title: 2006/35/EF: Rådets afgørelse af  23. januar 2006  om principperne, prioriteterne og betingelserne for tiltrædelsespartnerskabet med Tyrkiet

text:
               26.1.2006

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 22/34

      RÅDETS AFGØRELSE

   af 23. januar 2006
   om principperne, prioriteterne og betingelserne for tiltrædelsespartnerskabet med Tyrkiet
   (2006/35/EF)
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
   under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 390/2001 af 26. februar 2001 om ydelse af bistand til Tyrkiet inden for rammerne af førtiltrædelsesstrategien, særlig om etablering af et tiltrædelsespartnerskab (1), særlig artikel 2,
   under henvisning til forslag fra Kommissionen, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               I forordning (EF) nr. 390/2001 fastsættes det, at Rådet på forslag af Kommissionen med kvalificeret flertal træffer afgørelse om de principper, prioriteter, mellemliggende mål og betingelser, der indgår i tiltrædelsespartnerskabet, således som det bliver forelagt Tyrkiet, samt om de efterfølgende væsentlige justeringer heraf.

               (2)

               På grundlag heraf vedtog Rådet i 2001 og 2003 et tiltrædelsespartnerskab med Tyrkiet (2).

               (3)

               I Kommissionens henstilling fra 2004 om Tyrkiet blev det understreget, at Den Europæiske Union fortsat nøje burde overvåge den politiske reformproces, og at der burde foreslås et revideret tiltrædelsespartnerskab i 2005.

               (4)

               I december 2004 konkluderede Det Europæiske Råd, at Den Europæiske Union fortsat nøje vil overvåge fremskridtene med de politiske reformer på grundlag af et tiltrædelsespartnerskab, der angiver prioriteterne for reformprocessen.

               (5)

               Den 3. oktober 2005 indledte medlemsstaterne forhandlinger med Tyrkiet om landets tiltrædelse af Den Europæiske Union. Den måde, forhandlingerne skrider frem på, vil blive styret af de fremskridt, som Tyrkiet gør med sin forberedelse af tiltrædelsen, og det vil blandt andet blive målt ud fra, hvordan tiltrædelsespartnerskabet, der regelmæssigt vil blive revideret, gennemføres.

               (6)

               For at forberede sig til medlemskabet forventes det, at Tyrkiet udarbejder en plan indeholdende en tidsplan og specifikke foranstaltninger til gennemførelse af prioriteterne i tiltrædelsespartnerskabet —

         TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
   Artikel 1
   Principperne, prioriteterne, de mellemliggende mål og betingelserne i tiltrædelsespartnerskabet for Tyrkiet fremgår af vedlagte bilag, som udgør en integrerende del af denne afgørelse.
   Artikel 2
   Gennemførelsen af tiltrædelsespartnerskabet undersøges og overvåges i de organer, der er etableret i henhold til associeringsaftalen, og af Rådet på grundlag af årlige rapporter fra Kommissionen.
   Artikel 3
   Denne afgørelse får virkning på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 23. januar 2006.

            På Rådets vegne

         J. PRÖLL

            Formand

      (1)  EFT L 58 af 28.2.2001, s. 1.

      (2)  Afgørelse 2001/235/EF (EFT L 85 af 24.3.2001, s. 13) og 2003/398/EF (EUT L 145 af 12.6.2003, s. 40).

      BILAG
      TYRKIET: TILTRÆDELSESPARTNERSKABET 2005
      1.   INDLEDNING
      Det Europæiske Råd besluttede på sit møde i Luxembourg i december 1997, at tiltrædelsespartnerskabet skulle udgøre hovedaksen i den styrkede førtiltrædelsesstrategi, idet det danner en samlet ramme om alle former for bistand til kandidatlandene. På den måde målretter Fællesskabet sin bistand efter de enkelte kandidatlandes specifikke behov, således at der ydes støtte til at løse særlige problemer med henblik på tiltrædelse.
      Det første tiltrædelsespartnerskab for Tyrkiet blev vedtaget af Rådet i marts 2001. I Kommissionens strategidokument om udvidelsen fra oktober 2002 erklæredes det, at Kommissionen ville foreslå et revideret tiltrædelsespartnerskab for Tyrkiet. Der blev så forelagt et revideret tiltrædelsespartnerskab af Kommissionen i marts 2003, og det blev vedtaget af Rådet i maj samme år. I en henstilling fra oktober 2004 foreslog Kommissionen, at hvis det skulle sikres, at den politiske reformproces kunne give varige og uigenkaldelige resultater, burde EU fortsat føre et nøje tilsyn med de politiske reformer. Kommissionen foreslog således, at der skulle vedtages et revideret tiltrædelsespartnerskab i 2005.
      Tyrkiet forventes at udarbejde en plan indeholdende en tidsplan og specifikke foranstaltninger til gennemførelse af prioriteterne i tiltrædelsespartnerskabet.
      Det reviderede tiltrædelsespartnerskab danner grundlag for en række politikinstrumenter, der skal tjene til at hjælpe kandidatlandene i deres forberedelser til medlemskab. Blandt andet vil det reviderede tiltrædelsespartnerskab tjene som grundlag for kommende politiske reformer og som målestok for kommende fremskridt.
      2.   PRINCIPPER
      Hovedprioriteterne for Tyrkiet vedrører landets evne til at opfylde de kriterier, som Det Europæiske Råd fastlagde på mødet i København i 1993, og kravene i de forhandlingsrammer, der blev vedtaget af Rådet den 3. oktober 2005.
      3.   PRIORITETER
      Prioriteterne i dette tiltrædelsespartnerskab er blevet udvalgt ud fra en realistisk forventning om, at landet kan realisere dem helt eller i væsentligt omfang i løbet af de kommende par år. Der skelnes mellem prioriteter på kort sigt, som forventes realiseret i løbet af et til to år, og prioriteter på mellemlang sigt, som forventes realiseret i løbet af tre til fire år. Prioriteterne vedrører både lovgivning og gennemførelsen heraf.
      Det fremgår af det reviderede tiltrædelsespartnerskab, hvilke områder der skal prioriteres i Tyrkiets forberedelse af medlemskabet. Tyrkiet vil dog i sidste ende skulle tage fat om samtlige de punkter, der er påpeget i statusrapporten, herunder konsolidering af den politiske reformproces, så den bliver irreversibel, og sikring af, at den gennemføres ensartet i hele landet og på alle administrative niveauer. Det er endvidere vigtigt, at Tyrkiet indfrier sit tilsagn om at ville tilpasse sin lovgivning og indføre gældende EU-ret i overensstemmelse med de tilsagn, som landet har givet som led i associeringsaftalen, toldunionen og hertil knyttede afgørelser truffet af EF/Tyrkiet-Associeringsrådet, f.eks. med hensyn til samhandelsordningen for landbrugsprodukter.
      3.1.   PRIORITETER PÅ KORT SIGT
      Udvidet politisk dialog og politiske kriterier
      Demokrati og retsstatsforhold
      Offentlig forvaltning

                  —

                  Fortsætte med reformer af den offentlige forvaltning og personalepolitikken for at sikre mere effektivitet, ansvarlighed og gennemsigtighed.

                  —

                  Sikre et effektivt, gennemsigtigt og deltagelsesorienteret lokalstyre, især ved gennemførelse af nyligt vedtagne lovforskrifter.

                  —

                  Etablere et fuldt ud operationelt ombudsmandssystem.

            Forholdet mellem civile og militære myndigheder

                  —

                  Fortsætte med at bringe den civile kontrol af militæret på linje med praksis i EU-medlemsstaterne. Sikre, at de civile myndigheder fuldt ud kan varetage deres tilsynsopgaver, især hvad angår formuleringen af den nationale sikkerhedsstrategi og gennemførelsen heraf. Tage skridt til at få større ansvarlighed og gennemsigtighed ind i varetagelsen af sikkerhedsanliggender.

                  —

                  Indføre fuld parlamentarisk kontrol med militær- og forsvarspolitik og alle hertil knyttede udgifter, herunder til ekstern revision.

                  —

                  Afskaffe alt, hvad der er tilbage af militærdomstoles kompetence til at føre sager mod civile.

            Retsvæsen

                  —

                  Sikre en konsekvent fortolkning af retsbestemmelser, herunder den nye straffelov, med tilknytning til menneskerettigheder og grundlæggende friheder i alle retsinstanser på linje med den europæiske menneskerettighedskonvention og den hertil hørende retspraksis.

                  —

                  Sikre retssystemets uafhængighed, især hvad angår det høje råd af dommere og anklagere og udpegningen af nye dommere og anklagere.

                  —

                  Sikre ligestilling mellem anklager og forsvarer under strafferetssager, også hvad angår indretningen af retslokaler.

                  —

                  Fortsætte med uddannelsen af dommere og anklagere i anvendelse af den europæiske menneskerettighedskonvention og den europæiske menneskerettighedsdomstols retspraksis.

                  —

                  Gøre retssystemet mere effektivt ved især at styrke dets institutionelle kapacitet og vedtage en ny civil retsplejelov.

                  —

                  Gå videre med oprettelsen af regionale appeldomstole på mellemniveau.

            Antikorruptionspolitik

                  —

                  Fuld opbakning på alle niveauer til bekæmpelsen af korruption, bl.a. ved styrkelse af alle involverede institutioner samt koordinering af dem.

                  —

                  Sikre gennemførelse af forordningen om principper for etisk adfærd for offentligt ansatte og også lade dens bestemmelser gælde for valgte funktionærer, retspersonale, akademikere og militærpersonale.

                  —

                  Begrænse anvendelse af parlamentarisk immunitet på linje med europæisk praksis.

            Menneskerettigheder og beskyttelse af mindretal
      Overholdelse af international lov om menneskerettigheder

                  —

                  Fremme menneskerettigheder med aktiv støtte fra en uafhængig menneskerettighedsinstitution, der har passende midler til rådighed, i overensstemmelse med relevante FN-principper. Overvåge menneskerettighedssager, blandt andet med pålidelige statistiske data.

                  —

                  Udbygge uddannelsen af lovhåndhævelsesinstanser i menneskerettighedsspørgsmål og efterforskningsmetoder, særligt for at styrke kampen mod tortur og mishandling.

                  —

                  Ratificere de fakultative protokoller til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder. Overholde den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende friheder og i fuldt omfang fuldbyrde afgørelser truffet af den europæiske menneskerettighedsdomstol.

                  —

                  Gennemføre lovbestemmelser vedrørende retten til fornyet rettergang på linje med den europæiske menneskerettighedsdomstols relevante afgørelser.

                  —

                  Garantere i lovgivning og i praksis, at alle uden forskelsbehandling og uanset sprog, politisk overbevisning, race, køn, racemæssig eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handikap, alder eller seksuel orientering kan udøve samtlige menneskerettigheder og grundlæggende friheder.

                  —

                  Ratificere protokol nr. 12 til den europæiske menneskerettighedskonvention om det generelle forbud mod diskrimination fra offentlige myndigheders side.

            Borgerlige og politiske rettigheder
      Forebyggelse af tortur og mishandling

                  —

                  Sikre gennemførelse af de foranstaltninger, der blev vedtaget i forbindelse med nul-tolerance-politikken med hensyn til tortur og mishandling på linje med den europæiske menneskerettighedskonvention og henstillingerne fra Den Europæiske Komité til Forebyggelse af Tortur.

                  —

                  Intensivere kampen mod straffrihed. Sikre, at anklagere foretager rettidige og effektive undersøgelser af påståede sager, således at lovovertrædere bliver identificeret og straffet af domstolene.

                  —

                  Sikre gennemførelse af Istanbul-protokollen i hele landet, især ved at udbygge den lægelige ekspertise.

