Avis juridique important

|

32000S2730

Kommissionens beslutning nr. 2730/2000/EKSF af 14. december 2000 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af koks i stykker med en diameter på over 80 mm med oprindelse i Folkerepublikken Kina og om endelig opkrævning af den midlertidige told

EF-Tidende nr. L 316 af 15/12/2000 s. 0030 - 0041

Kommissionens beslutning nr. 2730/2000/EKSFaf 14. december 2000om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af koks i stykker med en diameter på over 80 mm med oprindelse i Folkerepublikken Kina og om endelig opkrævning af den midlertidige toldKOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab,under henvisning til Kommissionens beslutning nr. 2277/96/EKSF af 28. november 1996 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab(1), ændret ved beslutning nr. 1000/1999/EKSF(2), særlig artikel 9, ogud fra følgende betragtninger:A. PROCEDURE(1) Ved beslutning nr. 1238/2000/EKSF(3) ("beslutningen om midlertidig told") indførte Kommissionen en midlertidig antidumpingtold på importen af koks i stykker med en diameter på over 80 mm, henhørende under KN-kode ex27040019 og med oprindelse i Folkerepublikken Kina ("Kina").B. EFTERFØLGENDE PROCEDURE(2) Efter offentliggørelsen af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det blev besluttet at træffe midlertidige foranstaltninger, fremsatte adskillige interesserede parter skriftlige bemærkninger til de foreløbige undersøgelsesresultater. De parter, der anmodede derom, fik også mulighed for at blive hørt mundtligt i overensstemmelse med artikel 6, stk. 5, i beslutning nr. 2277/96/EKSF ("grundbeslutningen").(3) Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på en endelig afgørelse. Alle interesserede parter, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det var hensigten at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold og foretages endelig opkrævning af de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig told. Der blev desuden fastsat en frist, inden for hvilken de kunne tilkendegive deres synspunkter efter offentliggørelsen af disse oplysninger.(4) De interesserede parters mundtlige og skriftlige bemærkninger blev gennemgået, og, hvor det var relevant, de foreløbige undersøgelsesresultater blev ændret i overensstemmelse dermed.(5) Efter at have gennemgået de foreløbige undersøgelsesresultater på grundlag af de oplysninger, der er indsamlet siden vedtagelsen af beslutningen om midlertidig told, konkluderes det, at de vigtigste undersøgelsesresultater i denne beslutning bør bekræftes, for så vidt som de ikke ændres ved betragtningerne i den foreliggende beslutning.C. PÅGÆLDENDE VARE OG LIGNENDE VARE1. Pågældende vare(6) I beslutningen om midlertidig told blev den pågældende vare defineret som koks i stykker med en diameter på over 80 mm, henhørende under KN-kode ex27040019 og med oprindelse i Kina. Denne vare, der er almindelig kendt som støberikoks, fremstilles i forskellige kvaliteter, der navnlig har forskelligt kulstofindhold og forskellige klumpstørrelser. Alle kvaliteter konstateredes at have samme grundlæggende fysiske, tekniske og kemiske egenskaber og samme anvendelsesformål som forbrændingsmiddel, der benyttes i kupolovne til fremstilling af smedejern, stenuld, zink og bly(4).(7) Der blev skelnet mellem støberikoks og andre koks, der henhører under den samme KN-kode, på grundlag af størrelsen. Koks i stykker med en diameter på over 80 mm blev således anset for at være den eneste størrelse, der er anvendelig i kupolovne, på grund af deres forbrændingsvarme og deres evne til at støtte en byrde uden at bryde sammen. Koks med en diameter på under 80 mm, der er almindelig kendt som højovnskoks, blev anset for uegnede til disse anvendelsesformål. Højovnskoks benyttes i højovne til fremstilling af stål og til andre formål, f.eks. fremstilling af kemikalier og sukker.(8) Efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger gjorde visse interesserede parter gældende, at selv om 80 mm var en klar skillelinje, blev højovnskoks i visse tilfælde importeret i stykker på over 80 mm og op til 100 mm. Der blev i den forbindelse fremlagt oplysninger om, at visse toldmyndigheder anvendte den midlertidige antidumpingtold på både støberikoks og højovnskoks i stykker med en diameter på over 80 mm.(9) Det skal bemærkes, at den undersøgte vare var støberikoks og ikke højovnskoks. Da højovnskoks i stykker med en diameter på over 80 mm desuden generelt set har en mindre styrke, anvendes de ikke i kupolovne til at fremstille støbejern og stenuld eller smelte zink og bly. Det fremgik desuden af de oplysninger, som de interesserede parter indgav i løbet af undersøgelsen, at i tilfælde, hvor koks i stykker med en diameter på over 80 mm og op til 100 mm indførtes sammen med koks i stykker med en diameter på 80 mm eller derunder, var disse koks beregnet til højovne og kunne som regel ikke anvendes i kupolovne.(10) Derfor bør den pågældende vare præciseres og defineres under hensyntagen til på den ene side dens fysiske egenskaber, dvs. koks i stykker større end 80 mm i maksimal diameter, og på den anden side dens anvendelsesformål, dvs. koks af en type, der anvendes i kupolovne til fremstilling af støbejern og stenuld samt smeltning af zink og bly. Det bør derfor præciseres, at højovnskoks, der importeres sammen med koks i stykker med en diameter på 80 mm eller derunder, ikke er omfattet af denne procedure, selv om de foreligger i stykker med en diameter på over 80 mm og op til 100 mm.(11) De kinesiske eksportører og producenter samt en af importørerne i Fællesskabet gjorde gældende, at den pågældende vare, der indførtes fra Kina i undersøgelsesperioden (1. juli 1998 til 30. juni 1999), var halvfærdigt støberikoks, som først kunne betragtes som færdigt støberikoks efter sigtning. Importøren i Fællesskabet hævdede, at sigtning ikke kun har til formål at adskille stykker af salgbare størrelser (over 80 mm) fra mindre stykker (80 mm eller derunder) som anført i betragtning 13 i beslutningen om midlertidig told, men også er en mekanisk stabiliseringsfase, der skal opdele revnede stykker af støberikoks. Det hævdedes, at da sigtningen i Fællesskabet udgør det sidste vigtige trin i produktionskæden og tilfører varen en betydelig merværdi, ændrede denne sigtning oprindelsen af de støberikoks, der importeres fra Kina. Det blev desuden påstået, at dette underbyggedes af, at Kommissionen havde indrømmet en betydelig justering for sigtningsomkostninger ved beregningen af prisunderbuddet.(12) Denne påstand blev anset for ubegrundet. Mekanisk sigtning er en behandling, hvorved koksstykker adskilles efter størrelse eller størrelsesområde, uden at der imidlertid sker en ændring af de grundlæggende kemiske og fysiske egenskaber, som afhænger af de kokskul, der anvendes som råmaterialer, og fremstillingsmetoden. Støberikoks skal sigtes før den endelige industrielle anvendelse for at opnå den størrelse eller størrelsesorden, som kan benyttes i kupolovne. Normalt foretages sigtningen umiddelbart efter forkulningen, men da støberikoks er udsat for en naturlig forringelse under lastning, transport og losning, sigtes den ofte igen efter søtransporten. De støberikoks, der fremkommer efter sigtningen, kan således ikke anses for at have fået andre egenskaber og en anden sammensætning, end de havde inden denne sigtning. Det kan derfor ikke konkluderes, at støberikoks, der ikke er sigtet ved Fællesskabets grænse, er et halvfabrikat.(13) Det blev endvidere konstateret, at sigtningen i gennemsnit udgjorde mindre end 4 % af cif-importprisen, og at den prisjustering, der indrømmedes ved beregningen af prisunderbuddet, ikke kun omfattede sigtningsomkostningerne, men også alle de salgs- og finansieringsomkostninger, der påløb mellem indførsel og videresalg. Det kan derfor ikke konkluderes, at det samlede beløb af den justering, der indrømmedes ved beregningen af prisunderbuddet, er udtryk for den merværdi, der er tilført varen efter indførslen, med henblik på at fastlægge varens oprindelse. På baggrund af ovenstående kan det ikke hævdes, at sigtningen giver den pågældende vare oprindelsesstatus i Fællesskabet.(14) Det konkluderes derfor, at den pågældende vare er støberikoks med oprindelse i Kina, dvs. koks i stykker med en diameter på over 80 mm af en type, der anvendes i kupolovne til fremstilling af støbejern, stenuld, zink og bly. Det konkluderes endvidere, at alle kvaliteter af støberikoks er en og samme vare, da de alle har de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og de samme anvendelsesformål.2. Samme vare(15) En bruger hævdede, at støberikoks fremstillet i Fællesskabet ikke var den samme vare som den pågældende vare, da sidstnævnte vare var af lavere kvalitet. Til støtte for denne påstand gjorde brugeren gældende, at de ikke kunne udskiftes med hinanden uden store og bekostelige ændringer af det tekniske udstyr. Visse brugere hævdede også, at den pågældende vare var af lavere kvalitet og kun kunne anvendes ved at blande den med den vare, der fremstilles i Fællesskabet, hvilket viser, at de ikke er samme vare.