title: 2010/670/EU: Kommissionens afgørelse af 3. november 2010 om kriterier for og foranstaltninger til finansiering af kommercielle demonstrationsprojekter vedrørende miljømæssigt forsvarlig opsamling og geologisk lagring af CO 2 og demonstrationsprojekter vedrørende innovative teknologier for vedvarende energi under ordningen for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Unionen oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF (meddelt under nummer K(2010) 7499)

text:
               6.11.2010

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 290/39

         KOMMISSIONENS AFGØRELSE
   af 3. november 2010
   om kriterier for og foranstaltninger til finansiering af kommercielle demonstrationsprojekter vedrørende miljømæssigt forsvarlig opsamling og geologisk lagring af CO2 og demonstrationsprojekter vedrørende innovative teknologier for vedvarende energi under ordningen for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Unionen oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF
   (meddelt under nummer K(2010) 7499)
   (2010/670/EU)
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF af 13. oktober 2003 om en ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Unionen og om ændring af Rådets direktiv 96/61/EF (1), særlig artikel 10a, stk. 8, tredje afsnit, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               På mødet i Det Europæiske Råd i juni 2008 anmodedes Kommissionen om så hurtigt som muligt at tage initiativ til en mekanisme, der kan stimulere medlemsstaternes og den private sektors investeringer med henblik på at sikre opførelse og idrifttagning af op til 12 demonstrationsanlæg til opsamling og geologisk lagring af CO2 (CSS) senest i 2015.

               (2)

               I artikel 10a, stk. 8, i direktiv 2003/87/EF er der fastsat en mekanisme til finansiering af kommercielle demonstrationsprojekter vedrørende miljømæssigt forsvarlig opsamling og geologisk lagring af CO2, i det følgende benævnt »CCS-demonstrationsprojekter«, og demonstrationsprojekter vedrørende innovative teknologier for vedvarende energi, i det følgende benævnt »VE-demonstrationsprojekter«. For at denne mekanisme kan fungere gnidningsløst, må der fastsættes både regler og kriterier for udvælgelse og gennemførelse af sådanne projekter og grundprincipper for monetariseringen af kvoter og for forvaltning af indtægter.

               (3)

               Den 7. oktober 2009 vedtog Kommissionen en meddelelse »om investering i udviklingen af teknologi med lav CO2-udledning« (2) , hvori der sættes fokus på den rolle, som støtten i henhold til denne afgørelse spiller i gennemførelsen af den strategiske energiteknologiplan for EU (SET-planen) for så vidt angår de nødvendige demonstrationsprojekter.

               (4)

               Det bør være en forudsætning for støtte i henhold til denne afgørelse, at Kommissionen godkender ethvert statsstøtteelement i det samlede offentlige finansielle bidrag, jf. traktatens artikel 107 og 108, for at sikre, at støtten begrænses til det beløb, der er nødvendigt for at gennemføre og drive projektet, idet der tages hensyn til mulige negative virkninger for konkurrencen. Medlemsstaterne bør derfor meddele Kommissionen al støtte, der involverer statsstøtte i henhold til traktatens artikel 108, stk. 3, så udvælgelsesproceduren i henhold til denne afgørelse kan koordineres med statsstøttevurderingen.

               (5)

               Støtten i henhold til denne afgørelse indgår ikke EU's generelle budget. Den kan derfor kombineres med finansiering via andre instrumenter, herunder strukturfondene og Samhørighedsfonden samt det europæiske genopretningsprogram for energiområdet. Den kan også kombineres med lånefinansiering bevilget via risikodelingsfaciliteten (RSFF), som Unionen og Den Europæiske Investeringsbank (EIB) har oprettet.

               (6)

               For at undgå, at medlemsstaterne konkurrerer på støtten, bør støtte i henhold til denne afgørelse fastsættes til 50 % af de relevante omkostninger, medmindre den samlede støtte i henhold til denne afgørelse overstiger grænsen på 15 % af de samlede disponible kvoter, jf. direktiv 2003/87/EF. Støtten bør også kompletteres med en betydelig medfinansiering fra aktørens side. For ikke at give projekter, der finansieres over det europæiske genopretningsprogram for energiområdet, positiv særbehandling bør støtte i henhold til denne afgørelse reduceres med det beløb, der finansieres over genopretningsplanen.