                  —

                  Ratificere den fakultative protokol til FN-konventionen mod tortur, som omhandler etablering af et system af uafhængig overvågning af centre for frihedsberøvede.

            Adgang til domstolene

                  —

                  Give bedre mulighed for et effektivt forsvar, for eksempel adgang til retshjælp og kvalificerede tolke.

                  —

                  Sikre, at borgerne er bekendte med og i stand til at udøve deres ret til at kunne tale med en advokat i fortrolighed og til at kunne underrette familien lige fra starten af deres forvaring.

            Ytringsfrihed, foreningsfrihed og forsamlingsfrihed

                  —

                  Sikre udøvelsen af ytringsfrihed, herunder pressefrihed, på linje med den europæiske menneskerettighedskonvention og i overensstemmelse med den europæiske menneskerettighedsdomstols retspraksis.

                  —

                  Fortsætte med at afhjælpe situationen for personer, der er retsforfulgt eller dømt for meningstilkendegivelser uden at have opfordret til vold.

                  —

                  Gennemføre reformer vedrørende forenings- og forsamlingsfrihed i overensstemmelse med den europæiske menneskerettighedskonvention og hertil hørende retspraksis. Gennemføre foranstaltninger til at forebygge overdreven brug af magt fra sikkerhedsstyrkernes side.

                  —

                  Bringe de relevante bestemmelser, der gælder for politiske partier, på linje med europæisk praksis.

                  —

                  Bringe finansiering og revision af politiske partier på linje med europæisk praksis.

                  —

                  Fremme og tilskynde til den indenlandske udvikling af civilsamfundet og dets inddragelse i udformningen af offentlige politikker.

                  —

                  Lette og tilskynde til åben kommunikation og samarbejde mellem alle sektorer i det tyrkiske civilsamfund og europæiske partnere.

            Religionsfrihed

                  —

                  Vedtage en lov, der i udstrakt grad griber fat om alle de vanskeligheder, som ikke-muslimske religiøse mindretal og samfund står over for, på linje med relevante europæiske standarder. Suspendere salg eller konfiskation af ejendom, som tilhører eller tilhørte ikke-muslimske religiøse samfundsinstitutioner, foretaget af kompetente myndigheder indtil vedtagelsen af ovennævnte lov.

                  —

                  Vedtage og gennemføre bestemmelser om udøvelse af tanke-, samvittigheds- og religionsfrihed for alle enkeltpersoner og religiøse samfund på linje med den europæiske menneskerettighedskonvention og under hensyntagen til de relevante henstillinger fra Europarådets Kommission mod Racisme og Intolerance.

                  —

                  Skabe de rette vilkår for alle religionssamfunds virke i overensstemmelse med praksis i medlemsstaterne. Dette omfatter retlig og domstolsmæssig beskyttelse (bl.a. ved at kunne opnå status som juridisk person) af disse samfund, deres medlemmer og deres aktiver, undervisning, udpegelse og uddannelse af gejstlige samt udøvelse af ejendomsrettigheder i overensstemmelse med protokol nr. 1 til den europæiske menneskerettighedskonvention.

            Økonomiske og sociale rettigheder
      Kvinders rettigheder

                  —

                  Gennemføre lovgivning om kvinders rettigheder, især civilret, den nye strafferet og loven om beskyttelse af familien.

                  —

                  Fortsat træffe forholdsregler mod alle former for vold mod kvinder, herunder forbrydelser begået ud fra æresbegrebet. Sikre specialiseret uddannelse for dommere og anklagere, lovhåndhævelsesinstanser, kommunale myndigheder og andre ansvarlige institutioner og oprette centre for voldstruede kvinder i alle større lokalsamfund på linje med gældende lovgivning.

                  —

                  Yderligere fremme kvinders rolle i samfundet, herunder deres uddannelse og deltagelse på arbejdsmarkedet og i det politiske og sociale liv, og støtte udvikling af kvindeorganisationer til at opfylde disse mål.

            Børns rettigheder

                  —

                  Fremme beskyttelse af børns rettigheder i overensstemmelse med EU’s standarder og internationale standarder.

                  —

                  Fortsætte bestræbelserne på at tackle problemet med gadebørn.

            Fagforeningsrettigheder

                  —

                  Sikre, at fagforeningsrettighederne respekteres fuldt ud på linje med EU-standarder og relevante ILO-konventioner, især hvad angår retten til at organisere sig, retten til at strejke og retten til at forhandle kollektivt.

                  —

                  Styrke den sociale dialog og lette og tilskynde til samarbejde med EU-partnere.

            Mindretalsrettigheder, kulturelle rettigheder og mindretalsbeskyttelse

                  —

                  Sikre kulturel mangfoldighed og fremme respekt for og beskyttelse af mindretal i overensstemmelse med den europæiske menneskerettighedskonvention og principperne i Europarådets rammekonvention om beskyttelse af nationale mindretal og på linje med bedste praksis i medlemsstaterne.

                  —

                  Garantere retsbeskyttelse for mindretal, især hvad angår udøvelse af ejendomsrettigheder på linje med protokol nr. 1 til den europæiske menneskerettighedskonvention.

                  —

                  Sikre adgang i praksis til radio og tv på andre sprog end tyrkisk. Fjerne resterende forhindringer, især for lokale og regionale private sendere.

                  —

                  Vedtage passende foranstaltninger til at støtte indlæring af andre sprog end tyrkisk.

            Situationen i øst og sydøst

                  —

                  Afskaffe landsbyvagtsystemet i sydøst. Rydde området for landminer.

                  —

                  Udarbejde en overordnet plan med det formål at mindske regionale forskelle, og især forbedre forholdene i det sydøstlige Tyrkiet, med sigte på at give alle tyrkiske borgere, herunder borgere af kurdisk oprindelse, bedre økonomiske, sociale og kulturelle forhold.

                  —

                  Fortsætte med foranstaltninger, der skal fremme internt fordrevnes tilbagevenden til deres boliger på linje med henstillingerne fra FN’s generalsekretærs særlige repræsentant for hjemstedsfordrevne.

                  —

                  Sikre fair og hurtig kompensation til dem, der har lidt tab og ødelæggelser som følge af sikkerhedssituationen i sydøst.

            Regionale spørgsmål og internationale forpligtelser
      Cypern

                  —

                  Sikre fortsat støtte til bestræbelserne på at nå frem til en samlet løsning på Cypern-problemet inden for FN’s rammer og på linje med de principper, som Unionen bygger på, og samtidig bidrage til at skabe et bedre klima for en samlet løsning.

                  —

                  Fuldt ud gennemføre protokollen om tilpasning af Ankara-aftalen for at tage hensyn til de ti nye EU-medlemsstaters, herunder Cyperns, tiltrædelse (1).

                  —

                  Tage konkrete skridt til så hurtigt som muligt at normalisere de bilaterale forbindelser mellem Tyrkiet og alle EU-medlemsstater, herunder Republikken Cypern (1).

            Fredelig bilæggelse af grænsestridigheder

                  —

                  Fortsætte med bestræbelserne for at løse alle udestående grænsestridigheder i henhold til princippet om fredelig bilæggelse af tvister i overensstemmelse med FN-pagten, i givet fald også om nødvendigt Den Internationale Domstols jurisdiktion.

                  —

                  Gå utvetydigt ind for at etablere gode forbindelser med naboerne; tage fat om alle kilder til konflikter med naboer og afholde sig fra enhver handling, der kunne influere negativt på en fredelig løsning af grænsestridigheder.

            Forpligtelser i henhold til associeringsaftalen

                  —

                  Sikre gennemførelse af tilsagn, der er givet i henhold til associeringsaftalen, herunder toldunionen.

                  —

                  Hæve restriktionerne på handel med oksekød, levende kreaturer og produkter fremstillet heraf.

            Økonomiske kriterier

                  —

                  Fortsætte med det igangværende strukturreformprogram, der er aftalt med Den Internationale Valutafond og Verdensbanken, og især sikre kontrollen med de offentlige udgifter.

                  —

                  Færdiggøre implementeringen af finanssektorreformen, og især bringe forsigtigheds- og gennemsigtighedsreglerne og overvågningen heraf på linje med internationale standarder.

                  —

                  Bevare markedstilsynsmyndighedernes uafhængighed.

                  —

                  Fremskynde privatiseringen af statsejede virksomheder, især statsejede banker, under hensyntagen til de sociale aspekter.

                  —

                  Fortsætte markedsliberaliseringen og prisreformer, særlig inden for energi og landbrug, med særlig vægt på tobak og sukker.

                  —

                  Fortsætte den økonomiske dialog med EU, navnlig inden for rammerne af procedurerne for overvågning af statsfinanserne forud for tiltrædelsen, idet der skal lægges vægt på relevante foranstaltninger til opnåelse af makroøkonomisk stabilitet og forudsigelighed og på gennemførelse af strukturreformer.

                  —

                  Implementere foranstaltninger til at afhjælpe problemet med den uformelle økonomi.

                  —

                  Forbedre indsatsen på erhvervsuddannelsesområdet, især for de yngre befolkningsgrupper.

                  —

                  Afhjælpe skævhederne på arbejdsmarkedet.

                  —

                  Forbedre erhvervsklimaet og især handelsretternes funktion. Med henblik herpå, forbedre handelsretsvæsenet ved at være særlig opmærksom over for retsvæsenets uafhængighed og behørig anvendelse af ekspertvidner.

                  —

                  Fortsætte reformen af landbrugssektoren.

                  —

                  Forbedre det almene uddannelses- og sundhedsniveau med fokus på den yngre generation og ugunstigt stillede områder.

                  —

                  Lette og fremme tilstrømningen af udenlandske direkte investeringer.

            Evne til at påtage sig forpligtelserne ved medlemskab
      Fri bevægelighed for varer

                  —

                  Fjerne tekniske og administrative handelsbarrierer. Sikre en effektiv kontrol på hjemmemarkedet samt fri bevægelighed for varer.

                  —

                  Færdiggøre identifikationen af foranstaltninger, der er i modstrid med artikel 28-30 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, og ophæve dem. Navnlig fjerne alle ulovlige ikke-automatiske importlicenser og implementere princippet om gensidig anerkendelse på ikke-harmoniserede områder.

                  —

                  Fjerne alle restriktioner for fri bevægelighed for varer, som skyldes forskelsbehandling over for befragtere fra medlemsstaterne på grund af deres nationalitet og tidligere dokninger.

                  —

                  Sikre implementering af certificering, overensstemmelsesprøvning og CE-mærkning i overensstemmelse med direktiverne om den nye og globale metode; styrke eksisterende markedstilsyns- og overensstemmelsesprøvningsstrukturer med udstyr og uddannelse og skabe en hermed forenelig administrativ infrastruktur.

                  —

                  Udvikle en effektiv metrologisk infrastruktur og gøre det lettere at anvende videnskabelig og industriel metrologi mere bredt.

            Etableringsret og fri udveksling af tjenesteydelser

                  —

                  Definere en metodologi og køreplan til at screene national lovgivning for potentielle forhindringer, der vedrører EF-traktatens bestemmelser om etableringsret og fri udveksling af tjenesteydelser.

                  —

                  Definere og påbegynde implementering af en køreplan for tilpasning til EU-retten om gensidig anerkendelse af erhvervskvalifikationer, herunder etablering af den fornødne administrative kapacitet.

                  —

                  Definere en køreplan for gennemførelsen af EU-retten om posttjenester.

            Fri bevægelighed for kapital

                  —

                  Fjerne alle restriktioner, som påvirker udenlandske direkte investeringer med oprindelse i EU i alle økonomiske sektorer.

            Offentlige indkøb

                  —

                  Fremskynde tilpasningen af lovgivningen om offentlige indkøb til EU-retten, især hvad angår koncessioner inden for forsyningssektoren og med hensyn til klageprocedurer.