(16) For det første skal det bemærkes, at kvalitetsforskelle ikke har nogen betydning for definitionen af den samme vare, forudsat at de grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber er de samme, og de to varer er indbyrdes udskiftelige. Dette spørgsmål blev udtrykkeligt behandlet i betragtning 19 til 21 i beslutningen om midlertidig told. Kvalitetsaspektet har også ført til tilsyneladende modstridende udsagn, hovedsagelig fra støberier. Nogle af dem påstod, at de ikke kunne benytte kinesiske støberikoks på grund af den lavere kvalitet, mens andre hævdede, at de kinesiske støberikoks var bedre end dem, der fremstilles i Fællesskabet. Denne modsigelse viser kun, at selv om der er visse alment anerkendte grænser for de kemiske og fysiske egenskaber af støberikoks, kan de endelige brugere enten vælge de støberikoks, der er mest egnede til deres formål, eller tilpasse deres udstyr, så det passer til en bestemt type støberikoks. Dette bekræftes af, at de endelige brugere er gået fra støberikoks fremstillet i Fællesskabet til kinesisk støberikoks og i visse tilfælde er vendt tilbage til støberikoks fremstillet i Fællesskabet. Disse varer er derfor klart indbyrdes udskiftelige, og argumentet vedrørende nødvendigheden af store og bekostelige ændringer af det tekniske udstyr er ikke overbevisende og bør derfor afvises. Den kendsgerning, at brugerne vælger, hvilken vare de vil købe, ud fra dens pris, viser også, at de to varer konkurrerer med hinanden. Det ændrer ikke ved denne konklusion, at visse brugere måske ikke er i stand til at skifte mellem de to varer.(17) På baggrund af ovenstående bekræftes konklusionerne i betragtning 18 til 23 i beslutningen om midlertidig told.D. DUMPING1. Markedsøkonomisk status(18) Det selskab, der anmodede om markedsøkonomisk status, gjorde indsigelse mod Kommissionens konklusion om, at dets regnskaber ikke opfyldte betingelserne i artikel 2, stk. 7, litra c), andet led, i grundbeslutningen. Selskabet påstod, at Kommissionen ikke havde undersøgt, om selskabets regnskaber var pålidelige nok til at udgøre et grundlag for fastsættelsen af en individuel dumpingmargen.(19) Som beskrevet i betragtning 26 i beslutningen om midlertidig told fremgik det klart af undersøgelsen, at selskabets regnskaber ikke i tilstrækkelig grad afspejlede selskabets finansielle situation i undersøgelsesperioden, især hvad angår salgsoplysninger. Kommissionen konstaterede, at regnskaberne ikke blev ført på et regelmæssigt og konsekvent grundlag, og at de derfor generelt set var upålidelige og ikke overholdt de internationale regnskabsstandarder. Da dette er et kriterium for at kunne fastsætte, om den pågældende eksportør arbejder under markedsøkonomiske vilkår, måtte Kommissionen afvise anmodningen om markedsøkonomisk status i overensstemmelse med grundbeslutningen. Selskabet fremlagde ikke yderligere oplysninger, som kunne bevise, at dets regnskaber ikke desto mindre var i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder. Da der ikke foreligger nogen oplysninger, der viser, at Kommissionens første konklusion var forkert, bekræftes de foreløbige undersøgelsesresultater hermed.2. Individuel behandling(20) Det samme selskab gjorde gældende, at Kommissionens konklusion om, at selskabet ikke var retligt og reelt uafhængigt af staten, var forkert, og at Kommissionen ikke havde påvist, at det ville medføre risiko for omgåelse af antidumpingforanstaltningerne, hvis selskabet blev indrømmet individuel behandling. Selskabet hævdede endvidere, at det forhandlede alle salgskontrakter direkte med sine kunder i Fællesskabet, og at det havde fuld kontrol over disse transaktioner. Endelig påstod selskabet, at det ikke burde have været anset for en mangel, at moderselskabet i Hongkong ikke besvarede spørgeskemaet.(21) Kommissionen konstaterede, at selskabets eksportsalg i det mindste delvis var kontrolleret af de kinesiske myndigheder, da det ikke kunne eksportere den pågældende vare i sit eget navn, men måtte benytte statsejede forhandlere med en eksportlicens. Undersøgelsen viste desuden, at selskabet ikke kunne fastsætte eksportpriserne fuldstændig frit, da det var nødt til at betale et agenturgebyr til de statsejede forhandlere. Det var ikke i sig selv et tilstrækkeligt bevis på den nødvendige uafhængighed fra de statslige myndigheder, at salgskontrakterne blev forhandlet direkte med kunderne i Fællesskabet. Staten kontrollerede i hvert fald delvis selskabets eksportsalg, hvilket betød, at der var en klar risiko for omgåelse af den landsdækkende told, og at selskabet ikke kunne indrømmes individuel behandling.(22) Det fremgik af undersøgelsen, at moderselskabet i Hongkong tydeligvis deltog i markedsføringen af den pågældende vare og var med til at fremme eksporttransaktionerne. Det skal imidlertid bemærkes, at selv om moderselskabet havde indgivet en separat besvarelse af Kommissionens spørgeskema, ville det ikke have ændret konklusionerne i betragtning 20 og 21 om, at eksportøren i Kina ikke kunne bevise, at selskabet var tilstrækkeligt uafhængigt af staten til at berettige en individuel behandling. Derfor bekræftes de foreløbige undersøgelsesresultater i betragtning 32 og 34 i beslutningen om midlertidig told.3. Eksportpris(23) De kinesiske eksportører gjorde indvendinger mod den måde, som Kommissionen havde beregnet søtransport- og forsikringsomkostningerne på ("cif-omkostningerne") med hensyn til deres eksportsalg, og hævdede, at de samme cif-omkostninger burde have været lagt til grund for alle eksportsalg, dvs. enten de cif-omkostninger, der indberettedes af de eksporterende producenter, eller de cif-omkostninger, som Kommissionen beregnede på grundlag af de reelle efterprøvede cif-omkostninger, der fremlagdes af en af de største importører.(24) For at kunne fastsætte den foreløbige dumpingmargen i tilfælde, hvor transaktionerne blev foretaget på et fob-grundlag (frit om bord), beregnede Kommissionen cif-omkostningerne på grundlag af de reelle efterprøvede cif-omkostninger, der fremlagdes af en af de største importører. I tilfælde, hvor salget fandt sted på et cif-grundlag, var det imidlertid de cif-omkostninger, som den pågældende eksportør havde indberettet, der blev anvendt. For at kunne fastsætte den endelige dumpingmargen tog Kommissionen denne fremgangsmåde op til fornyet overvejelse i lyset af de modtagne bemærkninger. Det konstateredes, at de cif-omkostninger, som den pågældende eksportør havde indberettet for de tilfælde, hvor salget fandt sted på et cif-grundlag, rent faktisk var overvurderede, og at der derfor burde ses bort fra dem. Da der ikke er fremlagt beviser for, at de reelle cif-omkostninger for ovennævnte importør var upålidelige eller ukorrekte, anså Kommissionen det derfor for hensigtsmæssigt at anvende disse omkostninger i forbindelse med alle de indberettede kinesiske eksporttransaktioner.4. Sammenligning4.1. Transportomkostninger(25) En af de kinesiske eksportører hævdede, at fordi selskabet lå så tæt på havnen, burde dets egne transportomkostninger have været anvendt til at beregne fob-priserne i Amerikas Forenede Stater ("USA"), der blev anvendt som referenceland. De to andre kinesiske eksportører anmodede om, at der anvendtes et gennemsnit af den tredje eksportørs transportomkostninger og de indenlandske transportomkostninger i referencelandet.(26) Omkostninger og priser i lande uden markedsøkonomi fordrejes af den statslige indgriben og afspejler således ikke de normale markedssignaler. Dette gælder også for transportomkostninger, og derfor anvendte Kommissionen ikke den kinesiske eksportørs reelle transportomkostninger, men de reelle efterprøvede transportomkostninger for producenterne i referencelandet. Argumentet om, at Kommissionen havde efterprøvet disse omkostninger for en af de kinesiske producenter som led i undersøgelsen af markedsøkonomisk status, er ikke relevant, da der ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i denne undersøgelse. Forslaget om at anvende ovennævnte eksportørs transportomkostninger måtte derfor afvises.(27) Kommissionen undersøgte desuden, om det var hensigtsmæssigt at sammenligne den normale værdi og eksportprisen på et fob-grundlag. I den forbindelse blev der taget hensyn til, at afstanden mellem fabrikkerne og havnen i eksportlandet i visse tilfælde var betydelig. For at kunne træffe en endelig afgørelse anså Kommissionen det derfor for hensigtsmæssigt at ændre grundlaget for sammenligningen til ab fabrik. Der blev foretaget passende justeringer af eksportprisen, og de laveste reelle indenlandske transportomkostninger, der var konstateret på USA's hjemmemarked, blev i mangel af andre pålidelige oplysninger anvendt som grundlag for beregningen af justeringen.4.2. Produktionsproces(28) De kinesiske eksportører gentog deres krav om en justering for forskelle i produktionsprocessen. De hævdede, at den var mindre kapitalkrævende end den, der anvendtes i referencelandet, USA, hvor ovnene var mere avancerede.(29) Kommission plejer at indrømme en justering for komparative fordele hvad angår forskelle i produktionsprocessen mellem et land uden markedsøkonomi og det pågældende referenceland. En sådan justering kan imidlertid ikke indrømmes selektivt for visse omkostningsposter, som måske ikke giver et repræsentativt billede samlet set.4.3. Komparative fordele(30) De kinesiske eksportører gentog deres krav om en justering for naturlige komparative fordele i forhold til referencelandet med hensyn til adgangen til råmaterialer. De hævdede, at den normale værdi i referencelandet ikke skulle have været anvendt ved sammenligningen med eksportprisen, da Kina har verdens største kulreserver, som giver mulighed for effektiv minedrift og derfor påvirker prisen på råmaterialer og følgelig prisen på støberikoks. De kinesiske eksportører hævdede desuden, at de kinesiske producenter havde lettere adgang til råmaterialerne, da der er tale om åbne brud, i forhold til i USA, hvor kullet hovedsagelig hentes fra underjordiske miner.