title: Europa-Parlamentets afgørelse af 5. maj 2010 om decharge for gennemførelsen af budgettet for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse for regnskabsåret 2008

text:
               25.9.2010

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 252/124

         EUROPA-PARLAMENTETS AFGØRELSE
   af 5. maj 2010
   om decharge for gennemførelsen af budgettet for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse for regnskabsåret 2008
   (2010/510/EU)
   EUROPA-PARLAMENTET,
   der henviser til det endelige årsregnskab for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse for regnskabsåret 2008,
   der henviser til Revisionsrettens beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse for regnskabsåret 2008, med centrets svar (1),
   der henviser til Rådets henstilling af 16. februar 2010 (5827/2010 — C7-0061/2010),
   der henviser til EF-traktatens artikel 276 og artikel 319 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   der henviser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (2), særlig artikel 185,
   der henviser til Rådets forordning (EØF) nr. 337/75 af 10. februar 1975 om oprettelse af et europæisk center for udvikling af erhvervsuddannelse (3), særlig artikel 12a,
   der henviser til Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002 af 19. november 2002 om rammefinansforordning for de organer, der er omhandlet i artikel 185 i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (4), særlig artikel 94,
   der henviser til forretningsordenens artikel 77 og bilag VI,
   der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget og udtalelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A7-0091/2010),

               1.

               meddeler direktøren for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse decharge for gennemførelsen af centrets budget for regnskabsåret 2008;

               2.

               fremsætter sine bemærkninger i nedenstående beslutning;

               3.

               pålægger sin formand at sende denne afgørelse og beslutningen, der er en integrerende del heraf, til direktøren for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse, Rådet, Kommissionen og Revisionsretten og drage omsorg for, at de offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende (L-udgaven).

         Jerzy BUZEK

            Formand

         Klaus WELLE

            Generalsekretær

      (1)  EUT C 304 af 15.12.2009, s. 118.

      (2)  EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.

      (3)  EFT L 39 af 13.2.1975, s. 1.

      (4)  EFT L 357 af 31.12.2002, s. 72.
    ---documentbreak---

               25.9.2010

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 252/125

         EUROPA-PARLAMENTETS BESLUTNING
   af 5. maj 2010
   med bemærkningerne, der er en integrerende del af afgørelsen om decharge for gennemførelsen af budgettet for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse for regnskabsåret 2008
   EUROPA-PARLAMENTET,
   der henviser til det endelige årsregnskab for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse for regnskabsåret 2008,
   der henviser til Revisionsrettens beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse for regnskabsåret 2008, med centrets svar (1),
   der henviser til Rådets henstilling af 16. februar 2010 (5827/2010 — C7-0061/2010),
   der henviser til EF-traktatens artikel 276 og artikel 319 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   der henviser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (2), særlig artikel 185,
   der henviser til Rådets forordning (EØF) nr. 337/75 af 10. februar 1975 om oprettelse af et europæisk center for udvikling af erhvervsuddannelse (3), særlig artikel 12a,
   der henviser til Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002 af 19. november 2002 om rammefinansforordning for de organer, der er omhandlet i artikel 185 i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (4), særlig artikel 94,
   der henviser til forretningsordenens artikel 77 og bilag VI,
   der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget og udtalelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A7-0091/2010),

               A.

               der henviser til, at Revisionsretten har fastslået, at den har fået rimelig sikkerhed for, at årsregnskabet for regnskabsåret 2008 er rigtigt, og at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige,

               B.

               der henviser til, at Europa-Parlamentet den 23. april 2009 meddelte decharge til direktøren for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelser for gennemførelsen af centrets budget for regnskabsåret 2007 (5), og i beslutningen med bemærkningerne til afgørelsen bl.a. henledte opmærksomheden på bemærkninger fra Revisionsretten vedrørende den store andel af fremførsler og bortfaldne bevillinger samt nødvendigheden af at definere præcise målsætninger og indikatorer i forbindelse med programmeringen og at fastlægge en klar sammenhæng mellem målsætningerne og de budgetmidler, der skal til for at opfylde dem,

               1.

               giver udtryk for tilfredshed med, at Revisionsretten har erklæret instituttets årsregnskab for regnskabsåret 2008 for lovligt og formelt rigtigt;

      Præstationer

               2.

               glæder sig over, at Revisionsretten har afgivet en positiv revisionserklæring for centret for regnskabsåret 2008, ikke kun for regnskabernes, men også for de underliggende transaktioners vedkommende; konstaterer, at centret har gjort enorme fremskridt med hensyn til proceduren for udarbejdelse af aktivfortegnelsen til identifikation, registrering og kapitalkonvertering af aktiver, til dokumentation for interne styringsprocesser og til udbudsprocedurerne;

               3.

               fremhæver endnu en gang, hvor vigtigt det er, at centret anvender SMART-mål og RACER-indikatorer i programmeringen for at kunne evaluere gennemførelsen; tager dog til efterretning, at centret har erklæret, at det har taget højde for disse bemærkninger i programmet for 2009; opfordrer endvidere centret til at overveje at lade et Gantt-diagram indgå i programmeringen af de operationelle aktiviteter, så det hurtigt kan fastslås, hvor lang tid den enkelte ansatte har brugt på et projekt, og en resultatorienteret tilgang kan fremmes;

               4.

               glæder sig dog over, at centret i 2010 på forsøgsbasis vil indføre et system til registrering af den enkelte ansattes tidsforbrug på centrets projekter;

               5.

               opfordrer centret til i en oversigt, der vedføjes næste beretning fra Revisionsretten, at foretage en sammenligning mellem de tiltag, der er blevet gennemført i det regnskabsår, der er under dechargebehandling, og de tiltag, der er gennemført i det forudgående regnskabsår, således at dechargemyndigheden bedre kan vurdere centrets præstationer fra år til år;

               6.

               glæder sig over det tætte samarbejde og synergierne mellem Cedefop og Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut som følge af de to agenturers relaterede ansvarsområder; opfordrer begge agenturer til at indarbejde en detaljeret opfølgende rapport om samarbejdsaftalen i deres aktivitetsrapporter for 2009;

      Budgetmæssig og økonomisk forvaltning

               7.

               gør opmærksom på, at centret igen har fremført bevillinger (25 % af betalingsbevillingerne svarende til 1 400 000 EUR); understreger, at dette forhold er tegn på svagheder ved programmeringen og kontrollen af de opdelte bevillinger til operationelle aktiviteter;

      Menneskelige ressourcer

               8.

               henviser til, at centret beskæftiger 128 medarbejdere og i 2009 har indført et målesystem for præstationer; forventer at blive holdt orienteret om resultaterne af dette system;

      Intern revision

               9.

               påskønner, at centret er det første agentur, der frivilligt lader sig underkaste en pilotrevision af den etiske ramme; konstaterer, at denne revision blev gennemført fra den 16. til den 20. februar 2009 af et team bestående af tre revisorer, og at Den Interne Revisionstjeneste (IAS) har bekræftet, at centret har udviklet en god etisk ramme;

               10.

               anerkender, at centret siden 2006 har gennemført 15 ud af 30 henstillinger fra IAS; fastslår, at 6 af de 15 stadig ikke gennemførte henstillinger anses for at være »meget vigtige«, og at de hovedsagelig vedrører forvaltning af menneskelige ressourcer (f.eks. de ansattes præstationer, fastsættelse af personlige mål og af Personaleudvalgets roller og ansvar); forventer fremskridt på dette område, der er så væsentligt for centrets arbejde, og anmoder om at blive holdt underrettet herom;

               11.

               henviser vedrørende øvrige bemærkninger, der ledsager dechargeafgørelsen, og som er af horisontal karakter, til sin beslutning af 5. maj 2010 (6) om præstationer, økonomisk forvaltning og kontrol med agenturer.

      (1)  EUT C 304 af 15.12.2009, s. 118.

      (2)  EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.

      (3)  EFT L 39 af 13.2.1975, s. 1.

      (4)  EFT L 357 af 31.12.2002, s. 72.

      (5)  EUT L 255 af 26.9.2009, s. 141.

      (6)  Se side 241 i denne EUT.


Avis juridique important

|

32003D0662

2003/662/FUSP: Rådets afgørelse 2003/662/FUSP af 26. maj 2003 om indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Tyrkiet om Republikken Tyrkiets deltagelse i de EU-ledede styrker i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien

EU-Tidende nr. L 234 af 20/09/2003 s. 0022 - 0022

Rådets afgørelse 2003/662/FUSPaf 26. maj 2003om indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Tyrkiet om Republikken Tyrkiets deltagelse i de EU-ledede styrker i Den Tidligere Jugoslaviske Republik MakedonienRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 24,under henvisning til formandskabets henstilling, ogud fra følgende betragtninger:(1) Den 27. januar 2003 vedtog Rådet fælles aktion 2003/92/FUSP om Den Europæiske Unions militæroperation i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien(1).(2) Ifølge artikel 8 i den fælles aktion skal detaljerede ordninger vedrørende tredjelandes deltagelse fastlægges i en aftale i overensstemmelse med EU-traktatens artikel 24.(3) I forlængelse af Rådets afgørelse af 18. marts 2003, der bemyndigede generalsekretæren/den højtstående repræsentant til at indlede forhandlinger, har generalsekretæren/den højtstående repræsentant ført forhandlinger om en aftale med Republikken Tyrkiet om Republikken Tyrkiets deltagelse i de EU-ledede styrker i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien.(4) Denne aftale bør godkendes -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1Aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Tyrkiet om Republikken Tyrkiets deltagelse i de EU-ledede styrker i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien godkendes herved på Den Europæiske Unions vegne.Teksten til aftalen er knyttet til denne afgørelse.Artikel 2Formanden for Rådet bemyndiges til at udpege de(n) person(er), der er beføjet til at undertegne aftalen med bindende virkning for Den Europæiske Union.Artikel 3Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.Artikel 4Denne afgørelse har virkning fra dagen for vedtagelsen.Udfærdiget i Bruxelles, den 26. maj 2003.På Rådets vegneG. DrysFormand(1) EUT L 34 af 11.2.2003, s. 26.