                  —

                  Øge den offentlige indkøbsmyndigheds kapacitet til at gennemføre den nye lov om offentlige indkøb.

            Intellektuel ejendomsret

                  —

                  Forbedre håndhævelse af lovgivningen om intellektuel ejendomsret ved at styrke den administrative kapacitet og koordinering, blandt andet instanser for lovhåndhævelse og retsvæsenet. Tage fat om især forfalskning af varemærker, især vedrørende reservedele til biler og luksusvarer, og piratkopiering, især af bøger og andre medier.

                  —

                  Finde frem til en gensidig acceptabel løsning sammen med EU om ikke-færdigbehandlede ansøgninger vedrørende generiske lægemidler inden for den farmaceutiske sektor.

            Konkurrence

                  —

                  Skabe overensstemmelse med EU-retten på statsstøtteområdet, inden for følsomme sektorer som stål, etablere en national overvågningsmyndighed for statsstøtte og sikre en stringent kontrol af statsstøtte.

                  —

                  Sikre gennemsigtighed og fortsat informationsudveksling på konkurrence- og statsstøtteområdet.

                  —

                  Færdiggøre tilpasningen af den afledte ret på antitrustområdet.

            Finansielle tjenesteydelser

                  —

                  Vedtage de nødvendige gennemførelsesforanstaltninger under den nye banklov. Sikre konsekvente fremskridt med implementeringen af køreplanen for de nye krav til investeringsselskabers og kreditinstitutters kapitalgrundlag.

                  —

                  Styrke forsigtigheds- og gennemsigtighedsstandarderne i den finansielle sektor uden for banksektoren, blandt andet ved at rationalisere tilsynsstrukturerne, hvor det er nødvendigt.

            Informationssamfund og medier

                  —

                  Sikre en effektiv gennemførelse af takst- og licenslovgivningen.

                  —

                  Vedtage og gennemføre tilpasset lovgivning om elektronisk kommunikation, navnlig på områder som takst- og licenslovgivning, leasede linjer, adgang og sammenkobling, (forhånds-) operatørvalg og nummerflytning. Styrke kapaciteten og uafhængigheden hos reguleringsmyndigheder for radio og fjernsyn.

                  —

                  Fortsætte tilpasningen af lovgivningen på det audiovisuelle område, især hvad angår direktivet om fjernsyn uden grænser.

            Landbrug og udvikling af landdistrikter

                  —

                  Vedtage de nødvendige lovgivende foranstaltninger og oprette passende administrative strukturer for de EU-instrumenter, der berører udvikling i landdistrikter.

            Fødevaresikkerheds-, veterinær- og plantesundhedspolitik

                  —

                  Yderligere bringe dyreidentifikationssystemet og registreringen af kvæg på linje med EU’s krav og begynde arbejdet med henblik på at identificere får og geder og registrere deres bevægelser.

                  —

                  Vedtage en strategi for at få udryddet de mest udbredte dyresygdomme.

                  —

                  Udarbejde et program til modernisering af virksomheder, der forarbejder fødevarer, så de opfylder EU’s standarder for hygiejne og offentlig sundhed.

                  —

                  Implementere kontrolprogrammer for restkoncentrationer og zoonose.

            Fiskeri

                  —

                  Bringe lovgivningen om fiskeriforvaltning, kontrol, markedsføring og strukturtilpasning på linje med EU-retten. Styrke den administrative kapacitet.

            Transport

                  —

                  Fjerne alle nuværende restriktioner for skibe, der sejler under cypriotisk flag, og skibe, der sejler på Cypern, og bestemmelserne i luftfartsaftaler, der diskriminerer befragtere fra medlemsstaterne på grund af deres nationalitet.

                  —

                  Fortsætte med tilpasning til EU-retten for alle transportformer.

                  —

                  Styrke søfartsadministrationen, især kontrollen med flagstaten, og straks forbedre sikkerheden for den tyrkiske flåde, så den kan fjernes fra Paris-memorandummets sortliste over flagstater.

                  —

                  Vedtage et program for tilpasning af den tyrkiske vejtransportflåde til EU’s standarder.

            Energi

                  —

                  Sikre, at reguleringsmyndigheden for el-, naturgas- og atomenergisektoren er uafhængig og fungerer effektivt.

                  —

                  Sikre, at der etableres et konkurrencebaseret indre energimarked i overensstemmelse med elektricitets- og gasdirektiverne.

                  —

                  Støtte skabelsen af et gradvis integreret regionalt energimarked som led i et bredere europæisk energimarked. Fjerne restriktioner for grænseoverskridende handel og for adgang for tredjeparter.

                  —

                  Udvikle en energistrategi, der skal lette gennemførelsen af retlige rammer, der er på linje med EU-retten.

                  —

                  Starte tilpasningen til EU-retten om energieffektivitet og alternative energikilder og udvikle den administrative kapacitet i disse sektorer.

            Beskatning

                  —

                  Fortsætte tilpasningen af punktafgifter og moms, særlig med hensyn til de anvendte satser, omfanget af fritagne transaktioner og afgiftsstruktur, og afskaffe afgiftsforanstaltninger, der kan føre til forskelsbehandling.

                  —

                  Fortsætte tilpasningen til EU-retten på området for direkte beskatning, herunder bestemmelser om informationsudveksling med EU-medlemsstaterne med henblik på at lette håndhævelsen af forskrifter om svig og unddragelse.

                  —

                  Forpligte sig med hensyn til principperne i adfærdskodeksen for erhvervsbeskatning og sikre, at kommende lovgivning er i overensstemmelse med principperne i adfærdskodeksen for erhvervsbeskatning.

                  —

                  Intensivere bestræbelserne på at modernisere og styrke skatteforvaltningen for at sikre, at skatteyderne overholder reglerne bedre, og at der sker en forbedring af opkrævningen af direkte skatter og af moms og told og andre indirekte skatter. Etablere effektive instrumenter til at bekæmpe svig med.

                  —

                  Begynde forberedelserne til at udvikle de nødvendige it-systemer, så der kan foregå udveksling af elektroniske data med EU og EU’s medlemsstater.

            Statistikker

                  —

                  Færdiggøre procedurerne for vedtagelse og håndhævelse af en ny statistiklov, der er på linje med EU’s standarder. Sikre passende uddannelse af personale samt forbedring af den administrative kapacitet.

                  —

                  Styrke strategien til udvikling af statistikker, navnlig på prioriterede områder som: befolknings- og arbejdsmarkedsstatistikker, regionale statistikker, erhvervsstatistikker (herunder erhvervsregister) og landbrugsstatistikker.

                  —

                  Vedtage klassifikationer, som endnu ikke er gennemført, og indføre de relevante statistiske enheder i erhvervsregisteret.

                  —

                  Forbedre den nationale regnskabsmetodologi på linje med ENS 95.

            Socialpolitik og beskæftigelse

                  —

                  Udarbejde en årlig plan for finansiering af investeringer på grundlag af en realistisk vurdering af omkostningerne i forbindelse med tilpasning og af de disponible offentlige og private ressourcer.

                  —

                  Skabe de rette vilkår for en effektiv dialog mellem arbejdsmarkedets parter, blandt andet ved at ophæve restriktive bestemmelser om fagforeningsaktiviteter og sikre respekt for fagforeningsrettigheder.

                  —

                  Støtte arbejdsmarkedets parters kapacitetsopbygningsbestræbelser, særlig med henblik på deres fremtidige rolle ved udarbejdelsen og gennemførelsen af beskæftigelses- og socialpolitik, navnlig gennem en autonom social dialog.

                  —

                  Fortsætte bestræbelser på at løse problemet med børnearbejde.

                  —

                  Styrke kapaciteten i alle institutioner, der er involveret i gennemførelsen af EU-retten på området.

            Virksomheds- og industripolitik

                  —

                  Vedtage det nationale stålomstruktureringsprogram, der sigter mod at sikre sektorens levedygtighed og respekt for EU’s regler om statsstøtte.

                  —

                  Udarbejde og implementere en strategi til fremme af udenlandske investeringer, herunder bilæggelse af tvister.

            Regionalpolitik og koordination af strukturinstrumenterne

                  —

                  Fortsætte med at udvikle strategirammen for økonomisk og social samhørighed, som kan mindske regionale skævheder.

                  —

                  Etablere den nødvendige lovgivningsmæssige og administrative ramme til at kunne absorbere EU’s førtiltrædelsesmidler.

            Retfærdighed, frihed og sikkerhed

                  —

                  Fortsætte med at udvikle og styrke alle lovhåndhævelsesinstitutioner og bringe deres status og funktion på linje med europæiske standarder, blandt andet gennem udvikling af samarbejde mellem de forskellige instanser. Vedtage en kodeks for politietik. Etablere et uafhængigt, effektivt klagesystem for at sikre større ansvarlighed hos politi og gendarmeri. Udvikle brugen af moderne efterforskningsteknikker og strategier til forebyggelse af kriminalitet. Tage skridt til at uddanne og udvikle kapaciteten hos kriminalpolitiet.

                  —

                  Fortsætte bestræbelserne på at implementere den nationale handlingsplan om migration og asyl for at bekæmpe ulovlig migration og straks indgå en tilbagetagelsesaftale med EU.

                  —

                  Vedtage og begynde implementeringen af den nationale handlingsplan om grænseforvaltning, især ved at tage skridt til at etablere et professionelt ikke-militært grænsekorps og ved at fjerne miner ved grænsen.

                  —

                  Vedtage og implementere en national strategi til bekæmpelse af organiseret kriminalitet. Styrke kampen mod organiseret kriminalitet, narkotika, menneskehandel, svig, korruption, og hvidvaskning af penge.

                  —

                  Udvikle og starte med at implementere en national narkotikastrategi på linje med EU’s narkotikastrategi og -handlingsplan.

                  —

                  Vedtage en lov om beskyttelse af persondata på linje med EU-retten og oprette en uafhængig kontrolmyndighed.

                  —

                  Udpege en instans, som har de rette kompetencer til at beskytte euroen mod forfalskninger.

            Videnskab og forskning

                  —

                  Starte med at udforme og anvende en integreret forskningsstrategi.

            Uddannelse og kultur

                  —

                  Gøre det lettere for det nationale institut at konsolidere deltagelsen i Socrates-, Leonardo da Vinci- og Ungdomsprogrammet. Fremme deltagelse i programmet Kultur 2000.

            Miljø

                  —

                  Vedtage et revideret program for overtagelse og gennemførelse af EU-retten. Udvikle en plan for finansiering af investeringer.

                  —

                  Fortsætte med at overtage og gennemføre EU-retten med relation til rammelovgivningen, internationale miljøkonventioner og lovgivning om naturbeskyttelse, vandkvalitet, integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening og affaldsforvaltning. Gennemføre og håndhæve det ændrede direktiv om vurdering af indvirkningerne på miljøet.

                  —

                  Fortsætte med at integrere miljøkrav i andre sektorpolitikker.

                  —

                  Udvikle en plan til at styrke administrativ kapacitet og gennemføre og håndhæve miljølovgivning.

                  —

                  Fortsætte med at udvikle grænseoverskridende vandsamarbejde, på linje med vandrammedirektivet og internationale konventioner, som EF er med i.

            Forbruger- og sundhedsbeskyttelse

                  —

                  Fortsætte tilpasningen til EU-retten.

                  —

                  Yderligere udvikle institutionelle strukturer til effektiv gennemførelse, især hvad angår markedsovervågning.

                  —

                  Yderligere udvikle underretningssystemer om farlige varer på nationalt plan og udnytte mulighederne for at udveksle sådanne underretninger på internationalt plan gennem TRAPEX eller andre relevante systemer.