               (7)

               Målet om at oprette et EU-demonstrationsprogram bestående af de bedst mulige projekter vedrørende en lang række teknologier i geografisk ligeligt fordelte steder på medlemsstaternes områder, i deres eksklusive økonomiske zoner og på deres kontinentalsokler kan ikke nås i tilstrækkelig grad, hvis projekterne udvælges på nationalt plan. Projekter bør derfor udvælges på EU-plan. For at sikre sammenhæng med nationale udvælgelses- og støtteprocedurer bør det være medlemsstaterne, der er ansvarlige for at indsamle støtteansøgninger fra sponsorerne og for at evaluere projekterne på basis af berettigelseskriterierne i denne afgørelse. Eftersom projekter, der støttes i henhold til denne afgørelse, i de fleste tilfælde medfinansieres af medlemsstaterne, bør medlemsstaterne have mulighed for selv at afgøre, hvilke projekter de ønsker at støtte, og hvilke aktørers ansøgninger de ønsker at indsende til EU's udvælgelsesproces. Det er ikke formålet med indsendelse af sådanne ansøgninger at erstatte en statsstøtteanmeldelse i de tilfælde, hvor der indgår statsstøtte i støtten. Medlemsstaternes rolle bør yderligere styrkes, ved at de relevante medlemsstater høres på ny for i givet fald at bekræfte værdien og strukturen af det samlede offentlige finansieringsbidrag, og ved at den foreløbige liste over udvalgte projekter forelægges for Udvalget for Klimaændringer bl.a. om projekternes kvalitet, inden der vedtages tilsagn om støtte.

               (8)

               På grund af EIB's ekspertise inden for projektudvælgelse og -finansiering har Kommissionen anmodet EIB om at deltage i gennemførelsen af denne afgørelse. EIB har på Kommissionens anmodning indvilliget i at handle på dens vegne og for dens regning ved udførelsen af visse opgaver med hensyn til projektudvælgelse, monetariseringen af kvoter og indtægtsforvaltning. De specifikke vilkår og betingelser for samarbejdet, herunder betaling af EIB, bør fastlægges i en aftale mellem Kommissionen og EIB, som skal godkendes af EIB's beslutningstagende organer. EIB's betaling for at udføre de pågældende opgaver bør komme fra de indtægter, som EIB skaber gennem sin indtægtsforvaltning.

               (9)

               De disponible indtægter fra de 300 mio. kvoter bør tildeles gennem to ansøgningsrunder, så modne projekter allerede kan modtage støtte i første runde, men hvor der så åbnes mulighed for at justere en eventuel teknisk eller geografisk uligevægt i anden runde. Hvis der er for lidt konkurrence i en specifik projektunderkategori i første runde, bør tilsagn om støtte i den pågældende underkategori udskydes til anden runde, så midlerne omfattet af denne afgørelse kan udnyttes bedst muligt.

               (10)

               Støtte i henhold til denne afgørelse bør forbeholdes projekter, hvor der anvendes innovative teknologier set i forhold til den aktuelle tekniske viden på de vigtigste delområder inden for de enkelte teknologier. Sådanne teknologier behøver endnu ikke være i handelen, men de bør dog være tilstrækkeligt modne til en demonstration i præ-kommerciel skala. Der skal være rimelig udsigt til, at teknologierne kan demonstreres med succes, idet teknologiske risici ikke kan udelukkes, og den foreslåede demonstrationsskala bør være således, at der ikke kan forventes at opstå nye større problemer ved yderligere opskalering. Teknologierne bør også have et stort potentiale for reproducérbarhed og derfor give gode muligheder for en omkostningseffektiv CO2-reduktion både i EU og globalt. Derfor er det kun projekter, der tilhører specifikke projektkategorier, og som opfylder specifikke krav som fastsat ved denne afgørelse, der bør komme i betragtning til støtte.