Avis juridique important

|

31997D0419(01)

Domstolens Afgørelse om ændring af bilag II til procesreglementet (procesfristers forlængelse under hensyn til afstanden)

EF-Tidende nr. L 103 af 19/04/1997 s. 0003 - 0003

DOMSTOLENS AFGØRELSE om ændring af bilag II til procesreglementet (procesfristers forlængelse under hensyn til afstanden) DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS DOMSTOL HAR -under henvisning til procesreglementets artikel 81, stk. 2,ud fra den betragtning, at procesfristerne som følge af Republikken Østrigs, Republikken Finlands og Kongeriget Sveriges tiltrædelse af De Europæiske Fællesskaber under hensyn til afstanden bør forlænges for parter, der har deres sædvanlige opholdssted i de nye medlemsstater,at bilag II til procesreglementet, som ændret den 19. juni 1991, derfor bør ændres -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1Artikel 1, tredje led, i bilag II til procesreglementet affattes således:»- for Kongeriget Danmarks europæiske territorium, Irland, Den Hellenske Republik, Den Italienske Republik, Det Forenede Kongerige, Kongeriget Spanien, Republikken Østrig, Republikken Portugal (med undtagelse af Azorerne og Madeira), Republikken Finland og Kongeriget Sverige med ti dage«.Artikel 2Denne afgørelse offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende.Den træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.Vedtaget i Luxembourg, den 11. marts 1997.


title: EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 84/16/KOL af 27. april 2016 om ændring for 101. gang af de formelle og materielle regler for statsstøtte, idet der indføres nye retningslinjer for analysen af, om støtte, der kan fremme virkeliggørelsen af vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse, er forenelig med EØS-aftalen [2017/267]

text:
               16.2.2017

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 39/49

         EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDENS BESLUTNING
   Nr. 84/16/KOL
   af 27. april 2016
   om ændring for 101. gang af de formelle og materielle regler for statsstøtte, idet der indføres nye retningslinjer for analysen af, om støtte, der kan fremme virkeliggørelsen af vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse, er forenelig med EØS-aftalen [2017/267]
   EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDEN (»TILSYNSMYNDIGHEDEN«) HAR —
   UNDER HENVISNING til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«), særlig artikel 61-63 og protokol 26,
   UNDER HENVISNING til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol (»tilsyns- og domstolsaftalen«), særlig artikel 24 og artikel 5, stk. 2, litra b),
   Som tager følgende i betragtning:
   I henhold til artikel 24 i tilsyns- og domstolsaftalen skal Tilsynsmyndigheden sætte EØS-aftalens bestemmelser om statsstøtte i kraft.
   I henhold til artikel 5, stk. 2, litra b), i tilsyns- og domstolsaftalen skal Tilsynsmyndigheden udsende meddelelser og retningslinjer om spørgsmål, der er omfattet af EØS-aftalen, hvis de udtrykkeligt er hjemlet i EØS-aftalen eller i tilsyns- og domstolsaftalen, eller hvis Tilsynsmyndigheden finder det nødvendigt.
   Den 20. juni 2014 fremsatte Europa-Kommissionen en meddelelse, der indeholdt »kriterier for analysen af, hvorvidt statsstøtte til fremme af gennemførelsen af vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse er forenelig med det indre marked« (1). Meddelelsen finder anvendelse fra den 1. juli 2014 til den 31. december 2020.
   Denne meddelelse har også relevans for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde.
   En ensartet anvendelse af EØS-statsstøttereglerne bør sikres i hele Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde i overensstemmelse med målet om ensartethed i EØS-aftalens artikel 1.
   Tilsynsmyndigheden skal i henhold til punkt II med overskriften »GENERELT« på side 9 i bilag XV til EØS-aftalen efter høring af Europa-Kommissionen vedtage retsakter, der svarer til dem, som Kommissionen vedtager.
   EFTER høring af Europa-Kommissionen, og
   EFTER at have hørt EFTA-staterne herom ved brev af 25. januar 2016 —
   VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
   Artikel 1
   De materielle regler om statsstøtte ændres, idet der indføres nye retningslinjer for analysen af, om støtte, der kan fremme virkeliggørelsen af vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse, er forenelig med EØS-aftalen. De nye retningslinjer er vedlagt denne beslutning som bilag og er en integreret del af denne.
   Artikel 2
   Kun den engelske udgave af beslutningen er autentisk.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 27. april 2016.

            På EFTA-Tilsynsmyndighedens vegne

         Sven Erik SVEDMAN

            Formand

         Frank BÜCHEL

            Medlem af kollegiet

      (1)  EUT C 188 af 20.6.2014, s. 4.

      BILAG

         Retningslinjer for analysen af, om statsstøtte til fremme af gennemførelsen af vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse er forenelig med EØS-aftalen
          (1)

      INDHOLD

                  1.

               Indledning

                  2.

               Anvendelsesområde

                  3.

               Adgangskriterier

                  3.1.

               Projektdefinition

                  3.2.

               Fælleseuropæisk interesse

                  3.2.1.

               Generelle kumulative kriterier

                  3.2.2.

               Generelle positive indikatorer

                  3.2.3.

               Særlige kriterier

                  3.3.

               Projektets betydning

                  4.

               Forenelighedskriterier

                  4.1.

               Støttens nødvendighed og proportionalitet

                  4.2.

               Forebyggelse af urimelige konkurrencefordrejninger og afvejningstest

                  4.3.

               Åbenhed

                  5.

               Afsluttende bestemmelser

                  5.1.

               Meddelelsespligt

                  5.2.

               Efterfølgende evaluering og rapportering

                  5.3.

               Ikrafttrædelse, gyldighed og revision

            Støtteberettigede omkostninger
      1.   Indledning

                  1.

                  I dette kapitel af retningslinjerne vejledes der om vurderingen efter statsstøttereglerne af offentlig finansiering af vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse (i det følgende benævnt »vigtige projekter«).

                  2.

                  Vigtige projekter kan for EØS' industri og økonomi udgøre et meget stort bidrag til den økonomiske vækst, beskæftigelsen og konkurrenceevnen i lyset af deres positive afsmittende virkning på det indre marked og samfundet.

                  3.

                  Vigtige projekter gør det muligt at samle viden, ekspertise, finansielle ressourcer og økonomiske aktører fra hele EØS, således at man kan afhjælpe store markedssvigt, systemiske svigt og samfundsmæssige udfordringer, som ellers ikke kunne afhjælpes. De er beregnet på at samle den offentlige og private sektor, således at der kan iværksættes store projekter, som giver EØS og borgere i de kontraherende lande betydelige fordele.

                  4.

                  Vigtige projekter kan være relevante for alle politikker og aktioner, som opfylder fælleseuropæiske mål, især hvad angår Europa 2020-målene (2), Den Europæiske Unions flagskibsinitiativer og områder, der er centrale for økonomisk vækst, såsom central støtteteknologi (3).

                  5.

                  Initiativet om modernisering af EU's statsstøttepolitik (4) opfordrer til, at statsstøtte rettes mod mål af fælleseuropæisk interesse i overensstemmelse med prioriteterne i Europa 2020-dagsordenen, således at der kan gøres noget ved markedssvigt eller andre større systemiske svigt, som står i vejen for vækst og beskæftigelse og realiseringen af et integreret, dynamisk og konkurrencedygtigt indre marked. Hvis vigtige projekter skal gennemføres, forudsætter det ofte, at offentlige myndigheder deltager i væsentlig grad, da markedet ellers ikke ville finansiere sådanne projekter. I tilfælde af at offentlig finansiering af sådanne vigtige projekter udgør statsstøtte, fastsættes i denne meddelelse de regler, der skal anvendes, således at det sikres, at de lige vilkår på det indre marked bevares.

                  6.

                  Moderniseringen af statsstøttereglerne er en god anledning til at ajourføre og samle den eksisterende vejledning i ét dokument, således at den bringes i overensstemmelse med Europa 2020-målene og målene med moderniseringen af statsstøttereglerne og udvides til andre områder, hvor den kunne finde anvendelse. Disse retningslinjer erstatter derfor alle eksisterende bestemmelser om vigtige projekter. På den måde giver disse retningslinjer de kontraherende parter specifik og tværgående vejledning, der har til formål at tilskynde til udvikling af vigtige samarbejdsprojekter, som fremmer fælleseuropæiske interesser.

                  7.