            Toldunion

                  —

                  Vedtage en ny toldkodeks for i højere grad at bringe toldreglerne på linje med relevant EU-ret, herunder reglerne om præferenceoprindelse.

                  —

                  At bringe lovgivningen om frizoner på linje med relevant EU-ret og håndhæve den, især hvad angår regler om toldkontrol og afgiftskontrol.

                  —

                  Fortsætte med at styrke den administrative og operationelle kapacitet hos toldvæsenet og bringe interne procedurer på linje med EU-standarder.

                  —

                  Begynde forberedelserne til at udvikle de nødvendige it-systemer, så der kan foregå udveksling af elektroniske data med EU og EU’s medlemsstater, i første omgang på forsendelses- og toldtarifområdet.

            Eksterne forbindelser og udenrigs- sikkerheds- og forsvarspolitik

                  —

                  Færdiggøre tilpasningen til EU’s fælles handelspolitik gennem en tilpasning til Fællesskabets præferenceordninger, herunder Fællesskabets nye generelle præferenceordning.

                  —

                  Fortsætte bestræbelserne på at indgå udestående frihandelsaftaler med tredjelande.

                  —

                  Gradvis bringe politikker over for tredjelande og holdninger i internationale organisationer på linje med EU’s og medlemsstaternes, også i relation til alle EU-medlemsstaternes medlemskab af relevante organisationer og ordninger som for eksempel Wassenaar-aftalen.

            Finanskontrol

                  —

                  Sikre en rettidig gennemførelse af loven om offentlig finansforvaltning og –kontrol.

                  —

                  Vedtage ny lovgivning til reform af den eksterne revisionsfunktion i overensstemmelse med reglerne fra Den Internationale Organisation af Øverste Revisionsmyndigheder og i overensstemmelse med loven om offentlig finansforvaltning og -kontrol for at sikre revisionsrettens uafhængighed.

                  —

                  Indføre effektive procedurer til at behandle uregelmæssigheder og sager om formodet svig, der påvirker førtiltrædelsesbistanden, herunder meddelelse af uregelmæssigheder til Kommissionen.

                  —

                  Styrke gennemførelsessystemet til forvaltning af Fællesskabets førtiltrædelsesmidler og tilpasse det til udviklingen af førtiltrædelsesinstrumenter.

                  —

                  Indføre de nødvendige administrative strukturer til effektiv og passende beskyttelse af EU-midler og til samarbejde med Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF).

            3.2.   PRIORITETER PÅ MELLEMLANG SIGT
      Økonomiske kriterier

                  —

                  Færdiggøre implementeringen af privatiseringsprogrammet.

                  —

                  Færdiggøre reformen af landbrugssektoren.

                  —

                  Sikre, at pensions- og socialsikringssystemet er bæredygtigt.

                  —

                  Fortsætte med at forbedre det almene uddannelses- og sundhedsniveau med fokus på den yngre generation og ugunstigt stillede områder.

            Evne til at påtage sig forpligtelserne ved medlemskab
      Etableringsret og fri udveksling af tjenesteydelser

                  —

                  Fjerne restriktioner for fri etablering og fri udveksling af tjenesteydelser over grænserne.

                  —

                  Starte tilpasningen til EU-retten om posttjenester. Starte liberaliseringen af posttjenester og oprette en national reguleringsmyndighed.

                  —

                  Opnå væsentlig tilpasning til EU-retten for så vidt angår anerkendelse af erhvervskvalifikationer.

            Offentlige indkøb

                  —

                  Sikre, at reglerne for offentlige indkøb gennemføres i praksis af kontraherende myndigheder og andre ordregivere på alle niveauer, blandt andet ved at udvikle og anvende operationelle værktøjer, tilbyde uddannelse og styrke den administrative kapacitet hos kontraherende myndigheder og andre myndigheder.

                  —

                  Fremme brugen af elektroniske midler ved indkøbsprocedurer.

                  —

                  Vedtage en omfattende national strategi, der skal udvikle Tyrkiets offentlige indkøbssystem, blandt andet ved brug af elektroniske midler på alle trin i indkøbsproceduren.

            Intellektuel ejendomsret

                  —

                  Færdiggøre tilpasningen og sikre håndhævelse af intellektuel ejendomsret ved at styrke håndhævelsesstrukturer og -mekanismer, herunder håndhævelsesmyndigheder og retsvæsenet.

            Finansielle tjenesteydelser

                  —

                  Gøre væsentlige fremskridt i retning af gennemførelse af de nye krav til kapitalgrundlag, på linje med bankregulerings- og overvågningsmyndighedens detaljerede køreplan.

                  —

                  Gøre væsentlige fremskridt i retning af at bringe lovgivningen på linje med EU-retten i den finansielle sektor uden for banksektoren.

            Selskabsret

                  —

                  Færdiggøre tilpasningen til EU-retten.

                  —

                  Vedtage en bredt dækkende finansiel rapporteringsramme på linje med EU-standarder, ved fuldt ud at udnytte de fritagelser, der er fastsat i EU-retten.

                  —

                  Skærpe oplysningskravene. Navnlig vedtage et generelt krav til selskaberne om at indsende erklæringer fra juridiske enheder, der er blevet revideret, og konsoliderede finansieringsoversigter med henblik på at gøre dem offentligt tilgængelige.

                  —

                  Styrke kapaciteten hos alle relevante myndigheder til at overvåge og håndhæve standarder for finansrapportering.

            Konkurrence

                  —

                  Konsolidere håndhævelse på antitrust- og statsstøtteområdet med særlig fokus på monopoler og virksomheder med særlige og eksklusive rettigheder.

                  —

                  Fortsætte med omstruktureringen af stålsektoren inden for rammerne af et vedtaget omfattende sektorprogram.

                  —

                  Skabe større kendskab til antitrust- og statsstøttereglerne hos alle markedsaktører og støtteydere.

            Informationssamfund og medier

                  —

                  Færdiggøre overtagelsen af EU-retten på telekommunikationsområdet og gøre forberedelser til fuld liberalisering af markederne.

                  —

                  Færdiggøre tilpasningen af av-lovgivningen og styrke kapaciteten hos den uafhængige tilsynsmyndighed for radio og fjernsyn.

            Landbrug og udvikling af landdistrikter

                  —

                  Fortsætte arbejdet med at oprette det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem, navnlig hvad angår et matrikelidentifikationssystem.

            Fødevaresikkerheds-, veterinær- og plantesundhedspolitik

                  —

                  Tilpasse veterinær-, fødevaresikkerheds- og plantesundhedslovgivningen.

                  —

                  Opbygge den nødvendige administrative kapacitet til at gennemføre veterinær-, fødevaresikkerheds- og plantesundhedslovgivningen.

                  —

                  Indføre et dyreidentifikationssystem for får og geder på linje med EU’s krav.

                  —

                  Modernisere virksomheder, der forarbejder landbrugsfødevarer, således at de kan overholde EU-standarderne for fødevaresikkerhed og -lovgivning. Modernisere landbrug med malkekvæg.

                  —

                  Implementere systemer til kontrol af fødevaresikkerhed.

                  —

                  Oprette et system til indsamling af døde dyr og behandling af animalske biprodukter.

                  —

                  Implementere planer, som skal udrydde de mest udbredte sygdomme.

                  —

                  Bringe systemet til registrering af plantesorter på linje med EU’s krav.

                  —

                  Bringe kravene vedrørende pesticidrester yderligere på linje med EU-bestemmelserne.

            Fiskeri

                  —

                  Færdiggøre etableringen af passende administrative strukturer og udstyr på centralt og regionalt plan, som kan sikre gennemførelsen af den fælles fiskeripolitik.

            Transport

                  —

                  Færdiggøre den lovgivningsmæssige og administrative tilpasning for alle transportformer. For vejtransport sikre især markedsadgang, trafiksikkerhed, bilinspektion, vejkontrol samt sociale, skattemæssige og tekniske regler. Søtransport bør omfatte søfartssikkerhed.

                  —

                  Sikre gennemførelse og håndhævelse af lovgivning om vej-, sø- og lufttransport (især luftfartssikkerhed og lufttrafikstyring). Med henblik herpå forbedre implementerings- og håndhævelseskapaciteten hos hertil knyttede institutioner inden for alle aspekter af civil luftfart, vejtransport og jernbanetransport.

                  —

                  Færdiggøre omstruktureringen af det nationale jernbaneselskab og åbne jernbanemarkedet i overensstemmelse med kravene i EU-retten.

                  —

                  Implementere et program om teknisk tilpasning for den tyrkiske søfarts- og vejtransportflåde for at bringe den i overensstemmelse med Fællesskabets normer.

            Energi

                  —

                  Færdiggøre tilpasningen af den nationale lovgivning til EU-retten.

                  —

                  Yderligere styrke administrations- og reguleringsinstanser.

                  —

                  Omstrukturere offentlige værker og åbne energimarkederne i overensstemmelse med EU-retten.

                  —

                  Sikre et højt sikkerhedsniveau på det nukleare område. Når der skabes en nuklear energiproduktionskapacitet: navnlig styrke reguleringsmyndighedens kapacitet, uafhængighed og midler i god tid, inden udstedelsen af licenser begynder. Sikre, at vurderinger af indvirkningerne på miljøet udføres i fuld overensstemmelse med direktivet herom.

            Beskatning

                  —

                  I væsentlig grad fremskynde arbejdet med at færdiggøre tilpasningen til EU’s skatteret, hvad angår moms, punktafgifter og direkte beskatning, herunder adfærdskodeksen for erhvervsbeskatning.

                  —

                  Fortsætte med at styrke og modernisere skatteadministrationen, herunder it-sektoren, for at forbedre skatteopkrævningen. Fortsætte med forberedelserne til at udvikle de nødvendige it-systemer for at tillade udveksling af elektroniske data med EU og EU’s medlemsstater.

            Den økonomiske og monetære politik

                  —

                  Færdiggøre tilpasningen til EU-rettens bestemmelser om forbud mod offentlige myndigheders privilegerede adgang til finansielle institutioner og forbud mod direkte finansiering af den offentlige sektor.

            Statistikker

                  —

                  Bringe virksomhedsregisteret op på EU-standard.

                  —

                  Bringe makroøkonomiske statistikker yderligere på linje med EU-retten, særlig med hensyn til skøn over BNP, harmoniserede forbrugerprisindekser, kortsigtede indikatorer, betalingsbalancen og arbejdsmarkedsstatistikker.

                  —

                  Styrke det statslige statistikinstituts koordinerende rolle for at forbedre indsamling og behandling af data fra forskellige statslige instanser.

                  —

                  Intensivere udnyttelsen af administrative ressourcer til dataindsamling.

                  —

                  Færdiggøre harmoniseringen af finansstatistikkerne med ENS 95-kravene.

            Socialpolitik og beskæftigelse

                  —

                  Færdiggøre overtagelsen af EU-retten og styrke de dermed forbundne administrations- og håndhævelsesinstanser, herunder arbejdsinspektoraterne.

                  —

                  Sikre gennemførelse og håndhævelse af EU-rettens bestemmelser om socialpolitik og beskæftigelse.

                  —

                  Udarbejde en national beskæftigelsesstrategi med henblik på deltagelse i den europæiske beskæftigelsesstrategi, herunder forberedelse og gennemførelse af en fælles undersøgelse af beskæftigelsespolitikken, og udvikle kapacitet til at overvåge arbejdsmarkedet og den sociale udvikling.

                  —

                  Udarbejde en national strategi for social inklusion, herunder dataindsamling, på linje med praksis i EU.

                  —

                  Yderligeres styrke social beskyttelse, bl.a. ved at konsolidere reformen af socialsikrings- og pensionssystemet, således at det bliver finansielt bæredygtigt, samtidig med at det sociale sikkerhedsnet styrkes.