(31) Kommissionen undersøgte mere indgående, om de kinesiske producenter havde naturlige komparative fordele i forhold til producenterne i USA. Denne undersøgelse viste først og fremmest, at USA, i modsætning til hvad der blev påstået, havde verdens største kulreserver. Det blev endvidere konstateret, at USA i høj grad anvendte åbne brud, og det sandsynligvis i samme grad som i Kina. Det fremgik endvidere af undersøgelsen, at underjordiske miner var ganske udbredte i Kina. Det blev derfor konkluderet, at USA og Kina havde den samme adgang til råmaterialer, og at begge lande således havde de samme komparative fordele. En justering blev derfor ikke anset for berettiget. Kommissionen bekræfter de foreløbige undersøgelsesresultater i betragtning 51 i beslutningen om midlertidig told og fastslår, at valget af USA som referenceland i denne procedure var det mest hensigtsmæssige og rimelige valg i henhold til grundbeslutningen.4.4. Provisionsgebyr(32) En kinesisk eksportør hævdede, at det betalte provisionsgebyr ikke burde have været trukket fra eksportprisen. Dette blev accepteret, og eksportpriserne blev justeret i overensstemmelse hermed.5. Dumpingmargen(33) Som nævnt i betragtning 58 i beslutningen om midlertidig told blev omfanget af de kinesiske producenters og eksportørers samarbejde undersøgt nærmere, og det konstateredes at være på 57,8 % af den samlede mængde støberikoks, der eksporteredes til Fællesskabet i undersøgelsesperioden. Det skal bemærkes, at der ikke forelå særskilte Eurostat-oplysninger vedrørende importen af støberikoks, og at Kommissionen derfor som grundlag for beregningen af samarbejdets omfang anvendte de importoplysninger vedrørende støberikoks, som de samarbejdsvillige importører havde indberettet, og som senere blev efterprøvet.(34) For at kunne beregne den fælles landsdækkende dumpingmargen måtte Kommissionen derfor tage højde for, at der i høj grad var tale om manglende samarbejde, for at undgå, at de ikke-samarbejdsvillige parter blev belønnet. For de ikke-samarbejdsvillige producenter og eksportører blev der derfor fastsat en dumpingmargen, der svarede til den højeste margen, der var fastsat for en repræsentativ transaktion for et af de samarbejdsvillige selskaber i Kina. Den fælles landsdækkende dumpingmargen blev derefter beregnet som et vejet gennemsnit af den margen, der var fastsat for de samarbejdsvillige producenter og eksportører, og den margen, der var fastsat for de ikke-samarbejdsvillige producenter og eksportører.(35) Den endelige fælles landsdækkende dumpingmargen, udtrykt i procent af cif-eksportprisen frit Fællesskabets grænse, oversteg 60 %.E. ERHVERVSGRENEN I FÆLLESSKABET(36) Da ingen af de interesserede parter fremsatte bemærkninger til den foreløbige definition af erhvervsgrenen i Fællesskabet, bekræftes konklusionerne i betragtning 60 til 65 i beslutningen om midlertidig told.F. SKADE1. Indledende bemærkninger(37) Skadesundersøgelsen omfattede perioden fra den 1. januar 1995 til udgangen af undersøgelsesperioden.(38) En af de interesserede parter gjorde gældende, at valget af 1995 som udgangsår for indsamlingen af oplysninger har fordrejet skadesundersøgelsen. Det hævdedes, at dette år var et usædvanlig godt år for EF-erhvervsgrenen på grund af en meget stor efterspørgsel. Hvis man derimod havde taget udgangspunkt i 1994, ville det have fremgået, at EF-erhvervsgrenens situation i undersøgelsesperioden var den samme som i 1994, og at den derfor ikke havde lidt skade.(39) Det skal bemærkes, at formålet med skadesundersøgelsen er at vurdere dumpingimportens virkninger for EF-erhvervsgrenens økonomiske situation i undersøgelsesperioden. For at foretage en sådan undersøgelse fastlægges udviklingen inden for en række indikatorer på grundlag af oplysninger vedrørende årene op til undersøgelsesperioden. Formålet er ikke at bedømme situationen på et vist tidspunkt i forhold situationen på et andet tidspunkt, men snarere at vurdere udviklingen gennem hele den betragtede periode for at kunne afgøre, om EF-erhvervsgrenen i undersøgelsesperioden kan anses for at have lidt skade. På baggrund af EF-erhvervsgrenens situation i undersøgelsesperioden ville undersøgelsesresultaterne vedrørende den skade, som EF-erhvervsgrenen blev påført i undersøgelsesperioden, have været de samme, uanset om 1994 eller 1995 var blevet anvendt som udgangspunkt.2. Åbenbart forbrug i Fællesskabet(40) Da der ikke blev modtaget nye bemærkninger til det åbenbare forbrug på Fællesskabets marked, bekræftes konklusionerne i betragtning 66 til 67 i beslutningen om midlertidig told.3. Importen med oprindelse i Kina3.1. Mængden af den pågældende import; markedsandel, andel af produktionen og udviklingen i de pågældende varers priser(41) I mangel af nye bemærkninger til dumpingimportens mængde og markedsandel bekræftes kendsgerningerne og undersøgelsesresultaterne i betragtning 68 til 72 i beslutningen om midlertidig told.3.2. Prisunderbud(42) En af de interesserede parter gjorde gældende, at for at kunne beregne underbudsmargenen på et retfærdigt grundlag burde EF-erhvervsgrenens priser sammenlignes med importørens salgspriser, justeret for en lavere varmeværdi på grund af det lavere kulstofindhold og for de investeringer, der var nødvendige for at kunne anvende kinesiske støberikoks.(43) Det skal bemærkes, at der allerede er taget behørigt hensyn til forskellen i varmeværdi ved beregningen af prisunderbuddet (se betragtning 74 i beslutningen om midlertidig told). Oplysningerne fra de interesserede parter viser desuden, at det hverken er nødvendigt med specialudstyr for at anvende den pågældende vare eller den vare, der fremstilles i Fællesskabet. Såvel den pågældende vare som støberikoks fremstillet i Fællesskabet kan benyttes i enhver kupolovn, selv om kupolovnen skal justeres for de forskellige kvaliteter af støberikoks, uanset oprindelse. Denne påstand er derfor ikke relevant.(44) Det hævdedes, at justeringen af de kinesiske priser for det lavere kulstofindhold ikke i tilstrækkelig grad afspejlede forskellene i fysiske egenskaber mellem den pågældende vare og støberikoks fremstillet i Fællesskabet. Det blev derfor foreslået, at markedsværdien for denne forskel skulle baseres på de sanktioner, der var angivet i kontrakterne for at overskride de aftalte maksimumsniveauer for hver af disse varer.(45) Det fremgår af oplysningerne fra de interesserede parter, at salget af støberikoks generelt er baseret på kontrakter, hvori begge parter anfører minimums- og maksimumsniveauer for askeindhold, vandindhold og indhold af flygtige stoffer, fastlægger, hvilke sanktioner der finder anvendelse, hvis disse grænseværdier overskrides, og træffer aftale om priser. Det er derfor normalt, at der betales den samme pris for forskellige kvaliteter af støberikoks, hvis de anførte grænseværdier ikke overskrides. De eksportpriser, som de kinesiske eksporterende producenter angav for deres eksporttransaktioner, og som blev anvendt til at beregne prisunderbuddet, er desuden priserne inden eventuelle kontraktmæssige sanktioner. På baggrund af ovenstående anses det ikke for hensigtsmæssigt at værdisætte forskellene i askeindhold, vandindhold og/eller indhold af flygtige stoffer mellem den pågældende vare og støberikoks fremstillet i Fællesskabet på grundlag af kontraktmæssige sanktioner.(46) En af de interesserede parter hævdede, at for at kunne sammenligne den pågældende vare og Fællesskabets støberikoks i samme handelsled måtte de kinesiske importpriser justeres, så de ikke alene omfattede ikke-forretningsmæssigt forbundne importørers salgs- og finansieringsomkostninger, men også deres fortjenstmargen.(47) Denne anmodning anses for berettiget med henblik på at sammenligne de to varer i samme handelsled. Den justering, der på det foreløbige trin blev foretaget for EF-importørernes salgs- og finansieringsomkostninger, bør derfor også omfatte ikke-forretningsmæssigt forbundne importørers fortjenstmargen på salget af den pågældende vare. Denne justering blev foretaget på grundlag af den vejede gennemsnitlige rentabilitet, som de samarbejdsvillige ikke-forretningsmæssigt forbundne importører angav for undersøgelsesperioden, dvs. 7,2 %.(48) På grundlag af ovenstående konkluderes det, at kinesiske støberikoks i undersøgelsesperioden blev solgt i Fællesskabet til priser, som underbød EF-erhvervsgrenens priser med 25,7 %, udtrykt i procent af sidstnævnte priser.4. EF-erhvervsgrenens situation(49) Da der ikke blev fremsat bemærkninger hertil, bekræftes de foreløbige undersøgelsesresultater vedrørende lagre, salgsmængde og markedsandel (vækst), investeringer, beskæftigelse og produktivitet.4.1. Produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse(50) En bruger gjorde gældende, at det fald i produktionen og kapacitetsudnyttelsen, der blev konstateret i beslutningen om midlertidig told, ikke var forårsaget af en stigning i den indførte mængde af den pågældende vare, men snarere skyldtes tekniske faktorer. Til støtte herfor påpegede brugeren, at den mængde af støberikoks, der fremstilles, afhænger af den anvendte forkoksningstid: en længere forkoksningstid giver flere støberikoks, men deres kapacitetsudnyttelse bliver tilsvarende reduceret. Da støberikoksproduktion desuden giver ca. 10 % affald ("kulsmuld") og mindst 10-15 % koks i stykker med en diameter på under 80 mm, påstod brugeren, at EF-erhvervsgrenens reelle produktionsmængde kun ville være 75 % ved en nominel kapacitet på 100 %. Endelig hævdede brugeren, at EF-erhvervsgrenens reelle kapacitet ville falde med 1,3-1,5 % om året, hvis ikke maskinerne løbende blev forbedret.