               (11)

               For at sikre teknologisk mangfoldighed bør der ydes støtte til 8 CCS-demonstrationsprojekter (mindst ét og højst tre projekter i hver projektkategori, mindst tre for lagring i kulbrintereservoirer og mindst tre for lagring i saltvandsakvifer) i den første ansøgningsrunde, ligesom der bør ydes støtte til ét projekt i hver VE-projektunderkategori i den første ansøgningsrunde. Hvis der er ressourcer nok, bør der åbnes mulighed for at yde støtte til yderligere projekter, samtidig med at ligevægten mellem CCS-demonstrationsprojekter og VE-demonstrationsprojekter opretholdes. Af hensyn til den geografiske ligevægt bør der desuden ydes støtte til mindst ét og højst tre projekter i samme medlemsstat. Projekter, der skal gennemføres på flere medlemsstaters område, bør i sagens natur ikke begrænses af dette kriterium.

               (12)

               I princippet er det de projekter, som opfylder kravene om projektantal pr. kategori på den mest omkostningseffektive måde, der bør udvælges.

               (13)

               For at sikre, at de udvalgte projekter starter driften som planlagt, og at midlerne anvendes effektivt, bør tilsagn om støtte betinges af, at alle relevante nationale tilladelser udstedes efter de relevante betingelser i EU-retten, og at sponsorerne har truffet de endelige investeringsbeslutninger, idet dette i begge tilfælde skal være sket inden udløbet af en vis tidsfrist efter vedtagelse af tilsagn om støtte.

               (14)

               Medlemsstaterne bør udbetale indtægterne til projekter på basis af juridisk bindende instrumenter. Som fastsat ved direktiv 2003/87/EF bør udbetaling finde sted årligt på basis af den mængde CO2, der oplagres til CCS-demonstrationsprojekter som rapporteret, overvåget og kontrolleret efter direktiv 2003/87/EF, og på basis af den mængde energi, der produceres til VE-projekter. Hvis medlemsstaterne garanterer, at for meget udbetalte beløb vil blive tilbagebetalt, bør der åbnes mulighed for at udbetale en del af eller alle midlerne til et projekt inden idrifttagning. Vidensdeling i forbindelse med et demonstrationsprogram er særdeles vigtig, og derfor bør midler først udbetales, når kravene om vidensdeling er opfyldt.

               (15)

               Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for Klimaændringer —

         VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
   Artikel
   Genstand
   Ved denne afgørelse fastsættes der regler og kriterier for følgende:

               1)

               udvælgelse af kommercielle demonstrationsprojekter vedrørende miljømæssigt forsvarlig opsamling og geologisk lagring af CO2 (»CCS-demonstrationsprojekter«) og demonstrationsprojekter vedrørende innovative teknologier for vedvarende energi (»VE-demonstrationsprojekter«), jf. direktiv 2003/87/EF

               2)

               monetariseringen af kvotererne, jf. direktiv 2003/87/EF, til støtte af CCS- og VE-demonstrationsprojekter og forvaltning af indtægterne i forbindelse hermed

               3)

               udbetaling af indtægter og gennemførelse af CCS- og VE-demonstrationsprojekter.