                  Ifølge EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra b), kan støtte, der kan fremme virkeliggørelsen af vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse betragtes som forenelig med det indre marked. Disse retningslinjer indeholder følgelig vejledning om, hvilke kriterier EFTA-Tilsynsmyndigheden (herefter »Tilsynsmyndigheden«) vil anvende ved vurderingen af statsstøtte til fremme af vigtige projekters gennemførelse. De fastlægger for det første anvendelsesområdet og indeholder desuden en liste over de kriterier, Tilsynsmyndigheden vil anvende til at vurdere arten og vigtigheden af sådanne projekter med henblik på anvendelse af artikel EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra b). De redegør dernæst for, hvordan Tilsynsmyndigheden vil vurdere, om offentlig finansiering af vigtige projekter er forenelig med det indre marked i henhold til statsstøttereglerne.

                  8.

                  Disse retningslinjer udelukker ikke den mulighed, at støtte til fremme af gennemførelsen af vigtige projekter også kan anses for at være forenelig med EØS-aftalen på grundlag af andre bestemmelser, især EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c), og gennemførelsesbestemmelserne hertil. Statsstøttereglerne er blevet moderniseret for at give de kontraherende parter større mulighed for at yde støtte til vigtige projekter, som afhjælper markedssvigt og samhørighedsproblemer i forskellige områder for at fremme bæredygtig vækst og beskæftigelse. Disse bestemmelser tager dog ikke nødvendigvis fuldt ud højde for de vigtige projekters relevans, specificiteter og karakteristika, som kan kræve særlige bestemmelser om støtteberettigelse, forenelighed og procedurer, der behandles i nærværende retningslinjer.

            2.   Anvendelsesområde

                  9.

                  Disse retningslinjer finder anvendelse på vigtige projekter i alle økonomiske sektorer.

                  10.

                  Disse retningslinjer gælder ikke for:

                              a)

                              foranstaltninger, der involverer støtte til kriseramte virksomheder, som omhandlet i rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering (5) eller andre efterfølgende retningslinjer, som ændret eller erstattet

                              b)

                              foranstaltninger, som involverer støtte til virksomheder, der ikke har efterkommet et krav om tilbagebetaling af støtte, som Tilsynsmyndigheden ved en tidligere afgørelse har erklæret ulovlig og uforenelig med EØS-aftalen

                              c)

                              støtteforanstaltninger, som på grund af de betingelser, der er knyttet til dem, eller den måde, de finansieres på, i sig selv uundgåeligt medfører en krænkelse af EØS-retten (6), især

                                          —

                                          støtteforanstaltninger, hvor støtten betinges af, at modtageren har sit hovedkontor eller hovedsageligt er etableret i den kontraherende stat

                                          —

                                          støtteforanstaltninger, hvor støtten betinges af, at modtageren gør brug af nationalt producerede varer eller nationale tjenesteydelser

                                          —

                                          støtteforanstaltninger, der begrænser modtagernes mulighed for at udnytte FUI-resultater i andre kontraherende stater.

            3.   Adgangskriterier

                  11.

                  Følgende kriterier ligger til grund for fastlæggelsen af, om et projekt er omfattet af EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra b):

            3.1.   Projektdefinition

                  12.

                  Den påtænkte støtte vedrører ét projekt, der er veldefineret for så vidt angår mål og vilkår for gennemførelsen, herunder deltagere og finansiering (7).

                  13.

                  Tilsynsmyndigheden kan også betragte et »integreret projekt«, dvs. en gruppe individuelle projekter, der indgår i en fælles struktur, en fælles køreplan eller et fælles program, der har samme mål og bygger på en kohærent systemisk tilgang, som støtteberettiget. De enkelte dele af det integrerede projekt kan relatere til forskellige niveauer i forsyningskæden, men skal være komplementære og være en forudsætning for, at det vigtige fælleseuropæiske mål kan opfyldes (8).

            3.2.   Fælleseuropæisk interesse

      3.2.1.   Generelle kumulative kriterier

                  14.

                  Projektet skal på en konkret, klar og identificerbar måde bidrage til et eller flere fælleseuropæiske mål og skal have en væsentlig indflydelse på EU's konkurrencedygtighed, på bæredygtig vækst, på sociale udfordringer eller på værdiskabelsen i hele EU.

                  15.

                  Projektet skal repræsentere et væsentligt bidrag til de fælleseuropæiske mål, f.eks. ved at være af afgørende betydning for Europa 2020-strategien, det europæiske forskningsrum, den europæiske strategi for centrale støtteteknologier (9), Europas energistrategi (10), rammen for klima- og energipolitikkerne frem til 2030 (11), den europæiske strategi for energiforsyningssikkerhed (12), Europas elektronikstrategi, det transeuropæiske transport- og energinet, Unionens flagskibsinitiativer, såsom Innovation i EU (13), den digitale dagsorden for Europa (14), et ressourceeffektivt Europa (15) eller den integrerede industripolitik for en globaliseret verden (16).

                  16.

                  Projektet skal normalt involvere mere end én kontraherende part (17), og dets fordele må ikke være begrænset til de kontraherende parter, der finansierer det, men skal komme en væsentlig del af EU til gode. Fordelene ved projektet skal være klart fastlagt på en konkret og identificerbar måde (18).

                  17.

                  Fordelene ved projektet må ikke være begrænset til de pågældende virksomheder eller den pågældende sektor, men skal være af bredere relevans og anvendelse for EU's økonomi eller samfund ved hjælp af positive afsmittende virkninger, som er klart defineret på en konkret og identificerbar måde (f.eks. ved at have systemiske virkninger på flere niveauer af værdikæden eller på markeder i forgående eller efterfølgende omsætningsled eller have alternative anvendelsesmuligheder i andre sektorer eller føre til modalskift).

                  18.

                  Projektet skal indebære samfinansiering fra støttemodtageren.

                  19.

                  Projektet skal respektere princippet om udfasning af miljøskadelige subsidier, jf. køreplanen til et ressourceeffektivt Europa (19)

            3.2.2.   Generelle positive indikatorer

                  20.

                  Ud over de kumulative kriterier i punkt 3.2.1. vil Tilsynsmyndigheden være mere positivt indstillet, hvis:

                              a)

                              projektet er udformet således, at det er muligt for alle interesserede kontraherende stater at deltage under hensyntagen til projektets type, målene med det og finansieringsbehovet

                              b)

                              udformningen af projektet involverer Europa-Kommissionen eller et andet juridisk organ, som Kommissionen har delegeret sine beføjelser til, f.eks. Den Europæiske Investeringsbank

                              c)

                              udvælgelsen af projektet involverer Europa-Kommissionen eller et andet juridisk organ, som Kommissionen har delegeret sine beføjelser til, forudsat at dette organ til dette formål fungerer som gennemførelsesstruktur

                              d)

                              projektets forvaltningsstruktur involverer Europa-Kommissionen — eller et andet juridisk organ, som Kommissionen har delegeret sine beføjelser til — og flere kontraherende stater

                              e)

                              projekter involverer væsentlige samarbejdsrelationer hvad angår antal partnere, organisationer fra forskellige involverede sektorer eller virksomheder af forskellig størrelse

                              f)

                              projektet indebærer samfinansiering fra en EFTA- eller en EU-fond (20).

            3.2.3.   Særlige kriterier

                  21.

                  F&U&I-projekter skal være af væsentlig innovativ natur eller give en væsentlig værditilvækst med hensyn til F&U&I set i lyset af den pågældende sektor.

                  22.

                  Projekter, der indebærer industriel anvendelse, skal gøre det muligt at udvikle et nyt produkt eller en ny tjeneste med højt forsknings- eller innovationsindhold og/eller at indføre en fundamentalt innovativ produktionsproces. Regelmæssige ajourføringer uden en innovativ dimension af eksisterende faciliteter og udvikling af nye versioner af eksisterende produkter kan ikke regnes for vigtige projekter.

                  23.

                  Miljø-, energi- eller transportprojekter skal enten være af stor betydning for EU's miljøstrategi, energistrategi, herunder energiforsyningssikkerhed, eller transportstrategi eller bidrage væsentligt til det indre marked, herunder, men ikke begrænset til disse specifikke sektorer.

            3.3.   Projektets betydning

                  24.

                  Et projekt skal for at kunne betegnes som et vigtigt projekt have stor kvantitativ eller kvalitativ betydning. Det skal enten være særligt stort i størrelse eller anvendelse og/eller indebære en meget betydelig teknologisk eller finansiel risiko.

            4.   Forenelighedskriterier

                  25.

                  Når Tilsynsmyndigheden vurderer, om støtte til fremme af gennemførelsen af et vigtigt projekt er forenelig med EØS-aftalen i henhold til aftalens artikel 61, stk. 3, litra b), tager den nedenstående kriterier i betragtning (21).

                  26.

                  Tilsynsmyndigheden foretager en afvejningstest for at vurdere, om de forventede positive virkninger opvejer de eventuelle negative virkninger, som beskrevet nedenfor.

                  27.

                  I lyset af projektets karakter kan Tilsynsmyndigheden gå ud fra, at der må formodes at foreligge markedssvigt eller andre systemiske svigt samt et bidrag til en fælleseuropæisk interesse, hvis projektet opfylder de angivne kriterier for støtteberettigelse i punkt 3.