(51) Med hensyn til vurderingen af produktionskapaciteten blev det konstateret, at støberikoksenes størrelse ikke kun afhænger af forkoksningstiden (jo længere forkoksningstid, jo større udbytte af støberikoks), men også af den blanding (producentens særlige sammensætning af kokskul og brudhæmmende stoffer) og den ovntemperatur (højere temperaturer giver kortere forkoksningstid), der anvendes i produktionen. Desuden blev vurderingen af EF-erhvervsgrenens produktionskapacitet foretaget på et ensartet grundlag, som tog højde for det maksimale antal kokskul pr. ovn, antal driftsdage om året (365), antal udtagninger (tømning af ovne) pr. dag, andelen af flygtige stoffer i kokskul, der omdannes til koksgas under forkulningen, samt det størrelsesmæssige udbytte. Hvad angår den løbende forbedring af maskinerne er dette målet med EF-erhvervsgrenens årlige investeringer som nævnt i betragtning 91 i beslutningen om midlertidig told. På baggrund af ovenstående bør påstanden om, at faldet i produktionen og kapacitetsudnyttelsen ikke skyldes virkningerne af dumpingimporten, afvises, og konklusionerne i betragtning 78 til 81 i beslutningen om midlertidig told bekræftes.4.2. Salgspriser og faktorer, der påvirker salgspriser, herunder lønninger(52) Udviklingen i de vejede gennemsnitlige enhedspriser og enhedsomkostninger kan opdeles i to faser: en mellem 1995 og 1997 og en anden mellem 1997 og undersøgelsesperioden. I den første fase steg EF-erhvervsgrenens priser med 6 %, hvilket faldt sammen med en stigning i priserne på råmaterialer. I den anden fase faldt EF-erhvervsgrenens priser mere end priserne på råmaterialerne, mens dens enhedsomkostninger steg som følge af et fald i kapacitetsudnyttelsen. Disse omstændigheder forhindrede EF-erhvervsgrenens priser i at stige til et niveau, der var tilstrækkeligt til at dække omkostningerne mellem 1997 og undersøgelsesperioden.(53) Udviklingen i produktionsomkostningerne kan også opdeles i to faser. Mellem 1995 og 1997 kunne disse produktionsomkostninger, selv om de steg, især med hensyn til råmaterialer, overvæltes på salgspriserne, og derfor forblev EF-erhvervsgrenen rentabel. Mellem 1997 og undersøgelsesperioden faldt EF-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelse imidlertid, og derfor måtte de faste omkostninger (som inden for denne erhvervsgren omfatter alle andre omkostninger end råmaterialer) fordeles på en faldende produktion, hvilket betød, at enhedsomkostningerne steg. Desuden faldt EF-erhvervsgrenens salgsmængde og salgspriser. Den samlede virkning af de stigende omkostninger og de faldende salgsmængder (- 8 %) og priser (- 7 %) betød, at EF-erhvervsgrenen udviste tab på - 5,5 % i undersøgelsesperioden.(54) Selv om omkostningerne for arbejdskraft faldt i absolutte tal mellem 1997 og undersøgelsesperioden, steg enhedsomkostningerne for arbejdskraft som følge af det faldende antal producerede enheder.4.3. Rentabilitet, likviditet, afkast af investeringer og evne til at tilvejebringe kapital(55) Undersøgelsesresultaterne i betragtning 89 i beslutningen om midlertidig told vedrørende EF-erhvervsgrenens rentabilitet er blevet ændret for at tage højde for en regnefejl fra det foreløbige trin. EF-erhvervsgrenens rentabilitet fulgte også de to ovennævnte faser: mellem 1995 og 1997 var rentabiliteten positiv (9,4 % i 1995, 14,1 % i 1996 og 8,1 % i 1997), men i 1998 faldt den til 1,3 %, og i undersøgelsesperioden blev den negativ (- 5,5 %).(56) Likviditeten udviklede sig ud fra et indeks på 100 i 1995, til 141 i 1996, 96 i 1997, 33 i 1998 og - 16 i undersøgelsesperioden. Denne udvikling viser, at EF-erhvervsgrenens likviditet blev kraftigt forringet mellem 1997 og undersøgelsesperioden.(57) Hvad angår afkastet af investeringer og evnen til at tilvejebringe kapital var EF-erhvervsgrenens fortjeneste før skat mellem 1995 og 1997 tilstrækkelig til at dække investeringerne i nye aktiver. I 1998 og i undersøgelsesperioden kunne fortjenesten imidlertid ikke dække disse investeringer i nye aktiver.4.4. Den faktiske dumpingmargens størrelse(58) Virkningerne af den høje faktiske dumpingmargen for EF-erhvervsgrenen kan ikke anses for ubetydelige i betragtning af omfanget af og priserne på importen fra Kina.5. Konklusion om skade(59) På grundlag af ovennævnte kendsgerninger og overvejelser i betragtning 50 til 58 kan det klart konkluderes, at EF-erhvervsgrenens situation blev forværret i undersøgelsesperioden. EF-erhvervsgrenen udviste navnlig tab som følge af faldende salgsmængder og salgspriser samt stigende enhedsomkostninger, som skyldtes et fald i kapacitetsudnyttelsen. Derfor bekræftes de foreløbige undersøgelsesresultater i betragtning 98 i beslutningen om midlertidig told vedrørende den væsentlige skade, der er påført EF-erhvervsgrenen.G. ÅRSAGSSAMMENHÆNG(60) I beslutningen om midlertidig told blev det konkluderet, at der var stærke beviser på en årsagssammenhæng mellem den kinesiske dumpingimport og den konstaterede væsentlige skade. Det konstateredes, at selv om forbruget var stabilt, steg importmængden fra Kina med 63 % i den betragtede periode, og dens markedsandel steg fra 17,3 % i 1995 til 27,9 % i undersøgelsesperioden. Stigningen i markedsandelen for den kinesiske import svarede til faldet i EF-erhvervsgrenens markedsandel. Priserne på den kinesiske import underbød desuden EF-erhvervsgrenens priser betydeligt i undersøgelsesperioden (25,7 %). Stigningen i den kinesiske import faldt sammen med et fald i EF-erhvervsgrenens salgsmængde og kapacitetsudnyttelse, hvilket bidrog til stigende enhedsomkostninger, som førte til betydelige tab i undersøgelsesperioden (- 5,5 %).(61) En række interesserede parter hævdede, at udviklingen i EF-erhvervsgrenens priser og omkostninger ikke var påvirket af den kinesiske import, men var forårsaget af priserne på det vigtigste råmateriale, dvs. kokskul. En af brugerne påstod navnlig, at prisen på kokskul fra USA steg betydeligt i den pågældende periode, især på grund af stigningen i US-dollar, hvilket ikke kunne kompenseres ved et fald i fragtomkostningerne. Der blev imidlertid ikke fremlagt beviser for denne påstand.(62) Hvad angår priserne på kokskul steg råmaterialepriserne som nævnt i betragtning 119 i beslutningen om midlertidig told mellem 1995 og 1997, hvorefter de faldt mellem 1997 og undersøgelsesperioden. Selv om ECU/EUR faldt i forhold til US-dollar i den betragtede periode, blev det konstateret, at både fob-priserne på kokskul fra USA og de transatlantiske fragtomkostninger faldt, hvilket kompenserede for virkningerne af stigningen i US-dollar efter 1997.(63) Faldet i salgspriserne på støberikoks fra Fællesskabet mellem 1997 og undersøgelsesperioden var desuden større end faldet i enhedsprisen på råmaterialer. På dette grundlag bekræftes konklusionen i betragtning 120 i beslutningen om midlertidig told om, at EF-erhvervsgrenens salgspriser faldt hurtigere end priserne på råmaterialer.(64) En eksporterende producent gjorde også gældende, at den kinesiske import ikke kunne have påført EF-erhvervsgrenen skade, da EF-erhvervsgrenens rentabilitet steg mellem 1995 og 1996, mens de kinesiske importpriser lå på deres laveste niveau i den samme periode.(65) I den forbindelse skal det først bemærkes, at årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og EF-erhvervsgrenens situation bør fastlægges i undersøgelsesperioden. Det blev desuden konstateret, at der var en sammenhæng mellem udviklingen i de kinesiske importpriser mellem 1995 og 1997 og kvalitetsforbedringen af den pågældende vare. Endelig blev det konstateret, at de kinesiske priser faldt i undersøgelsesperioden og i væsentlig grad underbød EF-erhvervsgrenens priser, hvilket medførte en betydelig stigning i den indførte mængde fra Kina i undersøgelsesperioden.(66) Da der ikke er konstateret andre mulige skadesfaktorer, og der ikke er fremsat yderligere argumenter vedrørende årsagssammenhængen mellem dumpingimporten med oprindelse i Kina og den væsentlige skade, bekræftes de foreløbige undersøgelsesresultater vedrørende årsagssammenhæng i betragtning 99 til 127 i beslutningen om midlertidig told.H. FÆLLESSKABETS INTERESSER1. Indledende bemærkninger(67) Som beskrevet i betragtning 128 til 184 i beslutningen om midlertidig told vurderede Kommissionen alle de forskellige interesser, herunder EF-erhvervsgrenens, importørnes og de industrielle brugeres interesser. Kommissionen konkluderede foreløbigt, at der ikke var tvingende årsager til ikke at indføre antidumpingforanstaltninger vedrørende dumpingimporten med oprindelse i Kina.2. Foranstaltningernes virkninger for EF-erhvervsgrenen(68) Da ingen af parterne fremførte nye omstændigheder eller argumenter vedrørende antidumpingforanstaltningernes virkninger for EF-erhvervsgrenen, bekræftes undersøgelsesresultaterne i betragtning 135 til 145 i beslutningen om midlertidig told.3. Foranstaltningernes virkninger for importerer og forhandlere(69) En importør gjorde gældende, at importørernes og forhandlernes interesser ikke var blevet vurderet korrekt. Importøren påstod især, at selv om den pågældende vare udgjorde en lille del af importørernes og forhandlernes samlede aktiviteter, havde den en stor positiv indvirkning på deres samlede omkostninger og omsætning, fordi det gav stordriftsfordele at indføre større mængder af forskellige slags kulprodukter, herunder støberikoks. Importøren hævdede også, at der ikke findes nogen alternative forsyningskilder, som kan erstatte kinesiske støberikoks.(70) Det skal først og fremmes bemærkes, at de eventuelle stordriftsfordele, der er forbundet med importen af den pågældende vare, kan tilskrives de kinesiske eksporterende producenters dumpingpraksis. Det er desuden kun en lille procentdel af den samlede kulindustri, der berøres af indførelsen af antidumpingforanstaltninger vedrørende støberikoks (mindre end 2,5 % af den samlede omsætning), hvilket udelukker, at nogen betydelige stordriftsfordele skulle være alvorligt truet.(71) Hvad angår alternative forsyningskilder erindres der om, at formålet med at indføre antidumpingforanstaltninger ikke er at forhindre, at den pågældende vare importeres til Fællesskabet, men at fjerne de handelsforstyrrende virkninger af den skadelige dumping og genskabe en effektiv konkurrence. Det er desuden usandsynligt, at importørerne og forhandlerne ville holde op med at importere fra Kina i betragtning af de investeringer, der er foretaget i Kina, og kvaliteten af den pågældende vare. Endelig handler importører og forhandlere også med støberikoks, der fremstilles af EF-erhvervsgrenen.