         Denne afgørelse, herunder bestemmelserne om monetariseringen af kvoter, foregriber ikke andre gennemførelsesakter, der udstedes i henhold til direktiv 2003/87/EF.
   Artikel 2
   Principper
   1.   Antallet af kvoter i reserven for nytilkomne, jf. artikel 10a, stk. 8, i direktiv 2003/87/EF, fastsættes til 300 mio.
   2.   CCS- og VE-demonstrationsprojekter udvælges til støtte i henhold til denne afgørelse efter to ansøgningsrunder, som Kommissionen arrangerer og stiler til medlemsstaterne, og som omfatter henholdsvis 200 mio. kvoteækvivalenter fra den første ansøgningsrunde og 100 mio. kvoteækvivalenter samt de resterende kvoter fra den første og anden ansøgningsrunde.
   3.   Støtten i henhold til denne afgørelse udgør 50 % af de relevante omkostninger, jf. artikel 10a, stk. 8, fjerde afsnit, fjerde punktum, i direktiv 2003/87/EF. Hvis den samlede offentlige støtte, som der ansøges om, udgør under 50 % af de relevante omkostninger, ydes der støtte svarende til den samlede offentlige støtte, som der ansøges om.
   Hvis støtte i henhold til denne afgørelse er kombineret med finansiering via det europæiske genopretningsprogram for energiområdet, reduceres støtten i henhold til denne afgørelse med det beløb, som finansieringen via det europæiske genopretningsprogram for energiområdet udgør.
   Artikel 3
   Relevante omkostninger
   1.   Med henblik på anvendelsen af artikel 2, stk. 3, anvendes reglerne i stk. 2-5.
   2.   Ved relevante omkostninger ved CCS-demonstrationsprojekter forstås de investeringsomkostninger ved projektet, som skyldes anvendelsen af CCS, ekskl. nettonutidsværdien af det bedste overslag over driftsgevinster og -omkostninger som følge af anvendelsen af CCS i de første ti driftsår.
   3.   Ved relevante udgifter til VE-demonstrationsprojekter forstås de ekstra investeringsomkostninger ved projektet som følge af anvendelsen af innovative teknologier for vedvarende energi, ekskl. nettonutidsværdien af det bedste overslag over driftsomkostninger og -gevinster i de første fem år sammenlignet med konventionel produktion med samme kapacitet udtrykt i effektiv energiproduktion.
   4.   Investeringsudgifterne omhandlet i stk. 2 og 3 dækker udgifter til investering i jord, anlæg og udstyr.
   Investeringsudgifterne kan også vedrøre investering i teknologioverførsel og knowhowlicenser, i det følgende benævnt »immaterielle aktiver«, når følgende betingelser er opfyldt:

               a)

               det immaterielle aktiv kan betragtes som et afskrivningsberettiget aktiv

               b)

               det immaterielle aktiv er erhvervet på markedsbetingelser til den lavest mulige pris

               c)

               det immaterielle aktiv forbliver i modtagerens virksomhed i mindst fem år.

         Hvis det immaterielle aktiv afhændes før udløbet af de fem år, der er omhandlet i andet afsnit, litra c), trækkes salgsprovenuet fra de relevante omkostninger.
   5.   Nettodriftsomkostningerne og -gevinsten, jf. stk. 2 og 3, baseres på det bedste overslag over de produktionsrelaterede driftsomkostninger ved projektet, idet der tages hensyn til eventuelle yderligere gevinst som følge af støtteordninger, selv om der ikke er tale om statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1, sparede omkostninger og eksisterede skattebegunstigelsesforanstaltninger.
   Artikel 4
   EIB's rolle
   Den Europæiske Investeringsbank (EIB) udfører sine opgaver i henhold til denne afgørelse på Kommissionens anmodning og vegne og for dens regning. Kommissionen er ansvarlig overfor tredjeparter.
   EIB betales for at udføre de pågældende opgaver via de indtægter, som EIB skaber gennem forvaltningen af indtægterne fra konvertering af kvoter.
   Kommissionen og EIB indgår en aftale om specifikke vilkår og betingelser for EIB's udførelse af dens opgaver.
   Artikel 5
   Udvælgelsesprocedure
   1.   Indkaldelser af ansøgninger offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.
   2.   Medlemsstaterne indsamler støtteansøgninger for projekter, der skal gennemføres på deres område.
   Hvis et projekt skal gennemføres på flere medlemsstaters område, i det følgende benævnt »grænseoverskridende projekt«, underretter den medlemsstat, der modtager støtteansøgningen, de øvrige berørte medlemsstater og samarbejder med de øvrige medlemsstater med henblik på at nå frem til en fælles beslutning om, at den pågældende medlemsstat indsender projektet.
   3.   Medlemsstaterne skal vurdere om et projekt opfylder berettigelseskriterierne i artikel 6 og støtter projektet, sender den pågældende medlemsstat forslaget til EIB og underretter Kommissionen derom.
   Når medlemsstaten indsender støtteforslag, skal den for hvert projekt give følgende oplysninger:

               a)

               de relevante omkostninger i euro, jf. artikel 2, stk. 3

               b)

               den samlede offentlige støtte i euro, som der ansøges om, og som udgøres af de relevante omkostninger minus aktørens eventuelle bidrag til omkostningerne

               c)

               det bedste skøn over nettonutidsværdien af yderligere gevinst som følge af støtteordningerne beregnet efter artikel 3, stk. 5

               d)

               for CCS-demonstrationsprojekter den samlede mængde CO2, der forventes oplagret i de første ti driftsår, eller til VE-demonstrationsprojekter, den samlede mængde energi, der forventes produceret i de første fem driftsår.

         Medlemsstaten skal også underrette Kommissionen om al støtte til projektet, der involverer statsstøtte efter traktatens artikel 108, stk. 3, så udvælgelsesproceduren kan koordineres med statsstøttevurderingen.
   4.   På basis af de forslag, der er indgivet efter denne artikels stk. 3, vurderer EIB projektets finansielle og tekniske bæredygtighed (fornøden omhu med hensyn til de finansielle og tekniske aspekter), jf. artikel 7.
   Hvis vurderingen er positiv, afgiver EIB i overensstemmelse med artikel 8 indstillinger om tilsagn om støtte til Kommissionen.
   5.   På basis af indstillingerne omhandlet i stk. 4 vedtager Kommissionen efter fornyet høring af de pågældende medlemsstater med henblik på at få bekræftet værdien og strukturen af den samlede offentlige støtte og efter udtalelse fra Udvalget for Klimaændringer, jf. artikel 3 i Rådets beslutning 1999/468/EF (3), tilsagn om støtte rettet til de relevante medlemsstater med angivelse i euro af den tildelte støtte til de pågældende projekter.
   Artikel 6
   Berettigelseskriterier
   1.   Et projekt er støtteberettiget, når følgende kriterier er opfyldt:

               a)

               projektet skal tilhøre en af kategorierne i bilag I, del A

               b)

               projektet skal opfylde kravene i bilag I, del B

               c)

               projekterne opført i bilag I, del A.II, skal være innovative, dvs. at eksisterende, gennemprøvede teknologier ikke kan tages i betragtning.

         2.   Hvis en medlemsstat ikke kan indsende forslag til projekter, der hører ind under en af underkategorierne i bilag I, del A.II, og som overholder de relevante tærskler, til EIB, jf. artikel 5, stk. 3, kan den pågældende medlemsstat indsende forslag til projekter, der ligger under de relevante tærskler, og sådanne projekter vil så uanset stk. 1 blive betragtet som støtteberettigede.
   Artikel 7
   Fornøden omhu med hensyn til de finansielle og tekniske aspekter
   EIB undersøger, om hvert foreslået projekt opfylder kravene om fornøden omhu efter specifikationerne i indkaldelserne af ansøgninger, jf. artikel 5, stk. 1, og undersøgelsen skal omfatte mindst følgende aspekter:

               1)

               teknisk anvendelsesområde

               2)

               omkostninger

               3)

               finansiering

               4)

               gennemførelse

               5)

               drift

               6)

               miljøpåvirkning

               7)

               procedurer for indgåelse af aftaler.