            4.1.   Støttens nødvendighed og proportionalitet

                  28.

                  Støtten må ikke gå til dækning af omkostninger ved et projekt, som virksomheden under alle omstændigheder ville have iværksat, eller til kompensation for den normale forretningsmæssige risiko ved en økonomisk aktivitet. Uden støtten bør gennemførelsen af projektet være umulig, eller projektet bør kun kunne gennemføres i mindre størrelse eller omfang eller på en anden måde, som ville begrænse de forventede fordele betydeligt (22). En given støtte betragtes kun som proportionel, hvis samme resultat ikke ville kunne opnås med mindre støtte.

                  29.

                  Medkontrahenten skal give Tilsynsmyndigheden alle relevante oplysninger om det projekt, der ønskes støtte til, samt en nøje beskrivelse af et kontrafaktisk scenario, hvor ingen kontraherende stat yder støtte. Det kontrafaktiske scenario kan bestå i, at der ikke findes et alternativt projekt, eller i et klart defineret og tilstrækkeligt forudsigeligt alternativt projekt, som støttemodtageren har med i sine interne overvejelser, og det kan vedrøre et alternativt projekt, som helt eller delvist gennemføres uden for EU.

                  30.

                  Hvis der ikke findes et alternativt projekt, vil Tilsynsmyndigheden undersøge, om støttebeløbet overstiger det niveau, der er nødvendigt, for at det støttemodtagende projekt er tilstrækkeligt rentabelt, f.eks. ved at gøre det muligt at opnå et internt afkast svarende det sektor- eller virksomhedsspecifikke benchmark eller kritiske afkast. Det afkast, støttemodtageren normalt kræver i forbindelse med andre investeringsprojekter af lignende art, støttemodtagerens generelle kapitalomkostninger eller det afkast, der ses generelt i den pågældende sektor, kan også benyttes til dette formål. Der skal tages hensyn til alle relevante forventede omkostninger og fordele i hele projektets levetid.

                  31.

                  Det maksimale støtteniveau fastsættes på grundlag af det konstaterede finansieringsbehov i forhold til de støtteberettigede omkostninger. Hvis det ifølge analysen af finansieringsbehovet er berettiget, kan støtteintensiteten nå op på 100 % af de støtteberettigede udgifter. Ved finansieringsbehov forstås forskellen mellem de positive og negative pengestrømme i investeringens levetid tilbagediskonteret til deres aktuelle værdi på grundlag af en hensigtsmæssig diskonteringsfaktor, der afspejler hvilket afkast der er nødvendigt for, at støttemodtageren kan gennemføre projektet, navnlig i lyset af de involverede risici. De støtteberettigede omkostninger er beskrevet i bilaget (23).

                  32.

                  Hvis det fremgår af f.eks. interne virksomhedspapirer, at støttemodtageren står over for et klart valg mellem at gennemføre enten et projekt, hvortil der ydes støtte, eller et alternativt projekt, hvortil der ikke ydes støtte, sammenligner Tilsynsmyndigheden den forventede nettonutidsværdi af investeringen i det støttede projekt og det kontrafaktiske projekt, idet der tages hensyn til sandsynligheden for, at de forskellige forretningsscenarier opstår.

                  33.

                  Tilsynsmyndigheden vil i sin analyse tage følgende forhold i betragtning:

                              a)

                              :

                              beskrivelse af den tilsigtede ændring

                              :

                              den adfærdsændring, som statsstøtten forventes at medføre, dvs. at den kontraherende stat skal præcisere nøje, om et nyt projekt bliver påbegyndt, eller om projektets størrelse, omfang eller tempo forbedres. Adfærdsændringen skal identificeres ved at sammenligne, hvad der er det forventede resultat og det forventede omfang af aktiviteten med og uden støtten. Forskellen mellem de to scenarier viser, om støtteforanstaltningen har en positiv indvirkning, samt om den har en tilskyndelsesvirkning

                              b)

                              :

                              Rentabilitet

                              :

                              hvis et projekt ikke i sig selv vil være tilstrækkeligt rentabelt for en privat virksomhed, men det ville skabe store fordele for samfundet, er det sandsynligt, at støtten har en tilskyndelsesvirkning.

                  34.

                  For at tackle faktiske eller mulige direkte eller indirekte fordrejninger af den internationale samhandel kan Tilsynsmyndigheden tage hensyn til det forhold, at konkurrenter uden for EØS — direkte eller indirekte — har modtaget (inden for de seneste tre år) eller vil modtage støtte med en tilsvarende intensitet for lignende projekter. Hvis det er sandsynligt, at fordrejninger af den internationale samhandel vil forekomme efter mere end tre år som følge af den pågældende sektors særlige karakteristika, kan referenceperioden dog forlænges tilsvarende. Hvis det overhovedet er muligt, forelægger den pågældende kontraherende stat Tilsynsmyndigheden tilstrækkelige oplysninger til, at den kan vurdere situationen, især behovet for at tage hensyn til tredjelandskonkurrentens konkurrencefordel. Hvis Tilsynsmyndigheden ikke har dokumentation for den tildelte eller påtænkte støtte, kan den også basere sin afgørelse på indicier.

                  35.

                  Ved indsamling af dokumentation kan Tilsynsmyndigheden udøve sine undersøgelsesbeføjelser (24).

                  36.

                  Valget af støtteinstrument skal foretages under hensyntagen til det markedssvigt eller andre større systemiske svigt, der søges afhjulpet. Hvis det underliggende problem f.eks. er manglende adgang til finansiering, bør de kontraherende parter normalt søge at yde likviditetsstøtte, så som lån eller garantier (25). Hvis det også er nødvendigt at støtte virksomheden med en vis grad af risikodeling, vil et tilbagebetalingspligtigt forskud normalt være det foretrukne støtteinstrument. Tilbagebetalingspligtige støtteinstrumenter vil generelt blive anset som en positiv indikator.

                  37.

                  Der skal tages højde for målene for energisikkerhed og energieffektivitet i analysen.

                  38.

                  Tilsynsmyndigheden vil se mere positivt på projekter, hvortil støttemodtagerne eller uafhængige private investorer selv bidrager væsentligt. Bidrag i form af materielle og immaterielle aktiver samt grunde beregnes til markedspris.

                  39.

                  Udvælgelsen af støttemodtagere gennem et konkurrencepræget, gennemsigtigt og ikkediskriminerende udbud vil blive betragtet som en positiv indikator.

            4.2.   Forebyggelse af urimelige konkurrencefordrejninger og afvejningstest

                  40.

                  Den kontraherende stat bør fremlægge dokumentation for, at den foreslåede støtteforanstaltning udgør det rette politiske instrument til at tjene formålet med projektet. En støtteforanstaltning vil ikke blive anset for hensigtsmæssig, hvis det samme resultat kan opnås med mindre fordrejende politiske instrumenter eller støtteforanstaltninger.

                  41.

                  For at støtten kan anses for at være forenelig med det indre marked, skal de negative konsekvenser af støtteforanstaltningen i form af fordrejning af konkurrencen og påvirkning af samhandelen mellem de kontraherende stater være begrænset og opvejes af støttens positive virkninger i kraft af bidraget til målet af fælleseuropæisk interesse.

                  42.

                  Når Tilsynsmyndigheden vurderer støtteforanstaltningens negative virkninger, koncentrerer den analysen på støttens forventede indvirkning på konkurrencen mellem virksomheder på de pågældende produktmarkeder, inklusive markeder i forudgående og efterfølgende led, og risikoen for overkapacitet.

                  43.

                  Tilsynsmyndigheden vurderer risikoen for markedsafskærmning og markedsdominans, især i tilfælde af mangel på eller begrænset udbredelse af forskningsresultater. Projekter, som indebærer anlæg af infrastruktur (26), skal sikre åben og ikkediskriminerende adgang til infrastrukturen og ikkediskriminerende prissætning (27).

                  44.

                  Tilsynsmyndigheden vurderer de mulige negative virkninger for handelen, herunder den risiko for et støttekapløb mellem de kontraherende stater, der kan opstå, især med hensyn til valg af placering.

            4.3.   Åbenhed

                  45.

                  De kontraherende stater skal sikre, at følgende oplysninger offentliggøres på et samlet websted om statsstøtte på nationalt eller regionalt niveau:

                              a)

                              den fulde ordlyd af støtteforanstaltningen og dens gennemførelsesbestemmelser eller et link dertil

                              b)

                              navnet på de støtteydende myndigheder

                              c)

                              navnet den enkelte støttemodtager, hvilken form for støtte og hvilket beløb der ydes til den enkelte støttemodtager, datoen for støttetildeling, hvilken slags virksomhed (SMV/stor virksomhed) der er tale om, navnet på den region, den støttemodtagende virksomhed ligger i (på NUTS II-niveau), og den vigtigste økonomiske sektor, hvori den støttemodtagende virksomhed har sine aktiviteter (på NACE-gruppeniveau) (28).

                  46.

                  Individuel støtte på under 500 000 EUR kan fritages fra dette krav. Disse oplysninger skal offentliggøres, efter at afgørelsen om at yde støtte er truffet, og de skal opbevares i mindst 10 år og være tilgængelige for offentligheden uden restriktioner (29). De kontraherende parter vil ikke være forpligtet til at forelægge ovennævnte oplysninger før den 1. juli 2016.