(72) Derfor bekræftes konklusionerne i betragtning 146 til 151 i beslutningen om midlertidig told vedrørende antidumpingforanstaltningernes sandsynlige virkninger for importørerne og forhandlerne.4. Foranstaltningernes virkninger for brugerne4.1. Indledende bemærkninger(73) På det foreløbige trin i undersøgelsen blev de sandsynlige virkninger af henholdsvis at indføre og ikke at indføre antidumpingforanstaltninger undersøgt på grundlag af de underbyggede oplysninger fra de samarbejdsvillige brugere, herunder en af de store producenter af stenuld og en række støberier.(74) Visse brugere gjorde gældende, at de oplysninger, der blev lagt til grund for undersøgelsen af antidumpingtoldens virkninger for støberierne, ikke var repræsentative. Der blev foretaget endnu en undersøgelse af foranstaltningernes virkninger for brugerne på grundlag af yderligere oplysninger fra følgende brugere:Stenuldsproducenter- Partek Paroc Oy, Helsingfors, Finland.Støberier- CFFC-Pamco Industries SA, Paris, Frankrig- Chamberlin &  Hill plc, Walsall, Det Forenede Kongerige- Cradley Castings Ltd, Cradley, Det Forenede Kongerige- Darcast Components Ltd, Smethwick, Det Forenede Kongerige- Eisengiesserei Kronach Karl Sperber GmbH, Kronach, Tyskland- FASS SA, Sancerre, Frankrig- Fonderia de Montorso SpA, Vicenza, Italien- Fonderies Franco Belges SA, Merville, Frankrig- Fucoli SA, Coimbra, Portugal- Godin SA, Guise, Frankrig- Guss Komponenten GmbH, Hall in Tirol, Østrig- Jones and Champbell Ltd, Larbert, Det Forenede Kongerige- Piret SA, Gilly, Belgien- Römheld &  Moelle GmbH, Mainz, Tyskland- Sachs Giesserei GmbH, Kitzingen, Tyskland- Tiroler Röhren- und Metallwerke AG, Hall in Tirol, Østrig- V. Luzuriaga-Tafalla SA, Tafalla, Spanien.Blysmelteri- Tudor SA, Madrid, Spanien.4.2. Stenuldsproducenter(75) De endelige konklusioner vedrørende antidumpingforanstaltningernes virkninger for stenuldsproducenterne er baseret på oplysninger indgivet af Rockwool International A/S, København, Danmark, på vegne af fire datterselskaber som nævnt i betragtning 132 i beslutningen om midlertidig told, og Partek Paroc Oy, Helsingfors, Finland.(76) Støberikoks konstateredes at udgøre 2,8 % af de samlede produktionsomkostninger for stenuldsproducenterne, hvis rentabilitet konstateredes at være steget fra 6,5 % i 1997 til 7,9 % i 1998.(77) Det hævdedes, at EF-erhvervsgrenen i modsætning til, hvad der blev fastslået i de foreløbige undersøgelsesresultater, sandsynligvis ville hæve sine priser til det fulde beløb af den indførte antidumpingtold.(78) Oplysningerne fra de interesserede parter viser, at EF-producenternes priser stort set er forblevet på det samme niveau som i undersøgelsesperioden, eftersom prisforhandlingerne normalt finder sted ved udgangen af hvert år. I forhandlingerne for år 2001 indgår drøftelser om mulige prisstigninger. Disse stigninger er delvis baseret på indførelsen af antidumpingforanstaltninger, men også på stigningen i EF-erhvervsgrenens omkostninger. EF-erhvervsgrenen forventes at drage fordel af indførelsen af antidumpingforanstaltninger i form af øget produktion og salg, hvilket vil føre til faldende enhedsomkostninger, som vil gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at genvinde sin rentabilitet.(79) Selv hvis det antages, at EF-erhvervsgrenen øger sine priser til det fulde toldbeløb, vil stenuldsproducenternes omkostninger under alle omstændigheder højst stige med ca. 1 %. Hvis dette sker, vil stenuldsproducenternes omkostninger som følge af indførelsen af antidumpingforanstaltninger som beskrevet ovenfor højst kræve en prisstigning på 1 % for at kunne fastholde den samme rentabilitet, under forudsætning af, at alle andre omkostningsposter forbliver uændrede.(80) Det blev igen fremført, at stenuldsproducenterne vil være nødt til at flytte produktionsanlæggene for at undgå en mindsket rentabilitet, hvis der indføres antidumpingforanstaltninger, da de dermed forbundne omkostningsstigninger ikke kan overvæltes på de endelige kunder.(81) Det skal bemærkes, at det på stenuldsmarkedet er af afgørende betydning, at producenterne er beliggende i nærheden af deres industrielle kunder og har en tilstrækkelig fleksibel produktion til at klare efterspørgselen på varer og tjenesteydelser. På baggrund af ovennævnte undersøgelsesresultater vedrørende antidumpingforanstaltningernes sandsynlige virkninger og stenuldsmarkedets karakter, jf. betragtning 79, anses det for usandsynligt, at prisstigningen på støberikoks vil medføre, at produktionen flyttes ud fra Fællesskabet.(82) På baggrund af ovenstående bekræftes konklusionerne i betragtning 153 til 166 i beslutningen om midlertidig told om, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger vedrørende kinesiske støberikoks ikke forventes at påvirke stenuldsproducenternes økonomiske situation væsentligt.4.3. Støberier(83) I betragtning 175 i beslutningen om midlertidig told anførte Kommissionen, at den ville undersøge støberiernes rentabilitet nærmere på det endelige trin på grundlag af yderligere oplysninger, der afgives af interesserede parter efter meddelelsen om de foreløbige undersøgelsesresultater.(84) De nedenstående konklusioner i betragtning 88 og 89 er baseret på samtlige underbyggede oplysninger fra 22 støberier af forskellig størrelse vedrørende omsætning, beskæftigelse og rentabilitet. De er beliggende i otte medlemsstater (Det Forenede Kongerige, Belgien, Østrig, Portugal, Tyskland, Frankrig, Italien og Spanien) og fremstiller en række forskelligt støbegods til de største endelige brugere, som f.eks. bilindustrien (bl.a. motorblokke og servostyring), maskinindustrien (bl.a. pumper og blæsemaskiner) samt byggeindustrien (bl.a. ledning af vand og afvanding). På baggrund af ovenstående anses oplysningerne fra disse selskaber som tilstrækkeligt repræsentative for støberiernes situation.(85) Sammenslutningen af Europæiske Støberiforeninger (CAEF) påstod, at støberiernes interesser ikke var blevet korrekt vurderet på det foreløbige trin. Det blev navnlig hævdet, at de støberier, der samarbejdede i forbindelse med den foreløbige undersøgelse, og hvis oplysninger blev anvendt i denne undersøgelse, hovedsagelig fremstillede varer, der har en høj værditilvækst, og som giver langt højere fortjenstmargener end gennemsnittet for erhvervsgrenen. Derfor var de ikke repræsentative for denne erhvervsgrens situation. CAEF underbyggede denne påstand ved at fremlægge oplysninger om rentabiliteten for visse individuelle støberier samt skøn fra de nationale støberiforeninger og hævdede, at disse skøn skulle lægges til grund for vurderingen af antidumpingforanstaltningernes virkninger for den samlede støberisektor, og at der skulle ses bort fra oplysningerne fra de individuelle selskaber.(86) I den forbindelse skal det bemærkes, at oplysningerne fra de nationale støberiforeninger er baseret på skøn og/eller også vedrører støberier, der ikke bruger støberikoks. De oplysninger, der anvendtes i undersøgelsen af antidumpingforanstaltningernes virkninger for støberierne, stammer endvidere fra støberier af forskellig størrelse, der ligger i en række forskellige medlemsstater, og som fremstiller støbegods til forskellige endelige anvendelsesformål. Oplysningerne fra disse selskaber er desuden behørigt underbyggede, bl.a. med reviderede regnskaber. På baggrund af ovenstående synes det ikke at være hensigtsmæssigt at se bort fra oplysningerne fra de samarbejdsvillige støberier og i stedet anvende oplysningerne fra de nationale støberiforeninger.(87) CAEF gjorde igen gældende, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger vil føre til en omkostningsstigning for støberierne. En sådan omkostningsstigning, som støberierne ikke kan overvælte på deres kunder, vil medføre en faldende fortjeneste, som vil skulle kompenseres med en nedskæring af arbejdsstyrken, som er større end arbejdsstyrken inden for EF-erhvervsgrenen for støberikoks. CAEF påpegede også, at enhver stigning i støberikokspriserne ville påvirke støberiernes konkurrenceevne.(88) Da støberikoks konstateredes at udgøre 1,8 % af støberiernes samlede produktionsomkostninger, vil indførelsen af en antidumpingtold højst kunne medføre en omkostningsstigning for støberierne på 0,8 %. Dette er endda beregnet ud fra den antagelse, at importørerne overvælter hele tolden, og at EF-erhvervsgrenen øger sine priser til det fulde toldbeløb.(89) På baggrund af ovenstående er det ikke sandsynligt, at den anslåede stigning i støberiernes produktionsomkostninger vil true deres rentabilitet. For at kunne vurdere virkningerne af en sådan stigning skal det bemærkes, at gennemsnitsprisen pr. ton støbegods steg med 4 % mellem 1997 og 1998. Da støberiernes produktionsomkostninger forblev stabile, steg deres vejede gennemsnitlige rentabilitet fra 4,4 % i 1997 til 7,4 % i 1998. Desuden er støberierne udsat for svingninger i deres vigtigste omkostningsposter, som f.eks. priserne på affaldsmetal, dvs. det vigtigste råmateriale i produktionen af smedejern, samt svingninger i valutakurserne. Derfor vil foranstaltningernes eventuelle negative virkninger for støberiernes produktionsomkostninger, rentabilitet, konkurrenceevne eller beskæftigelse sandsynligvis blive meget begrænsede.