            Virksomheds- og industripolitik

                  —

                  Fortsætte med at forenkle erhvervsklimaet for små og mellemstore virksomheder og sørge for overensstemmelse med den definition af SMV, der benyttes i EU.

            Transeuropæiske net

                  —

                  Implementere de prioriterede projekter, der blev identificeret ved vurderingen af transportinfrastrukturbehovene, og som følger Det Europæiske Fællesskabs retningslinjer for transeuropæiske transportnet.

                  —

                  Fremme gennemførelsen af projekter i Tyrkiet, der er anført som projekter af fælles interesse i Det Europæiske Fællesskabs retningslinjer for det transeuropæiske energinet.

            Regionalpolitik og koordination af strukturinstrumenterne

                  —

                  Fortsætte med at styrke den administrative kapacitet til at gennemføre regionalpolitik både på centralt og regionalt plan.

                  —

                  Fastlægge flerårige budgetprocedurer, der fastsætter kriterierne for prioritering af offentlige investeringer i regionerne.

            Retfærdighed, frihed og sikkerhed

                  —

                  Bringe gendarmeriets status og funktion på linje med europæiske standarder.

                  —

                  Fortsætte med at bringe visumlovgivning og -praksis på linje med EU-retten.

                  —

                  Fortsætte med tilpasningen til EU-retten på asylområdet, ved at ophæve det geografiske forbehold over for Genève-konventionen; styrke hørings- og beslutningssystemet for asylanmodninger og indføre social hjælp og integrationsforanstaltninger for flygtninge.

                  —

                  På narkotikaområdet fortsætte med at styrke det nationale kontaktcenter.

                  —

                  Fortsætte med at udbygge toldvæsenets kapacitet, blandt andet ved indgåelse af aftaler om toldsamarbejde og ved indførelse af mobile tilsynsinstanser.

                  —

                  På databeskyttelsesområdet sikre gennemførelse af EU-retten ved at oprette en uafhængig overvågningsmyndighed.

                  —

                  Vedtage og gennemføre EU-retten og bedste praksis vedrørende migration for at bekæmpe ulovlig migration.

                  —

                  Fortsætte med tilpasningen til EU-retten og bedste praksis, på linje med den nationale handlingsplan for grænseforvaltning, og således forberede den fuldstændige tilpasning til Schengen-reglerne.

                  —

                  Vedtage og gennemføre EU-retten vedrørende korruption, narkotikahandel, organiseret kriminalitet, hvidvaskning af penge, retligt samarbejde i straffe- og civilretlige sager, strafferetlig beskyttelse af euroen og af Fællesskabets finansielle interesser.

            Uddannelse og kultur

                  —

                  Tilpasning til EU-politikker om beskyttelse af kulturel mangfoldighed, blandt andet i lyset af UNESCO-konventionen om kulturel mangfoldighed.

            Miljø

                  —

                  Fortsætte med tilpasningen til EU-retten og styrke den institutionelle, administrative og overvågningsmæssige kapacitet til at sikre en beskyttelse af miljøet, herunder dataindsamling.

                  —

                  Indføre principperne om bæredygtig udvikling ved definitionen og gennemførelsen af sektorpolitikker.

                  —

                  Sikre fuld overtagelse og gradvis gennemførelse og håndhævelse af direktivet om vurdering af indvirkningerne på miljøet, som ændret.

                  —

                  Vedtage og implementere en national plan for affaldsforvaltning.

            Toldunion

                  —

                  Færdiggøre tilpasningen af toldlovgivningen, især vedrørende forvaltning af toldkontingenter, frizoner, varer/teknologi med dobbelt anvendelsesformål, prækursorer samt varemærkeforfalskede og piratkopierede varer.

                  —

                  Fortsætte bestræbelserne på at modernisere toldkontrol og -ekspeditioner og sikre, at alle toldsteder er udstyret med it-infrastruktur.

                  —

                  Fortsætte med forberedelserne af it-systemernes sammenkobling med EU’s.

            Finanskontrol

                  —

                  Styrke den nuværende forvaltnings- og kontrolkapacitet hos alle institutioner, der er involveret i forvaltning af førtiltrædelsesmidler fra Fællesskabet under DIS.

                  —

                  Forberede alle institutioner, der er involveret i forvaltning af førtiltrædelsesmidler fra Fællesskabet, på akkreditering under det decentraliserede gennemførelsessystem EDIS.

                  —

                  Forberede udpegningen af en operationelt uafhængig koordinationstjeneste for bekæmpelse af svig.

                  —

                  Styrke kapaciteten hos de administrative strukturer, der er etableret til beskyttelse af EF’s finansielle interesser.

            4.   PROGRAMMERING
      Der vil blive tilvejebragt finansiel bistand til de prioriteter, der er identificeret i tiltrædelsespartnerskabet, gennem årlige finansieringsafgørelser, der træffes af Kommissionen efter proceduren i artikel 8 i Rådets forordning (EF) nr. 2500/2001 af 17. december 2001 om finansiel førtiltrædelsesstøtte til Tyrkiet (2) (for 2006-programmet) og i forordningen om finansiel førtiltrædelsesstøtte (IPA), når først den er blevet vedtaget (for 2007-2013-programmet). Finansieringsafgørelserne vil blive fulgt af en finansieringsaftale, der indgås med Tyrkiet.
      5.   KONDITIONALITET
      Fællesskabets bistand til finansieringen af projekter gennem førtiltrædelsesinstrumenterne er betinget af, at Tyrkiet overholder sine forpligtelser i henhold til aftalerne mellem EF og Tyrkiet, herunder toldunionens afgørelse 1/95 og andre afgørelser, træffer yderligere konkrete skridt til at opfylde Københavnskriterierne og især gør fremskridt med at realisere de specifikke prioriteter i dette reviderede tiltrædelsespartnerskab. Indfries disse almindelige betingelser ikke, vil Rådet kunne træffe afgørelse om suspension af den finansielle bistand på grundlag af artikel 5 i forordning (EF) nr. 2500/2001. Der er også fastsat specifikke betingelser i de enkelte årlige programmer.
      6.   OVERVÅGNING
      Gennemførelsen af tiltrædelsespartnerskabet undersøges inden for rammerne af de mekanismer, der er etableret som led i associeringsaftalen, og via Kommissionens statusrapporter.
      De underudvalg, der er nedsat i henhold til associeringsaftalen, giver mulighed for at undersøge gennemførelsen af prioriteterne i tiltrædelsespartnerskabet samt de fremskridt, der gøres med hensyn til tilpasning, gennemførelse og håndhævelse af lovgivningen. Associeringsudvalget drøfter udviklingen generelt, fremskridt og problemer med opfyldelse af tiltrædelsespartnerskabets prioriteter tillige med mere specifikke anliggender, som indbringes for det af underudvalgene.
      Overvågningen af programmet for finansiel førtiltrædelsesstøtte foretages i fællesskab af Tyrkiet og Europa-Kommissionen gennem et blandet overvågningsudvalg. For at sikre en effektiv overvågning skal projekter, der finansieres gennem de enkelte finansieringsaftaler, indeholde verificer- og målbare resultatindikatorer. En overvågning på grundlag af disse indikatorer vil bistå Kommissionen, Phare-forvaltningsudvalget (og efterfølgeren under IPA) og Tyrkiet ved en eventuel efterfølgende omlægning af programmer og ved udfærdigelsen af nye programmer.
      Phare-forvaltningsudvalget drager omsorg for, at foranstaltninger, der finansieres inden for rammerne af førtiltrædelsesprogrammet, både er indbyrdes forenelige og forenelige med tiltrædelsespartnerskabet som fastlagt i forordning (EF) nr. 2500/2001.
      Tiltrædelsespartnerskabet kan om fornødent fortsat ændres i overensstemmelse med artikel 2 i Rådets forordning (EF) nr. 622/98 af 16. marts 1998 om bistand som led i førtiltrædelsesstrategien til de stater, der har ansøgt om tiltrædelse af Den Europæiske Union, og navnlig om etablering af tiltrædelsespartnerskaber (3).

         (1)  Se også erklæringen fra Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater fra den 21. september 2005.

         (2)  EFT L 342 af 27.12.2001, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2112/2005 (EUT L 344 af 27.12.2005, s. 23).

         (3)  EFT L 85 af 20.3.1998, s. 1.


title: 2011/67/EU: Den Europæiske Centralbanks afgørelse af 13. december 2010 om udstedelse af eurosedler (ECB/2010/29)

text:
               9.2.2011

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 35/26

         DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS AFGØRELSE
   af 13. december 2010
   om udstedelse af eurosedler
   (omarbejdning)
   (ECB/2010/29)
   (2011/67/EU)
   STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 128, stk. 1,
   under henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank (i det følgende benævnt »ESCB-statutten«), særlig artikel 16, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               I henhold til artikel 128, stk. 1, i traktaten og artikel 16 i ESCB-statutten har Den Europæiske Centralbank (ECB) eneret til at bemyndige udstedelse af eurosedler i Unionen. I henhold til disse bestemmelser kan ECB og de nationale centralbanker udstede sedler, der er de eneste sedler, der har status som lovligt betalingsmiddel i de medlemsstater, der har euroen som valuta. Unionsretten åbner mulighed for et system med en flerhed af udstedere af pengesedler. ECB og de nationale centralbanker udsteder eurosedler.

               (2)

               I overensstemmelse med artikel 10 i Rådets forordning (EF) nr. 974/98 af 3. maj 1998 om indførelse af euroen (1) satte ECB og de nationale centralbanker pengesedler denomineret i euro i omløb fra den 1. januar 2002. Eurosedler er udtryk for den samme fælles valuta og undergivet et fælles retligt system.

               (3)

               Udstedelse af eurosedler behøver ikke være underlagt kvantitative eller andre begrænsninger, da det er en efterspørgselsdrevet proces at sætte sedler i omløb.

               (4)

               Beslutning ECB/2003/4 af 20. marts 2003 om pålydende værdi, specifikationer, gengivelse, ombytning og inddragelse af eurosedler (2) indeholder fælles regler om eurosedler. ECB har vedtaget fælles tekniske specifikationer for eurosedler samt foranstaltninger til kvalitetskontrol til sikring af, at eurosedlerne opfylder specifikationerne. Som følge heraf har alle eurosedler samme fysiske udseende og kvalitet, og der er ingen forskel mellem pengesedler af samme pålydende værdi.

               (5)

               Alle eurosedler bør være underlagt de samme krav til accept og håndtering fra Eurosystemets medlemmers side, uanset hvilket medlem der har sat dem i omløb. Den praksis, hvorefter pengesedler denomineret i en national valutaenhed sendes tilbage til den udstedende centralbank, gælder derfor ikke for eurosedler. Systemet for udstedelse af eurosedler bygger på et princip om, at eurosedler ikke sendes tilbage til udstederen.

               (6)

               I henhold til artikel 29.1 i ESCB-statutten tildeles hvert medlem af Det Europæiske System af Centralbanker en vægt i fordelingsnøglen for kapitalindskuddet i ECB, som fastlagt i afgørelse ECB/2008/23 af 12. december 2008 om nationale centralbankers fordelingsnøgle for kapitalindskuddet i ECB (3). Denne vægt er baseret på de enkelte medlemsstaters befolkningstal og bruttonationalprodukt og regulerer bidragene til ECB's egenkapital, overførslen af de nationale centralbankers valutareserveaktiver til ECB, fordelingen af de nationale centralbankers monetære indtægter samt fordelingen af ECB's overskud og dækning af dens tab.

