETTYCHOVÁ
               Ivan MAJER

         II.   ARBEJDSTAGERREPRÆSENTANTER

               Land

               Medlemmer

               Suppleanter

               Den Tjekkiske Republik

               Pavel SKÁCELÍK

               Vlastimil ALTNER
               Luboš POMAJBÍK

               Estland

               Argo SOON

               Peeter ROSS
               Ülo KRISTJUHAN

               Cypern

               Nikos ANDREOU

               Olga POULIDA
               …

               Letland

               Ziedonis ANTAPSONS

               Mārtiņš PUŽULS
               Ija RUDZĪTE

               Litauen

               Rimantas KUMPIS

               Aurelija MALUKAITE
               Gediminas MOZURA

               Ungarn

               Pál GERGELY

               Károly GYÖRGY
               Szilvia BORBÉLY

               Malta

               Saviour SAMMUT

               Joseph GERADA
               …

               Polen

               Iwona PAWLACZYK

               Jacek GADOWSKI
               Ludwik STASZAK

               Slovenien

               Lučka BÖHM

               Vilko ŠVAB
               Spomenka GERŽELJ

               Slovakiet

               Peter RAMPAŠEK

               Jaroslav BOBELA
               Ján KOŠOVSKÝ

         III.   ARBEJDSGIVERREPRÆSENTANTER

               Land

               Medlemmer

               Suppleanter

               Den Tjekkiske Republik

               Miroslav BURIŠÍN

               František HROBSKÝ
               Ludmilla HÁLKOVOVÁ

               Estland

               Iren VÕITRA

               Ilmar LINK
               Kristiina KIBE

               Cypern

               Petros PETROU

               Lefteris CARYDIS
               …

               Letland

               Aleksandrs GRIGORJEVS

               Edgars KORČAGINS
               Irēna UPZARE

               Litauen

               Jonas GUZAVICIUS

               Laura SIRVYDIENE
               Vytautas TRECIOKAS

               Ungarn

               József István KOVÁCS

               Antal SZABADKAI
               Judit NOSZTRAI

               Malta

               John SCICLUNA

               Joe DELIA
               …

               Polen

               …

               Julia ROLA-JANICKA
               Jacek MĘCINA

               Slovenien

               Azra SERAŽIN

               Nina GLOBOČNIK
               Slavi PIRŠ

               Slovakiet

               Juraj UHEREK

               Milan ONDAŠ
               …

      Udfærdiget i Luxembourg, den 29. april 2004.

            På Rådets vegne

         M. McDOWELL

            Formand

      (1)  EUT L 236 af 23.9.2003.

      (2)  EUT C 321 af 31.12.2003, s. 17.