            5.   Afsluttende bestemmelser

      5.1.   Meddelelsespligt

                  47.

                  I henhold til artikel 1, stk. 3, i del I i protokol 3 til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol skal de kontraherende parter på forhånd underrette Tilsynsmyndigheden om enhver plan om at yde støtte eller ændre statsstøtte, herunder støtte til vigtige projekter.

                  48.

                  Kontraherende stater, som deltager i det samme vigtige projekter, opfordres til så vidt muligt at indgive en fælles anmeldelse til Tilsynsmyndigheden.

            5.2.   Efterfølgende evaluering og rapportering

                  49.

                  Gennemførelsen af projektet skal være genstand for regelmæssig rapportering. Tilsynsmyndigheden kan eventuelt anmode om, at der foretages en efterfølgende evaluering.

            5.3.   Ikrafttrædelse, gyldighed og revision

                  50.

                  Disse retningslinjer vil blive anvendt fra datoen for vedtagelsen indtil den 31. december 2020.

                  51.

                  Tilsynsmyndigheden vil anvende principperne i disse retningslinjer på alle anmeldte støtteprojekter, som den skal træffe afgørelsen om, efter at retningslinjerne er offentliggjort på Tilsynsmyndighedens websted, også selv om projekterne blev anmeldt før dette tidspunkt.

                  52.

                  I tilfælde af uanmeldt støtte anvender Tilsynsmyndigheden disse retningslinjer, hvis støtten er ydet efter deres ikrafttrædelse, mens den i alle andre tilfælde anvender de regler, der var gældende på det tidspunkt, hvor støtten blev ydet, jf. kapitlet i anden del af retningslinjerne for statsstøtte om fastlæggelse af reglerne for vurdering af ulovlig støtte (30).

                  53.

                  Tilsynsmyndigheden kan beslutte at ændre disse retningslinjer på et hvilket som helst tidspunkt, hvis det skulle vise sig nødvendigt af konkurrencepolitiske årsager eller af hensyn til andre politikker og internationale forpligtelser eller af anden gyldig grund.

         (1)  Disse retningslinjer svarer til Europa-Kommissionens meddelelse om kriterier for analysen af, hvorvidt statsstøtte til fremme af gennemførelsen af vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse er forenelig med det indre marked, der blev offentliggjort i den 20. juni 2014 (EUT C 188 af 20.6.2014, s. 4.)

         (2)  Meddelelse fra Kommissionen »Europa 2020 — En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst«, KOM(2010) 2020 endelig af 3.3.2010.

         (3)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget »En europæisk strategi for centrale støtteteknologier — En bro til vækst og job«, COM(2012) 341 final af 26.6.2012.

         (4)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget »Modernisering af EU's statsstøttepolitik«, COM(2012) 209 final af 8.5.2012.

         (5)  Rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte ikkefinansielle virksomheder, vedtaget ved afgørelse nr. 321/14/COL (EUT L 271 af 16.10.2015, s. 35, og EØS-tillæg nr. 62 af 15.10.2015, s. 1). Som anført i punkt 23 i disse rammebestemmelser gælder det, at da det er selve virksomhedens overlevelse, der er i fare, kan en kriseramt virksomhed ikke betragtes som et velegnet instrument til at fremme andre politiske mål, før der er skabt sikkerhed for dens levedygtighed.

         (6)  Se f.eks. sag C-156/98, Tyskland mod Kommissionen, EU:C:2000:467, præmis 78, og sag C-333/07, Régie Networks mod Rhone Alpes Bourgogne, EU:C:2008:764, præmis 94-116.

         (7)  To eller flere projekter skal betragtes som ét projekt, hvis de ikke kan adskilles klart fra hinanden, og især hvis der ikke er nogen sandsynlighed for, at de uafhængigt af hinanden vil få teknologisk succes. Støtte til et projekt, som blot fører til en ændring af projektets placering inden for EØS uden at ændre dets art, størrelse eller omfang, vil ikke blive betragtet som foreneligt med aftalen.

         (8)  I det følgende omtales et individuelt projekt og et integreret projekt som »projekt«.

         (9)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget »En europæisk strategi for centrale støtteteknologier — En bro til vækst og job«, COM(2012) 341 final af 26.6.2012.

         (10)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget »Energi 2020 — en strategi for konkurrencedygtig, bæredygtig og sikker energi«, KOM(2010) 639 endelig af 10.11.2010.

         (11)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget »Politikramme for klima- og energipolitikken i perioden 2020-2030«, (COM(2014) 15 final) af 22.1.2014.

         (12)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet »Europæisk strategi for energiforsyningssikkerhed«, COM(2014) 330 final af 28.5.2014.

         (13)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget »Flagskibsinitiativ — Innovation i EU«, KOM(2010) 546 endelig af 6.10.2010.

         (14)  Meddelelse fra Europa-Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske Sociale Udvalg og Regionsudvalget »En digital dagsorden for Europa«, KOM(2010) 245 endelig af 26.8.2010, som anerkendt i beslutning fra det 37. møde i Det Blandede EØS-parlamentarikerudvalg den 26. oktober 2011.

         (15)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — »Flagskibsinitiativet — Et ressourceeffektivt Europa under Europa 2020-strategien«, KOM(2011) 21 af 26.1.2011.

         (16)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget »En integreret industripolitik for en globaliseret verden — Fokus på konkurrenceevne og bæredygtighed«, KOM(2010) 614 endelig af 28.10.2010.

         (17)  Med undtagelse af indbyrdes forbundne forskningsinfrastrukturer og TEN-T-projekter, der er af grundlæggende tværnational betydning, fordi de er en del af et fysisk forbundet tværnationalt netværk eller er væsentlige for at øge trafikstyringen på tværs af grænser eller interoperabiliteten.

         (18)  Det forhold, at projektet udføres af virksomheder i forskellige lande, eller at forskningsinfrastrukturen efterfølgende benyttes af virksomheder, der er etableret i forskellige EØS-medlemsstater, er ikke tilstrækkeligt til, at et projekt kan betragtes som et vigtigt projekt. Domstolen har bekræftet, at et projekt kan betragtes som værende af fælleseuropæisk interesse, når det udgør en del af et transnationalt europæisk program, hvortil en række EØS-medlemsstaters regeringer yder støtte i fællesskab, eller når det skyldes en række EØS-medlemsstaters fælles indsats for at bekæmpe en fælles trussel. Forenede sager 62/87 og 72/87, Exécutif régional wallon og SA Glaverbel mod Kommissionen, EU:C:1988:132, præmis 22-23.

         (19)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget »Køreplan til et ressourceeffektivt Europa«, KOM(2011) 571 endelig af 20.9.2011.

         (20)  EFTA- eller EU-finansiering, der forvaltes centralt af de institutioner, forvaltningsorganer, fællesforetagender eller andre organer i EØS eller EU, som ikke er direkte eller indirekte under de kontraherende staters kontrol, udgør ikke statsstøtte.

         (21)  Ifølge gældende retspraksis har Tilsynsmyndigheden en skønsbeføjelse med hensyn til at vurdere, om vigtige projekter er forenelige med det indre marked. Forenede sager 62/87 og 72/87, Exécutif régional wallon og SA Glaverbel mod Kommissionen, Sml. 1988, s. 1573, præmis 21.

         (22)  Støtteanmodningen skal indgives inden projektets påbegyndelse, som enten er påbegyndelsen af anlægsarbejdet som følge af investeringen, eller det første bindende tilsagn om køb af udstyr eller indgåelse af andre forpligtelser, som gør investeringen irreversibel, alt efter hvad der indtræffer først. Køb af grunde og forberedende arbejde såsom indhentning af tilladelser og indledende gennemførlighedsundersøgelser betragtes ikke som en påbegyndelse af projektet.

         (23)  I tilfælde af et integreret projekt skal de støtteberettigede omkostninger beskrives nærmere for hvert enkelt projekt.

         (24)  Se artikel 1, stk. 3, i Rådets forordning (EU) nr. 734/2013 af 22. juli 2013 om ændring af forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelse af EF-traktatens artikel 93 (EUT L 204 af 31.7.2013, s. 15). På tidspunktet for vedtagelsen af disse retningslinjer i betragtning med hensyn til forordning (EU) nr. 734/2013 blev indarbejdet i EØS-aftalen. Forordning (EF) nr. 659/1999 blev indarbejdet i EØS-aftalen ved afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 164/2001 (EUT L 65 af 7.3.2002, s. 46, og EØS-tillæg nr. 13 af 7.3.2002, s. 26).

         (25)  Støtte i form af garantier skal være tidsbegrænset, og ved støtte i form af lån skal der fastsættes tilbagebetalingsperioder.

         (26)  Det skal af hensyn til klarheden præciseres, at pilotlinjer ikke betragtes som infrastruktur.

         (27)  Hvis projektet involverer en energiinfrastruktur, er det underlagt pris- og adgangsreglerne og kravene om adskillelse i overensstemmelse med lovgivningen om det indre marked.

         (28)  Med undtagelse af forretningshemmeligheder og andre fortrolige oplysninger i behørigt begrundede tilfælde og med forbehold af Tilsynsmyndigheden godkendelse (kapitlet om tavshedspligt i statsstøttebeslutninger, afgørelse nr. 15/04/KOL som offentliggjort i EUT L 154 af 8.6.2006, s. 27, og EØS-tillæg nr. 29 af 8.6.2006, s. 1).