               (7)

               Eurosedler er lovligt betalingsmiddel i alle de medlemsstater, der har euroen som valuta, og cirkulerer frit inden for euroområdet og genudstedes af medlemmer af Eurosystemet. De kan også opbevares og anvendes uden for euroområdet. Passiverne svarende til udstedelsen vedrørende den samlede værdi af eurosedler i omløb bør derfor fordeles blandt medlemmerne af Eurosystemet efter et objektivt kriterium. Et hensigtsmæssigt kriterium er den enkelte nationale centralbanks andel af ECB's indbetalte kapital. Denne andel kan udledes ved en forholdsmæssig anvendelse på de nationale centralbanker af den fordelingsnøgle, som fremgår af ESCB-statuttens artikel 29.1. Da dette kriterium ikke kan finde anvendelse på ECB, bestemmer Styrelsesrådet den andel af eurosedler, som skal udstedes af ECB.

               (8)

               I medfør af artikel 9.2 og 12.1 i ESCB-statutten, der fastslår princippet om decentralisering af Eurosystemets transaktioner, overlades det til de nationale centralbanker at sætte eurosedler i omløb og tage eurosedler ud af omløb, herunder sedler udstedt af ECB. I overensstemmelse med dette princip udføres den fysiske håndtering af eurosedler ligeledes af de nationale centralbanker.

               (9)

               På grund af forskellen mellem værdien af de eurosedler, som hver national centralbank tildeles i henhold til fordelingsnøglen for pengesedler, og værdien af de eurosedler, som den pågældende nationale centralbank sætter i omløb, vil der opstå Eurosystem-interne saldi. Da ECB ikke sætter eurosedler i omløb, vil den inden for Eurosystemet have tilgodehavender hos de nationale centralbanker til en værdi svarende til den andel af eurosedlerne, som den udsteder. Forrentningen af disse Eurosystem-interne saldi påvirker de nationale centralbankers indkomstpositioner, og reguleres derfor i afgørelse ECB/2010/23 af 25. november 2010 om fordelingen af de nationale centralbankers monetære indtægter i medlemsstater, der har euroen som valuta (4), med hjemmel i ESCB-statuttens artikel 32.

               (10)

               Ifølge artikel 1 i Rådets afgørelse 2010/416/EU af 13. juli 2010 i henhold til traktatens artikel 140, stk. 2, om Estlands indførelse af euroen den 1. januar 2011 (5) opfylder Estland de nødvendige betingelser for indførelse af euroen, og den dispensation, der er indrømmet Estland i henhold til i artikel 4 i tiltrædelsestraktaten af 2003 (6), ophæves med virkning fra den 1. januar 2011.

               (11)

               I og med at Estland vil indføre euroen den 1. januar 2011, må afgørelse ECB/2001/15 af 6. december 2001 om udstedelse af eurosedler (7) ændres med henblik på at bestemme den seddelfordelingsnøgle, som er gældende fra den 1. januar 2011. Da afgørelse ECB/2001/15 allerede er ændret flere gange, bør den omskrives af hensyn til klarhed —

         VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
   Artikel 1
   Definitioner
   I denne afgørelse forstås ved:
   a)   »national centralbank«: den nationale centralbank i en medlemsstat, der har euroen som valuta
   b)   »eurosedler«: de pengesedler, som opfylder betingelserne i beslutning ECB/2003/4 samt de tekniske specifikationer, som Styrelsesrådet har fastlagt
   c)   »kapitalindskudsnøgle«: de nationale centralbankers andele (udtrykt i procent) af den i ECB indskudte kapital, som fås ved på de nationale centralbanker at anvende vægtene i den i artikel 29.1 i ESCB-statutten omhandlede fordelingsnøgle, som er gældende for det relevante regnskabsår
   d)   »seddelfordelingsnøgle«: de procentsatser, som fås ved at medtage ECB’s andel af summen af udstedte eurosedler og ved at anvende kapitalindskudsnøglen (afrundet til nærmeste multiplum af 0,0005 procentpoint) på de nationale centralbankers andel af den nævnte sum. Hvis disse procentsatser ikke sammenlagt udgør 100 %, udlignes forskellen på følgende måde i) hvis det samlede tal er under 100 %, lægges 0,0005 procentpoint til de mindste andele i stigende orden, indtil præcis 100 % er nået; eller ii) hvis det samlede tal er over 100 %, trækkes 0,0005 procentpoint fra de største andele i faldende orden, indtil præcis 100 % er nået. Bilag I til denne afgørelse fastlægger seddelfordelingsnøglen gældende fra den 1. januar 2011.
   Artikel 2
   Udstedelse af eurosedler
   ECB og de nationale centralbanker udsteder eurosedler.
   Artikel 3
   Udstederes forpligtelser
   1.   De nationale centralbanker sætter eurosedler i omløb og tager eurosedler ud af omløb og udfører enhver form for fysisk håndtering af alle eurosedler, herunder sedler udstedt af ECB.
   2.   De nationale centralbanker skal på indehaverens forlangende acceptere alle eurosedler til ombytning til eurosedler af samme værdi, eller for kontohaveres vedkommende til kreditering på konti hos den modtagende nationale centralbank.
   3.   De nationale centralbanker skal behandle alle de af dem accepterede eurosedler som forpligtelser og behandle dem på samme måde.
   4.   De nationale centralbanker må ikke overføre de af dem accepterede eurosedler til andre nationale centralbanker og skal holde sådanne eurosedler til rådighed for genudstedelse. Som undtagelse herfra og i overensstemmelse med regler vedtaget af Styrelsesrådet gælder:

               a)

               den modtagende nationale centralbank kan destruere ødelagte, beskadigede, slidte eller inddragne eurosedler, og

               b)

               eurosedler hos de nationale centralbanker kan af logistiske årsager fordeles på ny i store mængder inden for Eurosystemet.

         Artikel 4
   Fordeling af eurosedler inden for Eurosystemet
   1.   Den samlede værdi af eurosedler i omløb fordeles til medlemmerne af Eurosystemet under anvendelse af seddelfordelingsnøglen.
   2.   På grund af forskellen mellem værdien af de eurosedler, som hver enkelt national centralbank tildeles i henhold til seddelfordelingsnøglen, og værdien af de eurosedler, som den pågældende nationale centralbank sætter i omløb, opstår Eurosystem-interne saldi. ECB har Eurosystem-interne tilgodehavender hos nationale centralbanker i forhold til deres andele af kapitalindskudsnøglen til en værdi svarende til værdien af de eurosedler, som ECB udsteder.
   Artikel 5
   Ophævelse
   Afgørelse ECB/2001/15 ophæves. Henvisninger til den ophævede afgørelse skal forstås som henvisninger til denne afgørelse.
   Artikel 6
   Ikrafttræden
   Denne afgørelse træder i kraft den 1. januar 2011.

      Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 13. december 2010.

         Jean-Claude TRICHET

            Formand for ECB

      (1)  EFT L 139 af 11.5.1998, s. 1.

      (2)  EUT L 78 af 25.3.2003, s. 16.

      (3)  EUT L 21 af 24.1.2009, s. 66.

      (4)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

      (5)  EUT L 196 af 28.7.2010, s. 24.

      (6)  Akt vedrørende vilkårene for Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse og tilpasningerne af de traktater, der danner grundlag for Den Europæiske Union (EUT L 236 af 23.9.2003, s. 33).

      (7)  EUT L 337 af 20.12.2001, s. 52.

      BILAG I

         SEDDELFORDELINGSNØGLE FRA DEN 1. JANUAR 2011

                  Den Europæiske Centralbank

                  8,0000 %

                  Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

                  3,1895 %

                  Deutsche Bundesbank

                  24,8995 %

                  Eesti Pank

                  0,2355 %

                  Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland

                  1,4605 %

                  Bank of Greece

                  2,5835 %

                  Banco de España

                  10,9185 %

                  Banque de France

                  18,6985 %

                  Banca d’Italia

                  16,4310 %

                  Central Bank of Cyprus

                  0,1800 %

                  Banque centrale du Luxembourg

                  0,2295 %

                  Bank Centrali ta’ Malta/Central Bank of Malta

                  0,0830 %

                  De Nederlandsche Bank

                  5,2440 %

                  Oesterreichische Nationalbank

                  2,5530 %

                  Banco de Portugal

                  2,3015 %

                  Banka Slovenije

                  0,4325 %

                  Národná banka Slovenska

                  0,9115 %

                  Suomen Pankki

                  1,6485 %

                  I ALT

                  100,0000 %

      BILAG II

         OPHÆVET AFGØRELSE MED EFTERFØLGENDE ÆNDRINGER

                  Afgørelse ECB/2001/15

                     EFT L 337 af 20.12.2001, s. 52

                  Afgørelse ECB/2003/23

                     EUT L 9 af 15.1.2004, s. 40

                  Afgørelse ECB/2004/9

                     EFT L 205 af 9.6.2004, s. 17

                  Afgørelse ECB/2006/25

                     EUT L 24 af 31.1.2007, s. 13

                  Afgørelse ECB/2007/19

                     EUT L 1 af 4.1.2008, s. 7

                  Afgørelse ECB/2008/26

                     EUT L 21 af 24.1.2009, s. 75


title: 2013/69/EU: Rådets afgørelse af 28. januar 2013 om beskikkelse af en tjekkisk suppleant til Regionsudvalget

text:
               1.2.2013

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 32/17

         RÅDETS AFGØRELSE
   af 28. januar 2013
   om beskikkelse af en tjekkisk suppleant til Regionsudvalget
   (2013/69/EU)
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 305,
   under henvisning til indstilling fra den tjekkiske regering, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Rådet vedtog den 22. december 2009 og den 18. januar 2010 afgørelse 2009/1014/EU (1) og afgørelse 2010/29/EU (2) om beskikkelse af medlemmerne af og suppleanterne til Regions-udvalget for perioden 26. januar 2010 til den 25. januar 2015.

               (2)

               Der er blevet en plads ledig som suppleant til Regionsudvalget, efter at David RATHs mandat er udløbet —

         VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
   Artikel 1
   Til Regionsudvalget beskikkes som suppleant for den resterende del af mandatperioden, dvs. indtil den 25. januar 2015:

               —

               Václav NOVOTNÝ, radní hl. města Prahy.

         Artikel 2
   Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 28. januar 2013.

            På Rådets vegne

         S. COVENEY

            Formand

      (1)  EUT L 348 af 29.12.2009, s. 22.

      (2)  EUT L 12 af 19.1.2010, s. 11.