(90) På baggrund af ovenstående bekræfter den yderligere undersøgelse Kommissionens konklusioner i betragtning 176 i beslutningen om midlertidig told om, at virkningerne af antidumpingforanstaltningerne sandsynligvis ikke vil påvirke støberiernes økonomiske situation væsentligt.4.4. Zink- eller blysmelteri(91) Kommissionen modtog en besvarelse fra et selskab, som anvender støberikoks i dets egenproduktion af bly og blylegeringer til dets batteriproduktionsanlæg. Da denne producent smelter bly til eget forbrug, var indikatorer som f.eks. omkostninger, priser og rentabilitet ikke tilgængelige for blysmeltningsaktiviteterne. På baggrund af ovenstående kunne oplysningerne fra dette selskab ikke tages i betragtning med henblik på at vurdere virkningerne af antidumpingforanstaltningernes indførelse.5. Andre argumenter vedrørende Fællesskabets interesser(92) Nogle brugere gjorde gældende, at eftersom EF-erhvervsgrenen ikke kan forsyne hele Fællesskabets marked, vil enhver ændring af den nuværende forsyningsstruktur kunne medføre generelle forsyningsproblemer. Det hævdedes, at indførelsen af midlertidige antidumpingforanstaltninger allerede har medført forsyningsproblemer på Fællesskabets marked og en prisstigning, hvilket har haft negative følgevirkninger for brugerne i Fællesskabet.(93) Først og fremmest skal det huskes på, at EF-erhvervsgrenens situation sandsynligvis vil blive yderligere forværret, hvis der ikke indføres antidumpingforanstaltninger, hvilket kan føre til, at selskaber på mellemlang eller lang sigt må indstille deres produktion som nævnt i betragtning 177 til 180 i beslutningen om midlertidig told. Denne konklusion er navnlig baseret på EF-erhvervsgrenens tab af markedsandele og forværrede rentabilitet i den betragtede periode. Denne situation vil føre til en begrænsning af forsyningskilderne, som vil kunne medføre forsyningsproblemer samt begrænse den effektive konkurrence på Fællesskabets marked.(94) For det andet er det ikke sandsynligt, at importen fra Kina vil forsvinde fra Fællesskabets marked som følge af indførelsen af antidumpingforanstaltninger. Denne konklusion er navnlig baseret på de investeringer, der er foretaget af importører og forhandlere i Fællesskabet, de forsyningskanaler, der allerede er etableret i Kina, kvaliteten af den pågældende vare og den kendsgerning, at EF-erhvervsgrenen ikke kan forsyne hele Fællesskabets marked.(95) Desuden opstod der ifølge Kommissionens oplysninger visse problemer med forsyningen af kinesiske støberikoks efter indledningen af antidumpingproceduren og før indførelsen af de midlertidige foranstaltninger af årsager, der ikke er forbundet med antidumpingproceduren. Det fremgår rent faktisk af disse oplysninger, at de begrænsede forsyninger af kinesiske støberikoks skyldtes en mangel på jernbanevogne til at transportere støberikoksene fra Kinas indland til havnene og en mangel på kokskul i Kina, som igen førte til en vis prisstigning. EF-erhvervsgrenens nedsatte produktion eller den eventuelle indstilling heraf vil under disse omstændigheder øge afhængigheden af kinesiske støberikoks på Fællesskabets marked.6. Konklusion om Fællesskabets interesser(96) Efter at have gennemgået alle de fremsatte argumenter konkluderes det, at der ikke foreligger tvingende årsager til ikke at indføre antidumpingforanstaltninger i dette tilfælde. Derfor bekræftes konklusionerne i betragtning 128 til 184 i beslutningen om midlertidig told.I. ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER(97) På baggrund af konklusionerne vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og Fællesskabets interesser finder Kommissionen, at der bør indføres endelige antidumpingforanstaltninger for at forhindre, at dumpingimporten med oprindelse i Kina forvolder EF-erhvervsgrenen yderligere skade.1. Skadestærskel(98) I beslutningen om midlertidig told blev der ved fastsættelsen af tolden taget hensyn til den konstaterede dumpingmargen og den nødvendige told til at afhjælpe den skade, der var forvoldt af dumpingimporten. Det blev derfor foreløbigt fastsat, at priserne på den kinesiske import skulle øges til et ikke-skadevoldende niveau for at afhjælpe denne skade. Denne ikke-skadevoldende pris blev baseret på en sammenligning mellem priserne på dumpingimporten og EF-erhvervsgrenens ikke-skadevoldende priser. Sidstnævnte priser blev beregnet ved at lægge EF-erhvervsgrenens manglende fortjeneste og en rimelig fortjenstmargen til dens gennemsnitlige salgspris i undersøgelsesperioden. En fortjenstmargen på 9,6 % på salget før skat ansås for passende i betragtning af det beløb, som EF-erhvervsgrenen med rimelighed kunne forventes at opnå, hvis der ikke forekom dumping.(99) Visse interesserede parter satte spørgsmålstegn ved såvel fortjenstmargenens rimelighed som dens berettigelse. De hævdede, at EF-erhvervsgrenens fortjenstmargen i 1996 var usædvanlig, og at fortjenstmargenen fra 1995 eller 1997 ville have været mere rimelig.(100) Fastlæggelsen af skadestærsklen blev taget op til fornyet undersøgelse på baggrund af de ændrede undersøgelsesresultater vedrørende rentabiliteten. Det konstateredes, at en fortjenstmargen på 10,5 % ville være den rentabilitet, som EF-erhvervsgrenen kunne have opnået, hvis der ikke forekom dumping. Dette svarede til den vejede gennemsnitlige fortjenstmargen, som EF-erhvervsgrenen opnåede mellem 1995 og 1997, inden stigningen i markedsandelen for den kinesiske import.(101) De kinesiske importpriser, der var justeret for beregningen af prisunderbuddet, blev sammenlignet med det vejede gennemsnit af EF-erhvervsgrenens ikke-skadevoldende priser i undersøgelsesperioden. Forskellen blev udtrykt som en procentdel af den samlede cif-importværdi. For at kunne beregne en landsdækkende skadesmargen blev der taget hensyn til det begrænsede samarbejde, og der anvendtes den samme metode som i betragtning 34. Den endelige landsdækkende skadesmargen var på 43,6 %.2. Den endelige antidumpingtolds form og størrelse(102) Da skadesmargenen er lavere end den fastsatte dumpingmargen, bør den endelige told fastsættes til denne skadesmargen, dvs. 43,6 %.(103) For at sikre foranstaltningernes effektivitet og forhindre overvæltning af antidumpingtolden gennem et fald i eksportpriserne fandt Kommissionen, at tolden burde indføres i form af et særligt beløb pr. ton. Dette beløb følger af den skadesmargen, der blev anvendt på eksportpriserne ved beregningen af skadestærsklen i undersøgelsesperioden. Tolden udgør derfor 32,6 EUR pr. ton.(104) Efter indførelsen af de midlertidige antidumpingforanstaltninger afgav visse kinesiske eksportører, som samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, tilsagn i overensstemmelse med artikel 8, stk. 1, i grundbeslutningen. Disse tilsagn kunne imidlertid ikke godtages, da de kinesiske myndigheder ikke havde afgivet de nødvendige tilsagn om passende overvågning. Under disse omstændigheder bør der indføres en særlig told svarende til det endeligt fastlagte skadesniveau. Det skal imidlertid bemærkes, at denne foranstaltning kan ændres, hvis omstændighederne ændrer sig, så betingelserne for at kunne godtage tilsagnet opfyldes.J. OPKRÆVNING AF DEN MIDLERTIDIGE TOLD(105) Da varedækningen blev klarlagt efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger, bør de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold, opkræves endeligt for hele importen, undtagen i de tilfælde, hvor koks i stykker på over 80 mm er angivet til import sammen med koks i mindre stykker. I disse tilfælde bør de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold, frigives -VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:Artikel 11. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af koks i stykker større end 80 mm i maksimal diameter, henhørende under KN-kode ex27040019 (Taric-kode 2704 00 19 10) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina, jf. dog stk. 3.2. Antidumpingtolden udgør et fast beløb på 32,6 EUR pr. ton af varens tørre nettovægt.3. 3. I tilfælde, hvor de varer, der angives til overgang til fri omsætning, er en blanding af koks beskrevet i stk. 1 og koks af mindre størrelser, fastlægges mængden af koks, der er omfattet af antidumpingtolden ifølge stk. 2, i overensstemmelse med artikel 68 til 70 i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92(5). Antidumpingtolden finder imidlertid ikke anvendelse for en sådan blanding af koksstykker, hvis det konstateres, at den maksimale diameter af de koksstykker, der indgår i de varer, som angives til overgang til fri omsætning, ikke overstiger 100 mm.4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.5. I tilfælde, hvor varer er blevet beskadiget før overgangen til fri omsætning, og hvor den pris, der faktisk er betalt eller skal betales, fordeles med henblik på fastsættelse af toldværdien i henhold til artikel 145 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93(6), reduceres det toldbeløb, der er beregnet på grundlag af de ovenfor anførte beløb, med en procentsats svarende til fordelingen af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales.Artikel 2De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af den midlertidige antidumpingtold, der indførtes ved beslutning nr. 1238/2000/EKSF, opkræves endeligt med en sats svarende til den endelige told, der indføres på importen af koks i stykker større end 80 mm i maksimal diameter med oprindelse i Folkerepublikken Kina.De beløb, der er stillet som sikkerhed ud over den endelige antidumpingtold, frigives.I tilfælde, hvor koks i stykker med en diameter på over 80 mm er blevet angivet til import sammen med koks af mindre størrelser, frigives de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold.Artikel 3Denne beslutning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.Denne beslutning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.Udfærdiget i Bruxelles, den 14. december 2000.På Kommissionens vegnePascal LamyMedlem af Kommissionen(1) EFT L 308 af 29.11.1996, s. 11.(2) EFT L 122 af 12.5.1999, s. 35.(3) EFT L 141 af 15.6.2000, s. 9.(4) Kommissionen konstaterede, at udtrykket "zinkbly", der anvendtes i beslutningen om midlertidig told, var en skrivefejl, som bør rettes til "zink og bly".(5) EFT L 302 af 19.10.1992, s. 1.(6) EFT L 253 af 11.10.1993, s. 40.