         (29)  Oplysningerne skal offentliggøres senest seks måneder fra datoen for støttetildelingen. I tilfælde af ulovlig støtte skal de kontraherende stater efterfølgende sikre offentliggørelse af disse oplysninger og senest seks måneder fra datoen for Tilsynsmyndighedens afgørelse. Oplysningerne skal foreligge i et format, som gør det muligt at søge og hente data og offentliggøre dem på internettet, f.eks. i CSV- eller XML-format.

         (30)  Beslutning nr. 154/07/KOL (EUT L 73 af 19.3.2009, s. 23, og EØS-tillæg nr. 15 af 19.3.2009, s. 1).

         Tillæg

            Støtteberettigede omkostninger

                     a)

                     Feasibilityundersøgelser, herunder forberedende tekniske undersøgelser, og omkostninger til indhentning af de tilladelser, der er nødvendige for at gennemføre projektet.

                     b)

                     Omkostninger til instrumenter og udstyr (herunder installationer og transportkøretøjer) i det omfang og i den periode disse anvendes til projektet. Hvis instrumenterne og udstyret ikke anvendes til projektet i hele deres livscyklus, anses kun de afskrivningsomkostninger, der svarer til projektets varighed og beregnes på grundlag af god regnskabspraksis, for støtteberettigede.

                     c)

                     Omkostninger til erhvervelse (eller opførelse) af bygninger, infrastruktur og grunde i det omfang og i den periode disse anvendes til projektet. Hvis disse omkostninger fastlægges ud fra den kommercielle overførselsværdi eller de faktiske afholdte kapitalomkostninger i modsætning til afskrivningsomkostningerne, skal restværdien af grunden, bygningerne eller infrastrukturen fratrækkes finansieringsbehovet enten før eller efter.

                     d)

                     Omkostninger til andre materialer, forsyninger og lignende produkter, som er nødvendige for projektet.

                     e)

                     omkostninger ved udtagning, validering og beskyttelse af patenter og andre immaterielle aktiver Omkostninger til kontraktforskning og køb eller licensering af teknisk viden og patenter fra eksterne kilder på armslængdevilkår samt omkostninger til konsulentbistand og tilsvarende tjenester, som udelukkende anvendes til projektet.

                     f)

                     Omkostninger til personale og administration (inklusive indirekte omkostninger), som følger umiddelbart af F&U&I-aktiviteter, herunder de F&U&I-aktiviteter, der vedrører den første erhvervsmæssige anvendelse (1), eller i tilfælde af et infrastrukturprojekt, omkostninger, der er påløbet i løbet af opførelsen af infrastruktur.

                     g)

                     Kapital- og driftsomkostninger (CAPEX og OPEX), hvis der er tale om støtte til et projekt vedrørende første industrielle anvendelse, forudsat at den industrielle anvendelse sker i forlængelse af en F&U&I-aktivitet (2) og i sig selv indeholder en meget vigtig F&U&I-komponent, der udgør en integrerende del, der er nødvendig for en vellykket gennemførelse af projektet. Driftsomkostningerne skal have tilknytning til en sådan projektkomponent.

                     h)

                     Andre omkostninger kan også blive godkendt, hvis det skønnes berettiget, og hvis de er uløseligt knyttet til gennemførelsen af projektet, med undtagelse af de driftsomkostninger der ikke er dækket af litra g).

            (1)  Ved første erhvervsmæssige anvendelse forstås opskalering af pilotfaciliteter eller det første udstyr og de første faciliteter, der dækker trinene efter pilotlinjen, herunder pilotfasen, men hverken masseproduktion eller kommercielle aktiviteter.

            (2)  Den enhed, der varetager den første industrielle anvendelse, behøver ikke at være den samme enhed som den, der udførte F&U&I-aktiviteten, sålænge førstnævnte erhverver retten til at anvende resultaterne fra føromtalte F&U&I-aktivitet, og både F&U&I-aktiviteten og den første industrielle anvendelse begge er omfattet af projektet og anmeldes sammen.


title: Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2015/2331 af 4. december 2015 om godkendelse af mængden af mønter der skal udstedes i 2016 (ECB/2015/42)

text:
               12.12.2015

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 328/121

         DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS AFGØRELSE (EU) 2015/2331
   af 4. december 2015
   om godkendelse af mængden af mønter der skal udstedes i 2016 (ECB/2015/42)
   STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 128, stk. 2, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Den Europæiske Centralbank (ECB) har fra og med den 1. januar 1999 eneret til at godkende mængden af mønter, som de medlemsstater, der har euroen som valuta, kan udstede.

               (2)

               De 19 medlemsstater, der har euroen som valuta, har forelagt ECB deres skøn over mængden af euromønter, der skal udstedes i 2016, til godkendelse sammen med forklarende noter om den anvendte prognosemetode.

               (3)

               Medlemsstaternes ret til at udstede euromønter er underlagt ECB's godkendelse vedrørende mængden af udstedte mønter, og den mængde, som ECB har godkendt, kan derfor ikke overskrides af medlemsstaterne uden ECB's forudgående godkendelse —

         VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
   Artikel 1
   Godkendelse af mængden af euromønter der skal udstedes i 2016
   ECB godkender herved mængden af mønter, der skal udstedes i 2016 for de medlemsstater, der har euroen som valuta, som anført i den følgende tabel:

               (millioner EUR)

               Udstedelse af mønter bestemt til at sættes i omløb og udstedelse af mønter til samlerbrug (ikke bestemt til at sættes i omløb) i 2016

               Belgien

               80,6

               Tyskland

               667,5

               Estland

               10,3

               Irland

               38,8

               Grækenland

               79,5

               Spanien

               276,4

               Frankrig

               266,0

               Italien

               35,0

               Cypern

               12,1

               Letland

               20,0

               Litauen

               32,3

               Luxembourg

               19,1

               Malta

               9,9

               Holland

               52,5

               Østrig

               260,0

               Portugal

               53,4

               Slovenien

               30,0

               Slovakiet

               17,0

               Finland

               45,0

         Artikel 2
   Virkning
   Denne afgørelse får virkning på dagen, hvor den meddeles til adressaterne.
   Artikel 3
   Adressater
   Denne afgørelse er rettet til de medlemsstater, der har euroen som valuta.

      Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 4. december 2015.

         Mario DRAGHI

            Formand for ECB


title: 2011/595/EU: Europa-Parlamentets afgørelse af 10. maj 2011 om afslutning af regnskaberne for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur for regnskabsåret 2009

text:
               27.9.2011

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 250/205

         EUROPA-PARLAMENTETS AFGØRELSE
   af 10. maj 2011
   om afslutning af regnskaberne for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur for regnskabsåret 2009
   (2011/595/EU)
   EUROPA-PARLAMENTET,

               —

               der henviser til det endelige årsregnskab for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur for regnskabsåret 2009,

               —

               der henviser til Revisionsrettens beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur for regnskabsåret 2009 med agenturets svar (1),

               —

               der henviser til Rådets henstilling af 15. februar 2011 (05892/2011 — C7-0052/2011),

               —

               der henviser til EF-traktatens artikel 276 og artikel 319 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

               —

               der henviser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (2), særlig artikel 185,

               —

               der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2062/94 af 18. juli 1994 om oprettelse af et europæisk arbejdsmiljøagentur (3), særlig artikel 14,

               —

               der henviser til Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002 af 19. november 2002 om rammefinansforordning for de organer, der er omhandlet i artikel 185 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (4), særlig artikel 94,

               —

               der henviser til forretningsordenens artikel 77 og bilag VI,

               —

               der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget og udtalelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A7-0104/2011),

               1.

               godkender afslutningen af regnskaberne for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur for regnskabsåret 2009;

               2.

               pålægger sin formand at sende denne afgørelse til direktøren for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur, Rådet, Kommissionen og Revisionsretten og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende (L-udgaven).

         Jerzy BUZEK

            Formand

         Klaus WELLE

            Generalsekretær

      (1)  EUT C 338 af 14.12.2010, s. 46.

      (2)  EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.

      (3)  EFT L 216 af 20.8.1994, s. 1.

      (4)  EFT L 357 af 31.12.2002, s. 72.


title: 2013/558/EU: Europa-Parlamentets afgørelse af 17. april 2013 om decharge for gennemførelsen af budgettet for Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer for regnskabsåret 2011

text:
               16.11.2013

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 308/169

      EUROPA-PARLAMENTETS AFGØRELSE

   af 17. april 2013
   om decharge for gennemførelsen af budgettet for Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer for regnskabsåret 2011
   (2013/558/EU)
   EUROPA-PARLAMENTET,

               —

               der henviser til det endelige årsregnskab for Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer for regnskabsåret 2011,

               —

               der henviser til Revisionsrettens beretning om årsregnskabet for Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer for regnskabsåret 2011 med centrets svar (1),

               —

               der henviser til Rådets henstilling af 12. februar 2013 (05753/2013 — C7-0041/2013),

               —

               der henviser til artikel 319 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

               —

               der henviser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (2), særlig artikel 185,

               —

               der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (3), særlig artikel 208,

               —

               der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2965/94 af 28. november 1994 om oprettelse af et oversættelsescenter for Den Europæiske Unions organer (4), særlig artikel 14,

               —

               der henviser til Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002 af 19. november 2002 om rammefinansforordning for de organer, der er omhandlet i artikel 185 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (5), særlig artikel 94,

               —

               der henviser til forretningsordenens artikel 77 og bilag VI,

               —

               der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A7-0069/2013),

               1.

               meddeler direktøren for Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer decharge for gennemførelsen af centrets budget for regnskabsåret 2011;

               2.

               fremsætter sine bemærkninger i nedenstående beslutning;

               3.

               pålægger sin formand at sende denne afgørelse og beslutningen, der er en integrerende del heraf, til direktøren for Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer, Rådet, Kommissionen og Revisionsretten og drage omsorg for, at de offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende (L-udgaven).