Avis juridique important

|

31991D0098

91/98/EOEF: RAADETS AFGOERELSE AF 21. DECEMBER 1990 OM MIDLERTIDIG ANVENDELSE AF DET GODKENDTE PROTOKOLLAT OM AENDRING AF AFTALEN MELLEM DET EUROPAEISKE OEKONOMISKE FAELLESSKAB OG REPUBLIKKEN RUMAENIEN HANDEL MED TEKSTILVARER

EF-Tidende nr. L 053 af 27/02/1991 s. 0030 - 0030

RAADETS AFGOERELSE af 21. december 1990 om midlertidig  anvendelse af det godkendte protokollat om aendring af aftalen mellem Det Europaeiske OEkonomiske  Faellesskab og Republikken Rumaenien handel med tekstilvarer (91/98/EOEF) RAADET FOR DE  EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR   under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, saerlig  artikel 113,  under henvisning til forslag fra Kommissonen, og  ud fra foelgende betragtninger: I afventning af afslutningen af de noedvendige procedurer for indgaaelse af aftalen mellem Det  Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Republikken Rumaenien om handel med tekstilvarer, som blev  paraferet den 11. juli 1986, er denne aftale blevet anvendt midlertidigt siden den 1. januar 1987,  og dette for saa vidt angaar Faellesskabet i overensstemmelse med afgoerelse 87/536/EOEF(1);  aftalen aabner mulighed for konsultationer;  Rumaenien har accepteret Faellesskabets tilbud om, at der for aaret 1991 i aftalen indsaettes  bestemmelser for genindfoersel af tekstilvarer efter foraedling, forarbejdning eller bearbejdning i  dette land, naar genindfoerslen finder sted i overensstemmelse med gaeldende faellesskabsret;  det aftaltes, at det godkendte protokollat fra de konsultationer, der har fundet sted herom, skal  anvendes midlertidigt fra den 1. januar 1991 i afventning af afslutningen af de noedvendige procedurer for indgaaelsen heraf, med forbehold af en gensidig midlertidig anvendelse  fra den anden kontraherende parts side   TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE: Eneste artikel Det godkendte protokollat om aendring af aftalen mellem Det  Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Republikken Rumaenien om handel med tekstilvarer anvendes  midlertidigt fra den 1. januar 1991 i afventning af den formelle godkendelse heraf, med forbehold  af en gensidig midlertidig anvendelse fra den anden kontraherende parts side.  Teksten til det godkendte protokollat er knyttet til denne afgoerelse.  Udfaerdiget i Bruxelles, den 21. december 1990. Paa Raadets vegneA. RUBERTI Formand (1)EFT nr. L 318 af 7. 11. 1987, s. 1.


title: 2010/392/: Kommissionens afgørelse af 14. juli 2010 om afslutning af antidumpingproceduren vedrørende importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer samt dele heraf af rustfrit stål med oprindelse i Indien og Malaysia

text:
               15.7.2010

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 180/26

         KOMMISSIONENS AFGØRELSE
   af 14. juli 2010
   om afslutning af antidumpingproceduren vedrørende importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer samt dele heraf af rustfrit stål med oprindelse i Indien og Malaysia
   (2010/392/EU)
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9,
   efter høring af det rådgivende udvalg og
   ud fra følgende betragtninger:
   A.   Procedure

               (1)

               Den 30. juni 2009 modtog Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) en klage vedrørende den påståede skadevoldende dumping af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer samt dele heraf af rustfrit stål med oprindelse i Indien og Malaysia (de »pågældende lande«).

               (2)

               Klagen blev indgivet af European Industrial Fasteners Institute (»EIFI«) på vegne af producenter, der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 25 %, af den samlede produktion i Unionen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer samt dele heraf af rustfrit stål, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.

               (3)

               Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted, og at der forvoldtes væsentlig skade som følge deraf, hvilket blev anset for tilstrækkeligt til at gøre det berettiget at indlede en antidumpingprocedure.

               (4)

               Kommissionen offentliggjorde derfor efter høring af det rådgivende udvalg en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
                   (2) om indledningen af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer samt dele heraf af rustfrit stål med oprindelse i de pågældende lande, i øjeblikket henhørende under KN-kode 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 og 7318 15 70.

               (5)

               Samme dag indledte Kommissionen en antisubsidieprocedure vedrørende importen til Unionen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer samt dele heraf af rustfrit stål med oprindelse i de pågældende lande (3).

               (6)

               Kommissionen fremsendte spørgeskemaer til EU-erhvervsgrenen og til alle kendte producentsammenslutninger i Unionen, til eksportører/producenter i de pågældende lande, til alle sammenslutninger af eksportører/producenter, til importørerne, til alle kendte importørsammenslutninger samt til myndighederne i de pågældende lande. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.

         B.   Tilbagetrækning af klagen og afslutning af proceduren

               (7)

               Ved brev af 1. april 2010 til Kommissionen trak EIFI officielt sin klage tilbage.

               (8)

               I overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 1, kan en procedure afsluttes, hvis klagen trækkes tilbage, medmindre en sådan afslutning ikke vil være i Unionens interesse.

               (9)

               Kommissionen fandt, at proceduren burde afsluttes, da undersøgelsen ikke havde vist, at en sådan afslutning ikke vil være i Unionens interesse. De interesserede parter underrettedes herom og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger. Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger om, at en sådan afslutning ikke ville være i Unionens interesse.

               (10)

               Kommissionen konkluderer derfor, at antidumpingproceduren vedrørende importen til Unionen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer samt dele heraf af rustfrit stål med oprindelse i de pågældende lande bør afsluttes —

         VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
   Artikel 1
   Antidumpingproceduren vedrørende importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer samt dele heraf af rustfrit stål med oprindelse i Indien og Malaysia, i øjeblikket henhørende under KN-kode 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 og 7318 15 70, afsluttes.
   Artikel 2
   Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 14. juli 2010.

            På Kommissionens vegne

         José Manuel BARROSO

            Formand

      (1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51.

      (2)  EUT C 190 af 13.8.2009, s. 27.

      (3)  EUT C 190 af 13.8.2009, s. 32.


title: Rådets fælles holdning 2008/822/FUSP af 27. oktober 2008 om EU-medlemsstaternes midlertidige modtagelse af visse palæstinensere

text:
               29.10.2008

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 285/21

      RÅDETS FÆLLES HOLDNING 2008/822/FUSP
   af 27. oktober 2008
   om EU-medlemsstaternes midlertidige modtagelse af visse palæstinensere
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 15, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Den 30. oktober 2007 vedtog Rådet fælles holdning 2007/705/FUSP om EU-medlemsstaternes midlertidige modtagelse af visse palæstinensere (1), hvorved gyldigheden af deres nationale tilladelser til indrejse i og ophold på de medlemsstaters område, der er nævnt i fælles holdning 2002/400/FUSP (2), blev forlænget med 12 måneder.

               (2)

               Rådet finder det på baggrund af en vurdering af anvendelsen af fælles holdning 2002/400/FUSP rimeligt at forlænge gyldigheden af disse tilladelser med yderligere 12 måneder —

         VEDTAGET FØLGENDE FÆLLES HOLDNING:
   Artikel 1
   De medlemsstater, der er nævnt i artikel 2 i fælles holdning 2002/400/FUSP, forlænger gyldigheden af de nationale tilladelser til indrejse og ophold, der er givet i medfør af artikel 3 i nævnte fælles holdning med yderligere 12 måneder.
   Artikel 2
   Rådet foretager en evaluering af gennemførelsen af fælles holdning 2002/400/FUSP senest seks måneder efter vedtagelsen af nærværende fælles holdning.
   Artikel 3
   Denne fælles holdning har virkning fra dagen for vedtagelsen.
   Artikel 4
   Denne fælles holdning offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

      Udfærdiget i Luxembourg, den 27. oktober 2008.

            På Rådets vegne

         M. BARNIER

            Formand

      (1)  EUT L 285 af 31.10.2007, s. 54.

      (2)  EFT L 138 af 28.5.2002, s. 33.


title: 2011/23/EU: Den Europæiske Centralbanks afgørelse af 31. december 2010 om Eesti Panks indbetaling af kapital, overførsel af valutareserveaktiver og bidrag til Den Europæiske Centralbanks reserver og hensættelser (ECB/2010/34)

text:
               15.1.2011

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 11/58

         DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS AFGØRELSE
   af 31. december 2010
   om Eesti Panks indbetaling af kapital, overførsel af valutareserveaktiver og bidrag til Den Europæiske Centralbanks reserver og hensættelser
   (ECB/2010/34)
   (2011/23/EU)
   STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR —
   under henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank (herefter »ESCB-statutten«), særlig artikel 30.1, 30.3 og 48.1 og 48.2 og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Ifølge artikel 1 i Rådets afgørelse 2010/416/EU af 13. juli 2010 i henhold til traktatens artikel 140, stk. 2, om Estlands indførelse af euroen den 1. januar 2011 (1), opfylder Estland de nødvendige betingelser for indførelse af euroen, og den dispensation, der er indrømmet Estland i henhold til artikel 4 i tiltrædelsesakten af 2003 (2), ophæves med virkning fra den 1. januar 2011.

               (2)

               I henhold til ESCB-statuttens artikel 48.1 skal den nationale centralbank i en medlemsstat, hvis dispensation er blevet ophævet, indbetale sin kapitalandel i Den Europæiske Centralbank (ECB) i samme omfang som de nationale centralbanker i andre deltagende medlemsstater, der har euroen som valuta. Eesti Panks vægt i fordelingsnøglen for kapitalindskuddet i ECB udgør 0,1790 % i henhold til artikel 2 i afgørelse ECB/2008/23 af 12. december 2008 om de nationale centralbankers andele i fordelingsnøglen for kapitalindskud i ECB (3). Eesti Pank har allerede indbetalt en andel af sit indskud i ECB's indskudte kapital, i henhold til artikel 1 i afgørelse ECB/2010/28 af 13.december 2010 om indbetaling af Den Europæiske Centralbanks kapital af de nationale centralbankers uden for euroområdet (4).

               (3)

               I henhold til artikel 1 i afgørelse ECB/2010/26 af 13. december 2010 om udvidelse af ECB's kapital (5) er ECB's kapital udvidet med 5 mia. EUR fra 5 760 652 402,58 EUR til 10 760 652 402,58 EUR med virkning fra den 29. december 2010. I følge artikel 1 i afgørelse ECB/2010/27 af 13. december 2010 om indbetaling af udvidelsen af den europæiske centralbanks kapital af de nationale centralbanker i medlemsstater, der har euroen som valuta (6), skal den udvidede kapital indbetales i tre lige store afdrag.

               (4)

               Som konsekvens heraf skal Eesti Pank indbetale de resterende dele af sit indskud i ECB's indskudte kapital, hvilket udgør 18 539 259,01 EUR som følger: den 3. januar 2011 et beløb på 9 589 259,01 EUR, som er resultatet af multiplicering af ECB's kapital pr. 28. december 2010 (5 760 652 402,58 EUR) med Eesti Panks vægt i fordelingsnøglen (0,1790 %), med fradrag af den andel af dens andel af ECB's kapital, som allerede er indbetalt i henhold til til afgørelse ECB/2010/27 samt et yderligere beløb på 8 950 000,00 EUR, der fremkommer ved at multiplicere beløbet ved udvidelsen af ECB's indskudte kapital (5 000 000 000 EUR) med Eesti Panks vægt i kapitalfordelingsnøglen. Eesti Pank skal betale sidstnævnte beløb i tre lige store afdrag. Det første afdrag skal indbetales samtidig med beløbet på 9 589 259,01 EUR og de to følgende bidrag på hvert 2 983 333,33 EUR to forretningsdage før seneste TARGET2 åbningsdag i 2011 og 2012.

               (5)

               I henhold til ESCB-statuttens artikel 48.1, sammenholdt med artikel 30.1, skal en national centralbank i en medlemsstat, hvis dispensation er blevet ophævet, overføre valutareserveaktiver til ECB. Det følger af ESCB-statuttens artikel 48.1, at det beløb, der skal overføres, fastsættes ved at multiplicere euroværdien, beregnet efter de gældende vekselkurser, af de valutareserveaktiver, som allerede er blevet overført til ECB i overensstemmelse med ESCB-statuttens artikel 30.1, med forholdet mellem antallet af kapitalandele indskudt af den pågældende nationale centralbank og antallet af kapitalandele, der allerede er indbetalt af de øvrige nationale centralbanker i de medlemsstater, der har euroen som valuta. Ved bestemmelse af de »valutareserveaktiver, som allerede er blevet overført til ECB i medfør af artikel 30.1«, skal der tages behørigt hensyn til tidligere justeringer af ECB's kapitalfordelingsnøgle (7), i medfør af artikel 29.3 i ESCB-statutten samt udvidelserne af ECB's kapitalfordelingsnøgle i medfør af ESCB-statuttens artikel 48.3 (8). Under hensyn til afgørelse ECB/2008/27 af 12. december 2008 om fastsættelse af de foranstaltninger, som er nødvendige for bidraget til den akkumulerede værdi af Den Europæiske Centralbanks egenkapital, for justeringen af de nationale centralbankers fordringer svarende til de overførte valutareserveaktiver (9), udgør euroværdien af de valutareserveaktiver, som allerede er blevet overført til ECB i medfør af artikel 30.1 i ESCB-statutten, 145 853 596,60 EUR.