title: Rådets afgørelse (FUSP) 2016/627 af 21. april 2016 om ændring af afgørelse 2013/184/FUSP om restriktive foranstaltninger over for Myanmar/Burma

text:
               22.4.2016

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 106/23

         RÅDETS AFGØRELSE (FUSP) 2016/627
   af 21. april 2016
   om ændring af afgørelse 2013/184/FUSP om restriktive foranstaltninger over for Myanmar/Burma
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 29,
   under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Den 22. april 2013 vedtog Rådet afgørelse 2013/184/FUSP (1) om restriktive foranstaltninger over for Myanmar/Burma.

               (2)

               Den 28. april 2015 vedtog Rådet afgørelse (FUSP) 2015/666 (2), hvorved de restriktive foranstaltninger forlængedes indtil den 30. april 2016.

               (3)

               På grundlag af en gennemgang af afgørelse 2013/184/FUSP bør de restriktive foranstaltninger forlænges indtil den 30. april 2017.

               (4)

               Afgørelse 2013/184/FUSP bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

         VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
   Artikel 1
   Artikel 3 i afgørelse 2013/184/FUSP affattes således:

      »Artikel 3
      Denne afgørelse anvendes indtil den 30. april 2017. Den overvåges løbende. Den kan, alt efter hvad der er hensigtsmæssigt, forlænges eller ændres, hvis Rådet skønner, at dens mål ikke er nået.«

   Artikel 2
   Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Udfærdiget i Luxembourg, den 21. april 2016.

            På Rådets vegne

         G.A. VAN DER STEUR

            Formand

      (1)  Rådets afgørelse 2013/184/FUSP af 22. april 2013 om restriktive foranstaltninger over for Myanmar/Burma og ophævelse af afgørelse 2010/232/FUSP (EUT L 111 af 23.4.2013, s. 75).

      (2)  Rådets afgørelse (FUSP) 2015/666 af 28. april 2015 om ændring af afgørelse 2013/184/FUSP om restriktive foranstaltninger over for Myanmar/Burma (EUT L 110 af 29.4.2015, s. 14).


Avis juridique important

|

31997D0790

97/790/EF: Kommissionens afgørelse af 24. oktober 1997 om godtagelse af tilsagn i forbindelse med antidumpingproceduren vedrørende importen af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i Ungarn, Polen, Tjekkiet, Rumænien og Slovakiet og om ophævelse af afgørelse 93/260/EØF

EF-Tidende nr. L 322 af 25/11/1997 s. 0063 - 0065

KOMMISSIONENS AFGØRELSE af 24. oktober 1997 om godtagelse af tilsagn i forbindelse med antidumpingproceduren vedrørende importen af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i Ungarn, Polen, Tjekkiet, Rumænien og Slovakiet og om ophævelse af afgørelse 93/260/EØF (97/790/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), ændret ved forordning (EF) nr. 2331/96 (2), særlig artikel 8, stk. 1,efter høring af Det Rådgivende Udvalg, ogud fra følgende betragtninger:(1) Ved forordning (EØF) nr. 1189/93 (3) indførte Rådet endelig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i Ungarn, Polen og Kroatien. Endvidere godtog Kommissionen tilsagn (4) fra de ungarske, polske og kroatiske eksportører.(2) Den 31. august 1996 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i De Europæiske Fællesskabers Tidende (5) om indledning af en fornyet undersøgelse af forordning (EØF) nr. 1189/93 vedrørende importen af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i Ungarn, Polen og Kroatien og iværksatte en sådan undersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 384/96 (i det følgende benævnt »grundforordningen«).(3) Denne fornyede undersøgelse indledtes sideløbende med en procedure, der på grundlag af en klage fra »Defense Committee of the Seamless Steel Tube Industry of The European Union« iværksattes samme dato (6) vedrørende importen af den pågældende vare med oprindelse i Rusland, Tjekkiet, Rumænien og Slovakiet.(4) Ved forordning (EF) nr. 981/97 (7) (i det følgende benævnt »forordningen om midlertidig told«) indførte Kommissionen en midlertidig antidumpingtold på importen til Fællesskabet af den pågældende vare med oprindelse i Rusland, Tjekkiet, Rumænien og Slovakiet.(5) Efter indførelsen af de midlertidige antidumpingforanstaltninger indhentede og efterprøvede Kommissionen alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe endelig afgørelse i sagen.Det konstateredes, at der både for de lande, der er omfattet af den nye undersøgelse og af den fornyede undersøgelse, med undtagelse af Kroatien, bør indføres endelige antidumpingforanstaltninger for at afhjælpe dumpingimportens skadelige virkninger.Der er redegjort for alle undersøgelsesresultater og konklusioner af begge undersøgelser i Kommissionens forslag til Rådet om indførelse af endelig told (8).(6) Efter at være blevet underrettet om Kommissionens undersøgelsesresultater afgav de ungarske, polske, tjekkiske, rumænske og slovakiske producenter, der er anført i artikel 1 i nærværende afgørelse, visse pristilsagn i henhold til artikel 8 i grundforordningen.(7) Ifølge disse tilsagn har de pågældende producenter tilbudt, at en bestemt mængde af den pågældende vare, som eksporteres til deres uafhængige kunder i Fællesskabet, sælges til højere priser, således at den pågældende import ikke forvolder skade. Desuden har de tilbudt at sikre, at deres priser for hver varegruppe bringes i overensstemmelse med prisstrukturen i Fællesskabet.(8) Efter en omhyggelig gennemgang af ovennævnte tilbud finder Kommissionen det godtgjort, at det ved godtagelse af nævnte tilsagn vil være muligt ved to foranstaltninger at afhjælpe dumpingimportens skadelige virkninger, nemlig for det første et pristilsagn gældende inden for et årligt kvantitativt loft og derefter en værditold for yderligere import.Kommissionen tager til efterretning, at for at sikre, at den importmængde, der fritages for værditolden, ikke skal overstige det loft, der er fastsat i hvert tilsagn, bør fritagelsen gøres betinget af, at der for Fællesskabets toldmyndigheder fremlægges et gyldigt originaleksemplar af et produktionscertifikat, som er udstedt i overensstemmelse med de forskrifter, der er fastsat i Kommissionens forslag til Rådet om indførelse af endelige foranstaltninger.I betragtning af, at de producenter, der har afgivet tilsagn, har erklæret sig indforstået med regelmæssigt at meddele Kommissionen detaljerede oplysninger om deres eksportsalg til Fællesskabet og at opbevare foreliggende kopier af produktionscertifikaterne til efterfølgende kontrol, kan Kommissionen effektivt overvåge, at tilsagnene overholdes.(9) Tilsagnene suppleres med endelig antidumpingtold, som kan pålægges i tilfælde af misligholdelse af bestemmelserne heri. De anses derfor for tilstrækkelige til at afhjælpe dumpingimportens skadelige virkninger. Under disse omstændigheder finder Kommissionen, at de tilsagn, der er afgivet af nedennævnte ungarske, polske, tjekkiske, rumænske og slovakiske producenter, kan godtages, og undersøgelsen kan derfor afsluttes for disse parters vedkommende.(10) De tilsagn, der blev godtaget ved Kommissionens afgørelse 93/260/EØF (9) tjener ikke længere noget formål og kan ophæves.(11) Alle berørte producenter underrettedes om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det påtænktes at anbefale:- godtagelse af de foreslåede tilsagn for de fastsatte toldfri lofter- opkrævning af en værditold ved overskridelse af det toldfri loft- afslutning af undersøgelserne for de pågældende producenters vedkommende.De berørte parter har haft lejlighed til at fremsætte bemærkninger til alle aspekter af undersøgelsen. Skulle Kommissionen derfor have grund til at antage, at et tilsagn misligholdes, kan der i henhold til artikel 8, stk. 10, i grundforordningen indføres midlertidig antidumpingtold. Skulle betingelserne i artikel 8, stk. 9, i grundforordningen være opfyldt, indføres der endelig antidumpingtold.(12) Den pågældende erhvervsgren i Fællesskabet underrettedes om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke Kommissionen havde til hensigt at godtage nævnte tilsagn, og der blev ikke rejst indvendinger mod en sådan godtagelse.(13) Ved høringen af Det Rådgivende Udvalg om godtagelsen af de afgivne tilsagn, blev der rejst visse indvendinger. Kommissionen forelagde derfor i overensstemmelse med artikel 8, stk. 5, i grundforordningen en rapport for Rådet om resultaterne af høringen og et forslag om, at undersøgelsen afsluttes ved godtagelse af tilsagn. Da Rådet ikke har truffet anden afgørelse inden for en måned, godtages de pågældende tilsagn -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1 De tilsagn, der er afgivet af nedennævnte producenter som led i antidumpingprocedurerne vedrørende importen til Fællesskabet af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i Ungarn, Polen, Tjekkiet, Rumænien og Slovakiet, godtages.>TABELPOSITION>Artikel 2 Afgørelse 93/260/EØF ophæves.Artikel 3 Undersøgelserne i forbindelse med de antidumpingprocedurer, der er omhandlet i artikel 1, afsluttes for de parter, der er anført i nævnte artikel.Artikel 4 Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.Udfærdiget i Bruxelles, den 24. oktober 1997.På Kommissionens vegneLeon BRITTANNæstformand(1) EFT L 56 af 6. 3. 1996, s. 1.(2) EFT L 317 af 6. 12. 1996, s. 1.(3) EFT L 120 af 15. 5. 1993, s. 34.(4) EFT L 120 af 15. 5. 1993, s. 42.(5) EFT C 253 af 31. 8. 1996, s. 25.(6) EFT C 253 af 31. 8. 1996, s. 26.(7) EFT L 141 af 31. 5. 1997, s. 36.(8) Se side 1 i denne Tidende.(9) EFT L 120 af 15. 5. 1993, s. 42.