         Martin SCHULZ

            Formand

         Klaus WELLE

            Generalsekretær

      (1)  EUT C 388 af 15.12.2012, s. 12.

      (2)  EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.

      (3)  EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1.

      (4)  EFT L 314 af 7.12.1994, s. 1.

      (5)  EFT L 357 af 31.12.2002, s. 72.

         EUROPA-PARLAMENTETS BESLUTNING

      af 17. april 2013
      med bemærkningerne, der er en integrerende del af afgørelsen om decharge for gennemførelsen af budgettet for Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer for regnskabsåret 2011
      EUROPA-PARLAMENTET,

                  —

                  der henviser til det endelige årsregnskab for Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer for regnskabsåret 2011,

                  —

                  der henviser til Revisionsrettens beretning om årsregnskabet for Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer for regnskabsåret 2011 med centrets svar (1),

                  —

                  der henviser til Rådets henstilling af 12. februar 2013 (05753/2013 — C7-0041/2013),

                  —

                  der henviser til artikel 319 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

                  —

                  der henviser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (2), særlig artikel 185,

                  —

                  der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (3), særlig artikel 208,

                  —

                  der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2965/94 af 28. november 1994 om oprettelse af et oversættelsescenter for Den Europæiske Unions organer (4), særlig artikel 14,

                  —

                  der henviser til Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002 af 19. november 2002 om rammefinansforordning for de organer, der er omhandlet i artikel 185 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (5), særlig artikel 94,

                  —

                  der henviser til forretningsordenens artikel 77 og bilag VI,

                  —

                  der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A7-0069/2013),

                  A.

                  der henviser til, at Revisionsretten har fastslået, at den har fået rimelig sikkerhed for, at årsregnskabet for Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer (»centret«) for regnskabsåret 2011 er rigtigt, og at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige,

                  B.

                  der henviser til, at Parlamentet den 10. maj 2012 meddelte centrets direktør decharge for gennemførelsen af centrets budget for regnskabsåret 2010 (6), og at den i sin beslutning med bemærkningerne til afgørelsen bl.a.:

                              —

                              opfordrede centret til at sikre overholdelse af finansforordningens artikel 60 ved at træffe finansieringsbeslutninger for så vidt angår aktionsudgifter; anmodede navnlig centret om at sikre bedre kontrol med indkøbsplanlægningen;

                              —

                              opfordrede centret til at analysere datastrømmen og de værktøjer, der anvendtes til budgetplanlægning, og til at foretage kontroller; noterede sig i denne sammenhæng, at centrets budgetplanlægning er baseret på Excel-regneark og manuelle eller systembaserede datakontroller, som kan medføre regnefejl og fejlagtig udgiftsplanlægning og i sidste instans have en negativ indvirkning på centerets prisfastsættelse;

                              —

                              noterede sig, at centeret havde afvist en meget vigtig anbefaling om regnskabsaflæggelse blandt de 12 »meget vigtige« anbefalinger fra den interne revisionstjeneste IAS; opfordrede centret til at underrette dechargemyndigheden om årsagerne til denne beslutning,

                  C.

                  der henviser til, at centrets endelige budget for 2011 beløb sig til 51 299 000 EUR, mod 55 928 077 EUR i 2010, hvilket er et fald på 8,27 %,

         Budgetmæssig og økonomisk forvaltning

                  1.

                  bemærker, at centrets budget indeholder indtægter, som omfatter betalinger, der er afholdt af organer, som centret arbejder for, og af Unionens institutioner og organer, som der er indgået samarbejde med til gengæld for udført arbejde, herunder interinstitutionelle aktiviteter og andre indtægter;

                  2.

                  minder om, at centrets budget for 2011 udgjorde 51 299 000 EUR, og at budgetresultatet for 2011 faldt til 1 201 339,13 EUR mod 8 319 397,02 EUR i 2010, hvilket er et fald på 85,56 %; bemærker endvidere, at faldet ifølge Revisionsrettens beretning fortrinsvis skyldes, at indtægterne faldt med 15 %, hvilket afspejler centrets nye prispolitik, der sigter mod at bringe priserne på produkterne i overensstemmelse med omkostningerne;

                  3.

                  noterer sig på baggrund af Revisionsrettens beretning, at det kumulerede budgetoverskud faldt fra 9 231 709,81 EUR i 2010 til 2 973 348,94 EUR i 2011, og at dette fald er nettoeffekten af budgetoverskuddet i 2011 og hensættelser til reserver med henblik på prisstabilitet og exceptionelle investeringer;

                  4.

                  noterer sig fra centrets årlige aktivitetsrapport, at dets oprindelige budget for 2011 på 46 956 800 EUR var genstand for et ændringsbudget, som styrelsesrådet vedtog den 13. oktober 2011; erkender navnlig at formålet med ændringsbudgettet var todelt:

                              —

                              at medtage budgetoverskuddet fra tidligere år, navnlig 9 231 709,81 EUR og anvende dette overskud til at etablere to ekstraordinære reserver, en til udvikling af et mere effektivt værktøj til styring af efterspørgslen efter oversættelser (E-CdT programmet) (4 325 709,81 EUR) og en anden reserve til at gøre det muligt for centret at holde priserne stabile i 2012 og 2013 (4 906 000 EUR)

                              —

                              at skabe bedre balance i budgettet efter et betydeligt fald i den forventede kundeefterspørgsel;

                  5.

                  bemærker endvidere, at reserven vedrørende prisstabilitet var lavere end den, der var foreslået, idet 1,8 mio. EUR af overskuddet allerede i 2011 skulle anvendes til at kompensere for faldet i indtægterne fra kunder, og derfor var den endelige reserve kun på 7,4 mio. EUR;

         Forpligtelser

                  6.

                  noterer sig på baggrund af den årlige aktivitetsrapport, at de samlede forpligtelser i afsnit I kom op på 95,12 % i 2011, hvilket udgør en betydelig forbedring i forhold til 2010, hvor kun 91,5 % af budgettet blev anvendt (85 % i 2009); bemærker endvidere, at overførslerne er begrænsede, idet de kun udgør 1,32 % af forpligtelserne;

                  7.

                  noterer sig på baggrund af den årlige aktivitetsrapport, at de samlede forpligtelser i afsnit II kom op på 94,44 % i 2011, hvilket udgør en betydelig forbedring i forhold til 2010, hvor kun 86,30 % af budgettet blev anvendt (88 % i 2009);

                  8.

                  noterer sig på baggrund af den årlige aktivitetsrapport, at, med hensyn til afsnit III, blev der indgået forpligtelser for 99,4 % af budgettet ved udgangen af 2011, sammenlignet med 80,5 % i 2010, og at det høje niveau for gennemførelsen af budgettet skyldes nedskæringerne, der blev foretaget i ændringsbudgettet;

         Menneskelige ressourcer

                  9.

                  noterer sig på baggrund af den årlige aktivitetsrapport, at 205 stillinger i stillingsfortegnelsen ved udgangen af 2011 var besat, hvilket svarer til 91,1 % af det samlede forventede antal stillinger; noterer sig desuden, at der i overensstemmelse med centrets fortsatte bestræbelser på at optimere arbejdsmetoderne og nedsætte omkostningerne blev foretaget en ny screening af centrets samtlige stillinger i 2011, hvilket førte til en reduktion af fem stillinger i 2012 (hvis denne reduktion medregnes, ville 93,18 % af stillingerne i stillingsfortegnelsen være besat);

                  10.

                  bemærker, at fire ansatte i løbet af året gjorde brug af muligheden for mobilitet for personalet og skiftede arbejdsplads i centret;

         Databeskyttelse

                  11.

                  bemærker, at centret for at øge funktionens uafhængighed i 2011 udpegede en ny tilsynsførende for databeskyttelse; bemærker, at der blev forelagt fire anmeldelser om forudgående kontrol for Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse (EDPS) i 2011, nemlig vedrørende videoovervågning, disciplinærprocedure, politikken for bekæmpelse af chikane og certifikationsproceduren; bemærker desuden, at sagen med hensyn til videoovervågning blev afsluttet med en positiv udtalelse, mens yderligere oplysninger blev sendt til EDPS på dennes anmodning i forbindelse med disciplinærproceduren og proceduren for bekæmpelse af chikane, og at man stadig afventer svar fra EDPS; opfordrer centret til at holde dechargemyndigheden underrettet om situationen for meddelelserne;

         Udbudsprocedurer

                  12.

                  noterer sig, at centret i overensstemmelse med finansforordningens artikel 60 i 2010 udarbejdede en plan for udbud for 2011, der fungerer som et grundlag for centrets styrelsesråds finansieringsafgørelser; bemærker desuden, at planen er en integreret del af centrets arbejdsprogram for 2011, som blev godkendt af styrelsesrådet den 27. oktober 2010;

         Regnskabssystem

                  13.

                  noterer sig, at periodiseret regnskabsføring, der er det regnskabssystem, som anvendes af Kommissionen til budgetregnskabet, i maj 2012, blev indført i centret, og at revisoren vil afslutte godkendelsen af regnskabssystemet i det første kvartal af 2013; opfordrer centret til at underrette dechargemyndigheden om situationen for godkendelsen af regnskabssystemet;

                  14.

                  henviser med hensyn til de øvrige bemærkninger, der ledsager dechargeafgørelsen, og som er af horisontal karakter, til sin beslutning af 17. april 2013 (7) om præstation, økonomisk forvaltning og kontrol med agenturer.