               (6)

               De valutareserveaktiver, som skal overføres af Eesti Pank, denomineres i japanske yen og guld.

               (7)

               Artikel 30.3 i ESCB-statutten bestemmer, at ECB skal kreditere hver national centralbank i en medlemsstat, der har euroen som valuta, med en fordring, der svarer til de valutareserveaktiver, som den har overført til ECB. Bestemmelserne om pålydende og forrentning af de fordringer, der er krediteret de nationale centralbanker i de medlemsstater, der har euroen som valuta (10), skal også gælde for pålydende og forrentning af Eesti Panks fordringer.

               (8)

               Det bestemmes i artikel 48.2 i ESCB-statutten, at en national centralbank i en medlemsstat, hvis dispensation er blevet ophævet, skal bidrage til ECB's reserver, til de hensættelser, der svarer til reserver, samt til de beløb, der stadig skal afsættes til reserver og hensættelser svarende til saldoen på resultatopgørelsen pr. 31. december i året forud for ophævelsen af dispensationen. Beløbet for dette bidrag bestemmes i henhold til artikel 48.2 i ESCB-statutten.

               (9)

               I analogi med artikel 3.5 i forretningsordenen for Den Europæiske Centralbank (11) har centralbankchefen for Eesti Pank haft lejlighed til at afgive bemærkninger til denne afgørelse før dens vedtagelse —

         VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
   Artikel 1
   Definitioner
   I denne afgørelse forstås ved:
   a)   »valutareserveaktiver«: guld og kontante midler
   b)   »guld«: fine troy ounces guld i form af London Good Delivery Bars som angivet af London Bullion Market Association
   c)   »kontante midler«: den lovmæssige valuta i Japan (japanske yen).
   Artikel 2
   Størrelse og form for indbetaling af kapital
   1.   Eesti Pank indbetaler den resterende del af sin andel af den i ECB indskudte kapital, som udgør 18 539 259,01 EUR.
   2.   Eesti Pank indbetaler et første bidrag på 12 572 592,35 EUR til ECB den 3. januar 2011 via en særskilt overførsel i TARGET2 (Trans-European Automated Real-time Gross settlement Express Transfer system). Eesti Pank betaler yderligere to bidrag hver på 2 983 333,33 EUR to forretningsdage før den sidste TARGET2 åbningsdag i 2011 og 2012.
   3.   Eesti Pank betaler til ECB den 3. januar 2011 via en særskilt overførsel i TARGET2 de påløbne renter den 1. januar og den 2. januar 2011 på det til ECB skyldige beløb i henhold til stk. 1, første punktum. Renten beregnes på dagsbasis efter renteberegningskonventionen »faktisk antal dage/360« til en sats svarende til den marginale rente, der er anvendt af Eurosystemet i dets seneste primære markedsoperation.
   Artikel 3
   Overførsel af valutareserveaktiver
   1.   Eesti Pank overfører til ECB med virkning fra den 1. januar 2011 og i overensstemmelse med denne artikel og de foranstaltninger, som er indført med hjemmel heri, et beløb i valutareserveaktiver, denomineret i japanske yen og guld, som svarer til 145 853 596,60 EUR som følger:

               Modværdi i euro af japanske yen i kontanter

               Modværdi i euro af guld

               Den samlede modværdi i euro

               123 975 557,11

               21 878 039,49

               145 853 596,60

         2.   Det samlede beløb i euro af valutareserveaktiver, som Eesti Pank skal overføre i medfør af stk. 1, beregnes på grundlag af valutakursen mellem euro og janpanske yen, der fastsættes efter den 24-timers skriftlige samrådsprocedure den 31. december 2010 mellem Eurosystemet og Eesti Pank og for gulds vedkommende på grundlag af prisen i amerikanske dollar pr. fine troy ounce guld, som fastsat i forbindelse med London gold fixing kl. 10.30, London-tid, den 31. december 2010.
   3.   ECB bekræfter snarest muligt over for Eesti Pank det beløb, som er beregnet i henhold til stk. 2.
   4.   Eesti Pank overfører japanske yen til ECB i kontanter.
   5.   Overførsel af kontante midler foretages til de konti, som ECB har angivet. Afviklingsdagen for kontante midler, der skal overføres til ECB, er den 4. januar 2011. Eesti Pank giver instrukser vedrørende overførslen til ECB.
   6.   Værdien af guld, som Eesti Pank skal overføre til ECB i henhold til stk. 1, skal være så tæt på, men ikke overstige, 21 878 039,49 EUR.
   7.   Eesti Pank overfører det i stk. 1 nævnte guld i ikke-investeret form til konti og lokaliteter, som ECB har angivet. Afviklingsdagen for guld, der skal overføres til ECB, er den 6. januar 2011. Eesti Pank giver instrukser vedrørende overførslen til ECB.
   8.   Såfremt Eesti Pank overfører guld til ECB til en værdi, som er mindre end den, der er angivet i stk. 1, overfører den et beløb i kontante midler i japanske yen, der svarer til det manglende beløb, den 6. januar 2011 til en konto, som ECB har angivet. Sådanne kontante midler i japanske yen udgør ikke en del af de valutareserveaktiver denomineret i japanske yen, som Eesti Pank overfører til ECB i overensstemmelse med venstre kolonne i tabellen i stk. 1.
   9.   En eventuel difference mellem det samlede modbeløb i euro angivet i stk. 1 og det beløb, som er angivet i artikel 4, stk.1, afvikles i overensstemmelse med aftale af 31. december 2010 mellem Den Europæiske Centralbank og Eesti Pank vedrørende den fordring, hvormed Den Europæiske Centralbank krediterer Eesti Pank i henhold til artikel 30.3 i statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank (12).
   Artikel 4
   Pålydende, forrentning og løbetid af de fordringer, der svarer til bidragene
   1.   Med virkning fra den 1. januar 2011 og med forbehold af de nærmere præciseringer i artikel 3 om afviklingsdage for overførsel af valutareserveaktiver krediterer ECB Eesti Pank med en fordring denomineret i euro, der svarer til den samlede modværdi i euro af dens bidrag i valutareserveaktiver. Denne fordring udgør 103 115 678,01 EUR.
   2.   Den fordring, som ECB krediterer Eesti Pank, forrentes fra afviklingsdagen. Påløbne renter beregnes på dagsbasis efter renteberegningskonventionen »faktisk antal dage/360« til en sats svarende til 85 % af den marginale rente, der er anvendt af Eurosystemet i dets seneste primære markedsoperation.
   3.   Fordringen tilskrives renter ved slutningen af hvert regnskabsår. ECB underretter hvert kvartal Eesti Pank om det akkumulerede beløb.
   4.   Fordringen kan ikke forlanges indfriet.
   Artikel 5
   Bidrag til ECB's reserver og hensættelser
   1.   Med virkning fra den 1. januar 2011 og i medfør af artikel 3, stk. 5 og 6, skal Eesti Pank bidrage til ECB's reserver, til de hensættelser, der svarer til reserver, samt til de beløb, der stadig skal afsættes til reserver og hensættelser svarende til saldoen på resultatopgørelsen pr. 31. december 2010.
   2.   Det beløb, som Eesti Pank skal bidrage med, fastsættes i overensstemmelse med artikel 48.2 i ESCB-statutten. Ved henvisningen i artikel 48.2 til »antallet af kapitalandele indskudt af den pågældende centralbank« og »antallet af kapitalandele, der allerede er indbetalt af de øvrige centralbanker« forstås vægtene i ECB's kapitalfordelingsnøgle for Eesti Pank og for centralbankerne i de medlemsstater, der har euroen som valuta, i henhold til afgørelse ECB/2008/23.
   3.   I stk. 1 skal »ECB's reserver« og »hensættelser, der svarer til reserver« omfatte ECB's almindelige reservefond, saldi på revalueringskonti og hensættelser for valutakurs-, rente-, kredit, markedspris- og guldprisrisiko.
   4.   Senest den første arbejdsdag efter Styrelsesrådets godkendelse af ECB's årsregnskab for 2010, beregner ECB og bekræfter over for Eesti Pank det beløb, som Eesti Pank skal bidrage med i henhold til stk. 1.
   5.   Den anden arbejdsdag efter Styrelsesrådets godkendelse af ECB's årsregnskab for 2010 betaler Eesti Pank til ECB via TARGET2:

               a)

               det skyldige beløb til ECB i henhold til stk. 4, og

               b)

               de påløbne renter for perioden fra den 1. januar 2011 og indtil denne dag på det skyldige beløb til ECB i henhold til stk. 4.

         6.   Alle påløbne renter omhandlet i stk. 5, litra b), beregnes på dagsbasis efter renteberegningskonventionen »faktisk antal dage/360« til en sats svarende til den marginale rente, der er anvendt af Eurosystemet i dets seneste primære markedsoperation.
   Artikel 6
   Kompetencer
   1.   I nødvendigt omfang giver ECB's Direktion instruktioner til Eesti Pank til nærmere bestemmelse og effektuering af bestemmelser i denne afgørelse og tilvejebringelse af hensigtsmæssige midler til løsning af eventuelle problemer.
   2.   En instruktion udstedt af direktionen i henhold til stk. 1 meddeles straks Styrelsesrådet, og direktionen følger Styrelsesrådets beslutninger i anledning heraf.
   Artikel 7
   Afsluttende bestemmelse
   Denne afgørelse træder i kraft den 1. januar 2011.

      Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 31. december 2010.

         Jean-Claude TRICHET

            Formand for ECB

      (1)  EUT L 196 af 28.7.2010, s. 24.

      (2)  Akten vedrørende vilkårene for Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse og tilpasningerne af de traktater, der danner grundlag for Den Europæiske Union (EUT L 236 af 23.9.2003, s. 33).

      (3)  EUT L 21 af 24.1.2009, s. 66.

      (4)  Se side 56 i denne EUT.

      (5)  Se side 53 i denne EUT.

      (6)  Se side 54 i denne EUT.

      (7)  Afgørelse ECB/2003/17 af 18. december 2003 om de nationale centralbankers fordelingsnøgle for kapitalindskud i Den Europæiske Centralbank (EUT L 9 af 15.1.2004, s. 27), og afgørelse ECB/2008/23 af 12. december 2008 om de nationale centralbankers fordelingsnøgle for kapitalindskud i Den Europæiske Centralbank (EUT L 21 af 24.1.2009, s. 66).

      (8)  Afgørelse ECB/2004/5 af 22. april 2004 om de nationale centralbankers fordelingsnøgle for kapitalindskud i Den Europæiske Centralbank (EUT L 205 af 9.6.2004, s. 5), og afgørelse ECB/2006/21 af 15. december 2006 om de nationale centralbankers fordelingsnøgle for kapitalindskud i Den Europæiske Centralbank (EUT L 24 af 31.1.2007, s. 1).

      (9)  EUT L 21 af 24.1.2009, s. 77.

      (10)  I henhold til retningslinje ECB/2000/15 af 3. november 1998 som ændret ved retningslinje af 16. november 2000 om sammensætning, værdiansættelse og fremgangsmåde vedrørende den første overførsel af valutareserveaktiver samt pålydende og forrentning af hertil svarende fordringer (EFT L 336 af 30.12.2000, s. 114).

      (11)  Vedtaget ved afgørelse ECB/2004/2 af 19. februar 2004 om vedtagelse af forretningsordenen for Den Europæiske Centralbank (EUT L 80 af 18.3.2004, s. 33).

      (12)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.