Avis juridique important

|

31998D0610

98/610/EF, Euratom: Kommissionens afgørelse af 22. oktober 1998 om nedsættelse af ekspertgrupper til at vejlede Kommissionen angående indhold og sigte af nøgleaktionerne inden for forskning og teknologisk udvikling (meddelt under nummer K(1998) 3120) (EØS-relevant tekst)

EF-Tidende nr. L 290 af 29/10/1998 s. 0057 - 0060

KOMMISSIONENS AFGØRELSE af 22. oktober 1998 om nedsættelse af ekspertgrupper til at vejlede Kommissionen angående indhold og sigte af nøgleaktionerne inden for forskning og teknologisk udvikling (meddelt under nummer K(1998) 3120) (EØS-relevant tekst) (98/610/EF, Euratom) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, ogud fra følgende betragtninger:Ud fra et ønske om større åbenhed i Fællesskabets politik inden for forskning og teknologisk udvikling og om at give denne større strategisk betydning, vil Kommissionen i højere grad involvere samtlige forskningens beslutningstagere (brugerne indbefattet) i sit arbejde;der bør derfor nedsættes ekspertgrupper til at rådgive Kommissionen angående indhold og sigte af de nøgleaktioner, der fremgår af Rådets beslutninger om særprogrammerne til gennemførelse dels af femte rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1) og dels af femte rammeprogram for Det Europæiske Atomfællesskabs indsats inden for forskning og uddannelse (2) (i det følgende benævnt »særprogrammerne«); nøgleaktionerne samles om nødvendigt i grupper efter emne, i overensstemmelse med beslutningerne;ekspertgrupperne får til opgave at bidrage til fastlæggelsen af den globale strategi, der skal forfølges i form af nøgleaktioner eller grupper af nøgleaktioner, og i denne sammenhæng fremlægge relevante, klare og uvildige konklusioner;i betragtning af arbejdets art bør gruppernes medlemmer være fremtrædende eksperter udvalgt på grundlag af en bred vifte af ansøgere med alle de for arbejdet fornødne kvalifikationer;ekspertgrupperne bør endvidere sammensættes under hensyntagen til samtlige forskningens beslutningstagere; der bør i denne forbindelse også tilstræbes lige deltagelse fra mænd og kvinder;ekspertgrupperne bør formelt nedsættes og deres mandat fastsættes -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1 Følgende ekspertgrupper nedsættes for at rådgive Kommissionen om indhold og sigte af de nøgleaktioner eller grupper af nøgleaktioner, som fremgår af særprogrammerne:- gruppen for »sundhed, levnedsmidler og miljøfaktoren«- gruppen for »bekæmpelse af infektionssygdomme«- gruppen for »cellefabrikken«- gruppen for »befolkningens aldring«- gruppen for »bæredygtig forvaltning af landbrug, fiskeri og skovbrug, herunder integreret udvikling af landdistrikter«- gruppen for »informationssamfundet«- gruppen for »innovative produkter, processer og organisation«- gruppen for »bæredygtig mobilitet og intermodalitet«- gruppen for »nye perspektiver for luftfarten«- gruppen for »landtransport og havteknologi«- gruppen for »bæredygtig forvaltning og kvaliteten af vand« og »bæredygtig marine økosystemer«- gruppen for »globale ændringer, klima og biodiversitet«- gruppen for »fremtidens by og kulturarven«- gruppen for »renere energisystemer« og »økonomisk og effektiv energi«- gruppen for »forbedring af den samfundsøkonomiske videnbase«- gruppen for »kontrolleret termonuklear fusion«- gruppen for »nuklear fission«.Artikel 2 Hver ekspertgruppe:- foreslår retningslinjer for arbejdsprogrammernes indhold (herunder plan for indkaldelse af forskningsforslag, definition af de kriterier der anvendes ved evaluering af indirekte FTU-aktioner samt, overalt hvor det er muligt, opstilling af kvantitative eller verificerbare videnskabelige og teknisk-økonomiske mål som er nødvendige for den vellykkede gennemførelse af nøgleaktionerne eller grupperne af nøgleaktioner)- fremsætter kommentarer til de strategiske aspekter og den optimale udnyttelse af de aktiviteter der iværksættes i form af nøgleaktioner, og vurderer resultaterne med henblik på en eventuel omlægning af arbejdsprogrammerne.Artikel 3 1. Kommissionen tilser at ekspertgrupperne sammensættes med en passende spredning, såvel med hensyn til medlemmernes geografiske tilhørsforhold som deres faglige baggrund (industri, servicefag, forskning og innovation, brugerkredse, offentlige styrelser og samfundsøkonomiske kredse). Kommissionen tilstræber i denne forbindelse en ligelig fordeling af mænd og kvinder.2. Udvælgelsesproceduren for medlemmer af ekspertgrupperne er anført i bilaget tilligemed de særprogrammer, nøgleaktioner eller grupper af nøgleaktioner, som de skal beskæftige sig med.Artikel 4 1. Medlemmer af ekspertgrupperne udnævnes af Kommissionen for en periode på to år. Udnævnelsen er personlig og kan forlænges én gang med højst to år.Medlemmer af ekspertgrupperne fortsætter i deres hverv, indtil deres efterfølger er udpeget eller genudnævnelse har fundet sted.Såfremt et medlem af en ekspertgruppe ikke længere er i stand til at bidrage effektivt til gruppens arbejde, eller hvis vedkommende bliver medlem af et programudvalg eller begærer sin afsked, udpeger Kommissionen en efterfølger for den resterende mandatperiode efter fremgangsmåden i bilaget.2. Navnene på ekspertgruppernes medlemmer offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende.3. Medlemmer af ekspertgrupperne får deres rejse- og opholdsudgifter refunderet efter Kommissionens gældende bestemmelser.4. Kommissionen udpeger formanden og næstformanden i hver ekspertgruppe blandt gruppens medlemmer. Næstformanden må ikke komme fra samme geografiske område eller fra samme faglige miljø som formanden.Udfærdiget i Bruxelles, den 22. oktober 1998.På Kommissionens vegneÉdith CRESSONMedlem af Kommissionen(1) KOM(1998) 305 endelig udg.(2) KOM(1998) 306 endelig udg.BILAG A. Udvælgelsesprocedure for medlemmer af ekspertgrupper 1. Med henblik på nedsættelse af ekspertgrupper for nøgleaktioner eller grupper af nøgleaktioner, jf. punkt B, tager Kommissionen følgende i betragtning:- ansøgninger som Kommissionen allerede har modtaget i anden forbindelse- ansøgninger indgivet af medlemsstater eller af associerede stater- ansøgninger indkommet efter en indkaldelse offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende.Ansøgninger kan fremsendes enten af kandidaten selv eller af det organ, hvor vedkommende er ansat. Kandidaturer fra videnskabelige, faglige, industrielle eller almennyttige organer godtages, hvis den foreslåede har givet sit samtykke.Ansøgninger indgives på et af De Europæiske Fællesskabers officielle sprog. Der gives belæg for kandidatens erhvervserfaring og høje kompetenceniveau (f.eks. en detaljeret levnedsbeskrivelse).2. Med henblik på udnævnelse af medlemmer af ekspertgrupper bedømmer Kommissionen samtlige ansøgninger på grundlag af følgende kriterier:- kandidatens kompetence inden for et eller flere relevante områder- kandidatens evne til at forholde sig til de videnskabelige og teknologiske perspektiver og vurdere dem i forhold til Fællesskabets politikker- kandidatens kompromisløse deontologiske holdning.På baggrund af bedømmelsen udpeger Kommissionen medlemmerne af ekspertgrupperne under overholdelse af bestemmelserne i artikel 3, stk. 1, i afgørelsen og punkt B i bilaget.Når et medlem er udpeget af Kommissionen, kan vedkommende ikke blive medlem af flere ekspertgrupper.B. Særprogrammer, nøgleaktioner eller grupper af nøgleaktioner, som ekspertgrupperne skal beskæftige sig med >TABELPOSITION>


Avis juridique important

|

31980D0993

80/993/EØF: Rådets afgørelse af 28. oktober 1980 på grundlag af traktaterne om fiskeri i farvande, der hører under medlemsstaternes højhedsområde eller jurisdiktion, truffet som foreløbig ordning indtil vedtagelse af endelige fællesskabsforanstaltninger

EF-Tidende nr. L 298 af 07/11/1980 s. 0038

++++  RAADETS AFGOERELSE  af 28 . oktober 1980  paa grundlag af traktaterne om fiskeri i farvande , der hoerer under medlemsstaternes hoejhedsomraade eller jurisdiktion , truffet som foreloebig ordning indtil vedtagelse af endelige faellesskabsforanstaltninger   ( 80/993/EOEF )  Raadet minder om den forpligtelse , det indgik paa samlingen den 30 . maj 1980 , til at vedtage afgoerelser , som goer det muligt at ivaerksaette en faelles helhedspolitik inden for fiskerisektoren , senest den 1 . januar 1981 .  Indtil der traeffes afgoerelse i denne sag og under henvisning til artikel 102 i tiltraedelsesakten samt til behovet for at beskytte de biologiske ressourcer og opretholde passende forbindelser med tredjelande i fiskerispoergsmaal vedtager Raadet foelgende midlertidige foranstaltninger , som finder anvendelse fra den 1 . juli 1980 , og indtil Raadet definitivt er naaet til enighed , dog senest indtil den 20 . december 1980 .  1 . Medlemsstaterne paaser , at udoevelsen af fiskeri sker paa en saadan maade , at der tages hensyn til de samlede tilladte fangstmaengder ( TAC ) og til den del af TAC , der er tildelt tredjelande inden for rammerne af aftaler og arrangementer indgaaet med disse , saaledes som disse maengder er anfoert i forordning ( EOEF ) nr . 754/80 ( 1 ) , og i Kommissionens aendrede forslag af 12 . september og 24 . oktober 1980 , og underretter Kommissionen i henhold til forordning ( EOEF ) nr . 753/80 ( 2 ) . De fangster , som tages i overgangsperioden , afskrives paa de kvoter , som Raadet fastsaetter endeligt for 1980 .  2 . Med hensyn til tekniske foranstaltninger til bevarelse af og kontrol med fiskeressourcerne i geografiske omraader , der ikke er omfattet af Raadets forordning ( EOEF ) nr . 2527/80 ( 3 ) , anvender medlemsstaterne de samme foranstaltninger som dem , de anvendte den 3 . november 1976 , samt andre foranstaltninger , der er truffet efter fremgangsmaaderne og kriterierne i bilag VI til Raadets resolution af 3 . november 1976 .  Udfaerdiget i Luxembourg , den 28 . oktober 1980 .  Paa Raadets vegne  P . HELMINGER  Formand  ( 1 ) EFT nr . L 84 af 28 . 3 . 1980 , s . 36 .  ( 2 ) EFT nr . L 84 af 28 . 3 . 1980 , s . 33 .  ( 3 ) EFT nr . L 258 af 1 . 10 . 1980 , s . 1 .