         (1)  EUT C 388 af 15.12.2012, s. 12.

         (2)  EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.

         (3)  EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1.

         (4)  EFT L 314 af 7.12.1994, s. 1.

         (5)  EFT L 357 af 31.12.2002, s. 72.

         (6)  EUT L 286 af 17.10.2012, s. 141.

         (7)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0134 (Se side 374 i denne EUT).


title: 72/431/EØF: Rådets beslutning af 19. december 1972 om Fællesskabets finansiering af visse udgifter i forbindelse med fødevarehjælp til republikkerne Øvre Volta, Mali, Niger, Senegal og Tchad

text:
                                     /
24                                           De Europæiske Fællesskabers Tidende
28.12.1972                                  De Europæiske Fællesskabers Tidende                                       Nr.L 291 / 163
                                                     RÅDETS AFGØRELSE
                                                        af 19. december 1972
                  om Fællesskabets finansiering af visse udgifter i forbindelse med fødevarehjælp til republik
                                       kerne Øvre-Volta, Mali, Niger, Senegal og Tchad
                                                            ( 72/43 l/EØF)
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE                                                                           Artikel 1
FÆLLESSKABER HAR
                                                                       Inden for rammerne af Fællesskabets fødevarehjælpeak
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det euro              tioner, omfattende 29.555 tons korn til republikkerne
pæiske økonomiske Fællesskab,                                          Mali, Niger, Senegal og Tchad i henhold til programmet
                                                                       for 1971/ 1972, udvides Fællesskabets finansiering til
under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 1703/                 udgifterne til :
72 af 3 . august 1972 om ændring af forordning (EØF)
nr. 2052/69 for så vidt angår Fællesskabets finansiering               -    transport af varerne til bestemmelseslandets grænse ;
af udgifterne i forbindelse med gennemførelsen af kon                 -    transport af varerne fra bestemmelseslandets grænse
ventionen om fødevarehjælp af 1967 og om fastsættelse                        til bestemmelsesstedet , idet disse udgifter delvist
af regler for Fællesskabets finansiering af udgifterne i                     dækkes ved en betaling til disse lande af et forudfast
forbindelse med gennemførelsen af konventionen om                            sat bidrag på 10 RE pr. ton.
fødevarehjælp af 197 1 1), særlig artikel 8 , stk . 1 , og arti
kel 10, stk . 1 ,
under henvisning til forslag fra Kommissionen, og
                                                                                A rtikel 2
ud fra følgende betragtninger :
                                                                        Inden for rammerne af Fællesskabets fødevarehjælpeak
                                                                        tion omfattende 5.000 tons korn til republikken Øvre
Republikkerne Mali , Niger, Senegal og Tchad har med
delt Fællesskabet, at deres situation hvad angår forsyn
                                                                        Volta i henhold til programmet for 1971 / 1972 udvides
                                                                        Fællesskabets finansiering med udgifterne til :
ninger med levnedsmidler samt deres økonomiske og
finansielle situation på grund af særdeles ugunstige kli
                                                                       -    transport af hele varemængden til bestemmelseslan
matiske forhold er blevet meget alvorlig; på baggrund af
                                                                            dets grænse;
disse vanskeligheder forkommer det nødvendigt, at Fæl
lesskabet påtager sig udgifterne til transport til distributi         -    transport af varerne for 2.500 tons vedkommende fra
onsstedeme af de varemængder, der blev tildelt disse
                                                                            bestemmelseslandets grænser til bestemmelsesstedet
lande i henhold til programmet for 1971/ 1972 ;                             med delvis dækning af disse udgifter gennem fælles
                                                                            skabsfinansiering i form af en betaling til dette land
republikken Øvre-Volta har ligeledes meddelt at have                        af et forud fastsat bidrag på 10 RE pr. ton.
været i en tilsvarende situation ; det synes derfor nødven
digt, at Fællesskabet ligeledes påtager sig visse af udgif            Udfærdiget i Bruxelles , den 19 . december 1972.
terne til transport til distributionsstederne af de vare
mængder, der blev tildelt republikken Øvre-Volta i hen                                                         På Rådets vegne
hold til programmet for 1971 / 1972 ,                                                                           T. WESTERTERP
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE :                                                                                Formand
>) EFTnr. L 180af 8.8.1972 , s . 1 .


title: 2014/303/EU: Den Europæiske Centralbanks afgørelse af 20. februar 2014 om forbuddet mod monetær finansiering og de nationale centralbankers forrentning af statslige indskud (ECB/2014/8)

text:
               28.5.2014

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 159/54

         DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS AFGØRELSE
   af 20. februar 2014
   om forbuddet mod monetær finansiering og de nationale centralbankers forrentning af statslige indskud

      (ECB/2014/8)

      (2014/303/EU)

   STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 132, stk. 1, andet led,
   under henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 34.1, andet led, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               I henhold til artikel 271, litra d), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 35.6 i statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, sammenholdt med niende betragtning i Rådets forordning (EF) nr. 3603/93 (1), har Styrelsesrådet mandat til at vurdere, hvorvidt de nationale centralbanker opfylder deres forpligtelser i henhold til traktaterne. Med henblik herpå overvåger Styrelsesrådet de nationale centralbankers overholdelse af forbuddet mod monetær finansiering i artikel 123 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Denne afgørelse har til formål at præcisere de kriterier, som Den Europæiske Centralbank (ECB) anvender vedrørende forrentningen af statens og de offentlige myndigheders indskud hos deres centralbank, i forhold til traktatens forbud mod monetær finansiering med henblik på Styrelsesrådets oven for nævnte overvågningsrolle.

               (2)

               For at overvåge overholdelsen af forbuddet mod monetær finansiering i artikel 123 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde skal ECB tage højde for forrentningen af statslige indskud, som ikke bør være højere end forrentningen, der er baseret på de relevante pengemarkedsrenter. Denne afgørelse specificerer de markedsrenter, der fungerer som loft for forrentningen af statslige indskud, og som der vil blive taget højde for i forbindelse med overvågningen af opfyldelsen af traktaten fra den 1. december 2014 —

         VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
   Artikel 1
   Definitioner
   I denne afgørelse forstås ved:
   a)   »statslig«: alle offentlige enheder, der er nævnt i traktatens artikel 123, som fortolket i lyset af forordning (EF) nr. 3603/93, undtagen offentligt ejede kreditinstitutter, som i forbindelse med forsyningen med reserver fra de nationale centralbanker, skal have samme behandling af de nationale centralbanker og ECB som private kreditinstitutter
   b)   »statslige indskud«: indlån på anfordring og tidsindskud, som de nationale centralbanker accepterer fra staten
   c)   »usikret dag-til-dag markedsrente«: i) med henblik på indlån på anfordring i euro, EONIA (euro overnight index average), og med henblik på indlån på anfordring i en anden valuta, en tilsvarende rente
   d)   »sikret markedsrente«: i) med henblik på tidsindskud i euro, EUREPO (euro repo market offered rate) med en tilsvarende løbetid, hvis en sådan er tilgængelig, og ii) med henblik på tidsindskud i en anden valuta, en tilsvarende rente.
   Artikel 2
   Forrentning af statslige indskud og overholdelse af forbuddet mod monetær finansiering
   1.   Med henblik på overvågning af overholdelsen af forbuddet mod monetær finansiering gælder følgende lofter for forrentningen af statslige indskud hos de nationale centralbanker:

               a)

               for indlån på anfordring: den usikrede dag-til-dag markedskurs,

               b)

               for tidsindskud: den sikrede markedsrente, eller hvis denne ikke er tilgængelig, den usikrede dag-til-dag markedsrente.

         2.   Overholdelse af lofterne i stk. 1 vurderes i lyset af alle relevante fakta for det enkelte tilfælde.
   Artikel 3
   Ikrafttræden
   1.   ECB anvender bestemmelserne i denne afgørelse fra den 1. december 2014.
   2.   Denne afgørelse træder i kraft den 22. februar 2014.

      Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 20. februar 2014.

         Mario DRAGHI

            Formand for ECB

      (1)  Rådets forordning (EF) nr. 3603/93 af 13. december 1993 om fastlæggelse af definitioner med henblik på gennemførelse af forbuddene i traktatens artikel 104 og artikel 104 B, stk. 1 (EFT L 332 af 31.12.1993, s. 1).