         Artikel 8
   Projektudvælgelse
   1.   Der ydes støtte til otte projekter under bilag I, del A.I, og ét projekt i hver underkategori omhandlet i bilag I, del A.II.
   Hvis ressourcerne tillader det, kan der ydes støtte til yderligere projekter, idet ligevægten mellem CCS- og VE-demonstrationsprojekter dog skal opretholdes.
   Hvis der ikke indgives mere end to forslag for en given underkategori, vurderer Kommissionen, hvilke konkurrencemæssige konsekvenser det begrænsede antal forslag måtte få for udvælgelsen i henhold til denne afgørelse og kan, når det er hensigtsmæssigt, beslutte at udskyde tilsagn om støtte for den relevante underkategori til den anden ansøgningsrunde.
   2.   Projekter skal rangordnes efter stigende omkostninger pr. ydelsesenhed. CCS-demonstrationsprojekter skal rangordnes som én samlet gruppe. VE-demonstrationsprojekter skal rangordnes inden for hver underkategori omhandlet i bilag I, del A.II.
   Med henblik på anvendelsen af første afsnit beregnes omkostningerne pr. ydelsesenhed for CCS-demonstrationsprojekter, som summen af de beløb, der er omhandlet i artikel 5, stk. 3, litra b) og c), divideret med den samlede mængde CO2, der forventes oplagret i de første ti driftsår, og for VE-demonstrationsprojekter, som den samlede mængde energi, der forventes produceret i de første fem driftsår.
   Hvis den pågældende medlemsstat bekræfter, jf. artikel 5, stk. 5, at den offentlige støtte er tilstrækkeligt stor, udvælges for CCS-demonstrationsprojekter de højestrangerende projekter efter deres rangorden, forudsat at følgende kriterier er opfyldt:

               a)

               der er udvalgt mindst ét og højst tre projekter i hver projektkategori

               b)

               der er udvalgt mindst tre projekter vedrørende lagring i kulbrintereservoirer

               c)

               der er udvalgt mindst tre projekter vedrørende lagring i saltakvifer.

         Når kriterierne ikke opfyldes, skal det pågældende projekt ikke udvælges, og det næsthøjest rangerede projekt undersøges derpå med henblik på eventuel udvælgelse. Denne procedure skal gentages, indtil der er udvalgt otte projekter.
   Hvis den pågældende medlemsstat bekræfter, jf. artikel 5, stk. 5, at den offentlige støtte er tilstrækkeligt stor, udvælges forVE-demonstrationsprojekter det højestrangerende projekt i hver underkategori. Hvis der hverken i den ene eller den anden ansøgningsrunde er finansielt og teknisk bæredygtige projekter, der kan komme i betragtning til støtte, i en eller flere projektunderkategorier, skal der ydes støtte til et tilsvarende antal ekstraprojekter i andre underkategorier af samme projektkategori. Nærmere oplysninger skal fremgå af indkaldelsen af ansøgninger, jf. artikel 5, stk. 1.
   De udvalgte CCS-demonstrationsprojekter udgør tilsammen »CCS-gruppen«, og de udvalgte VE-demonstrationsprojekter udgør tilsammen »VE-gruppen«.
   3.   Uanset stk. 1 reduceres antallet af udvalgte projekter, hvis den samlede ønskede støtte i henhold til denne afgørelse overstiger de disponible midler, idet den ønskede støtte reduceres i samme forhold i hver af de grupper, der er omhandlet i stk. 2, tredje og femte afsnit.
   For hver gruppe fravælges først det projekt, som har de højeste omkostninger pr. ydelsesenhed, og derefter fravælges det projekt, der har de højeste omkostninger pr. ydelsesenhed i en anden kategori. Proceduren gentages, indtil den ønskede støtte er dækket af de disponible midler.
   4.   Forudsat at der er indsendt forslag til EIB, jf. artikel 5, stk. 3, som EIB anbefaler Kommissionen at vedtage tilsagn om støtte for, jf. artikel 5, stk. 4, skal der ydes støtte til mindst ét og højst tre projekter i samme medlemsstat.
   Første afsnit gælder dog ikke for grænseoverskridende projekter.
   Artikel 9
   Tilsagn om støtte
   Tilsagn om støtte betinges af, at alle relevante nationale tilladelser efter de relevante betingelser i EU-retten er udstedt, at Kommissionen har godkendt eventuel statsstøtte i forbindelse med et projekt, og at sponsorerne har truffet endelige investeringsbeslutninger, idet alt dette skal have fundet sted senest 24 måneder efter, at tilsagn om støtte er vedtaget.
   I forbindelse med CCS-demonstrationsprojekter vedrørende lagring i saltakvifer er tilsagn om støtte betinget af, at alle relevante nationale tilladelser efter de relevante betingelser i EU-retten er udstedt, at Kommissionen har godkendt eventuel statsstøtte i forbindelse med et projekt, og at sponsorerne har truffet endelige investeringsbeslutninger, senest 36 måneder efter vedtagelse af tilsagnet om støtte.
   Tilsagn om støtte ophører med at have retsvirkning, når betingelserne i stk. 1 eller 2 ikke er opfyldt.
   Artikel 10
   Monetarisering af kvoter og indtægtsforvaltning
   1.   I forbindelse med monetarisering af kvoter og indtægtsforvaltning handler Kommissionen på medlemsstaternes vegne.
   2.   Medlemsstaterne og Kommissionen sørger for at de 300 mio. kvoter, jf. artikel 2, stk. 1, overføres til EIB med henblik på monetarisering og indtægtsforvaltning.
   3.   Forud for vedtagelsen af tilsagn om støtte for hver ansøgningsrunde, jf. artikel 5, stk. 1, sælger EIB kvoterne for den pågældende runde.
   EIB forvalter indtægterne og overfører dem til medlemsstaterne med henblik på udbetaling, jf. artikel 11.
   Artikel 11
   Udbetaling af indtægter og anvendelse af ikkeudbetalte indtægter
   1.   Medlemsstaterne udbetaler indtægterne til projektsponsorerne på basis af juridisk bindende instrumenter, hvori mindst følgende skal være fastsat:

               a)

               projektet og den bevilgede støtte i euro

               b)

               idriftstagningsdatoen

               c)

               kravene om vidensdeling, jf. artikel 12

               d)

               kravene i forbindelse med udbetaling af indtægter, jf. stk. 2-6 i denne artikel

               e)

               rapporteringskravene, jf. artikel 13

               f)

               oplysningerne om betingelser for beslutningen omhandlet i artikel 9.

         For første ansøgningsrunde, jf. artikel 5, stk. 1, skal idrifttagningsdatoen, jf. første afsnit, litra b), være senest den 31. december 2015 medmindre den pågældende beslutning om tildeling er vedtaget efter den 31. december 2011, i hvilket tilfælde idrifttagningsdatoen, skal være senest fire år efter datoen for tilsagnet om støtte.
   2.   Udbetaling foretages årligt. For CCS-demonstrationsprojekter er det udbetalte beløb lig med den mængde CO2, der er lagret i det pågældende år, som overvåget, rapporteret og kontrolleret efter artikel 14 og 15 i direktiv 2003/87/EF, multipliceret med støttesatsen, og for VE-demonstrationsprojekter er det lig med den producerede mængde energi multipliceret med støttesatsen.
   Støttesatsen beregnes for CCS-demonstrationsprojekter ved at dividere den bevilgede støtte med 75 % af den samlede mængde CO2, der forventes lagret i de første ti driftsår, og for VE-demonstrationsprojekter ved at dividere den bevilgede støtte med 75 % den mængde energi, der forventes produceret i de første fem driftsår.
   3.   Udbetalingen for et givet år sker først, når kravene om vidensdeling er opfyldt for det pågældende år.
   4.   Udbetaling er for CCS-demonstrationsprojekter begrænset til ti år fra den dato, der er omhandlet i stk. 1, litra b), og for VE-demonstrationsprojekter til fem år fra samme dato. De samlede udbetalte midler må ikke overstige den bevilgede støtte som omhandlet i stk. 1, litra a).
   5.   Hvis den pågældende medlemsstat garanterer, at enhver støtte ud over den støtte, der kan udbetales i henhold til stk. 2-4, vil blive tilbagebetalt til EIB, kan alle eller en del af midlerne til et projekt udbetales inden idrifttagning, jf. specifikationerne i tilsagnet om støtte.
   6.   Uden at dette berører bestemmelserne i artikel 4, andet afsnit, anvendes indtægter, der ikke er udbetalt til projekter, og indtægter, som er skabt gennem indtægtsforvaltningen, til medfinansiering af yderligere demonstrationsprojekter i henhold til denne afgørelse indtil den 31. december 2015.
   Medlemsstaterne tilbagefører indtægter, der ikke er udbetalt, til EIB.
   Efter den 31. december 2015 tilfalder alle resterende midler medlemsstaterne. Efter endt udbetaling overføres sådanne midler til medlemsstaterne efter principperne i artikel 10a, stk. 7, i direktiv 2003/87/EF.
   Artikel 12
   Vidensdeling
   Medlemsstaterne sørger for, at alle projektansvarlige, konsortiemedlemmer, leverandører og underleverandører, som i udviklingen af deres produkt eller tjenesteydelse drager store fordele af den offentlige støtte, deler oplysninger om de elementer, der er omhandlet i bilag II, med andre projektansvarlige, offentlige myndigheder, forskningsinstitutter, ngo'er og offentligheden i overensstemmelse med de yderligere specifikationer i indkaldelserne af ansøgninger, jf. artikel 5, stk. 1.
   Vidensdeling skal finde sted årligt og skal omfatte alle oplysninger, der er frembragt og behandlet i et givet år.
   Artikel 13
   Medlemsstaternes rapportering
   I de perioder, der er omhandlet i artikel 11, stk. 4, skal medlemsstaterne hvert år senest den 31. december indsende rapporter om projekternes gennemførelse til Kommissionen.
   Rapporterne skal mindst indeholde følgende oplysninger om hvert projekt:

               1)

               den lagrede mængde CO2 eller den producerede mængde ren energi

               2)

               de udbetalte midler

               3)

               eventuelle større problemer i forbindelse med projektgennemførelsen.

         Artikel 14
   Kommissionens Rapportering
   Efter afslutningen af den første ansøgningsrunde sender Kommissionen en rapport til Udvalget for Klimaændringer om den pågældende ansøgningsrundes gennemførelse, hvori den meddeler, om det er nødvendigt at ændre denne afgørelse for at sikre geografisk og teknisk ligevægt i anden ansøgningsrunde.
   Artikel 15
   Adressater
   Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 3. november 2010.

            På Kommissionens vegne

         Connie HEDEGAARD

            Medlem af Kommissionen

      (1)  EUT L 275 af 25.10.2003, s. 32.

      (2)  KOM(2009) 519 endelig.

      (3)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

      BILAG I

         BERETTIGELSESKRITERIER

      A.   PROJEKTKATEGORIER
      I.   CCS-demonstrationsprojektkategorier (med minimumskapacitetstærskler
          (1)
         )

                  —

                  energiproduktion: præ-forbrænding 250 MW

                  —

                  energiproduktion: post-forbrænding 250 MW

                  —

                  energiproduktion: forbrænding med oxygen

                  —

                  industriel anvendelse af a) CCS på raffinaderier med 500 000 t CO2 lagret pr. år fra én eller flere kilder på raffinaderiet, b) CCS i cementovne med 500 000 t CO2 lagret pr. år, c) CSS i primære produktionslinjer i jern- og stålproduktionen med 500 000 t CO2 lagret pr. år eller d) CCS i primære produktionslinjer i aluminiumsproduktionen med 500 000 t CO2 lagret pr. år.

            II.   VE-demonstrationsprojektkategorier (med minimumskapacitetstærskler)

                  —

                  Underkategorier for bioenergiprojekter:

                              —

                              lignocellulose til intermediære bioenergibærere i fast, flydende eller opslæmmet form via pyrolyse med en kapacitet på 40 000 t slutprodukt pr. år

                              —

                              lignocellulose til intermediære bioenergibærere i fast, flydende eller opslæmmet form via ristning med en kapacitet på 40 000 t slutprodukt pr. år

                              —

                              lignocellulose til syntetisk naturgas eller syntetisk gas og/eller til elektricitet via forgasning med en kapacitet på 40 mio. Nm3 (normalkubikmeter) slutprodukt pr. år eller 100 GWh elektricitet pr. år

                              —

                              lignocellulose til biobrændstoffer eller flydende biobrændsler og/eller til elektricitet via direkte opvarmet forgasning med en kapacitet på 15 mio. l slutprodukt pr. år eller 100 GWh elektricitet pr. år. Produktion af syntetisk naturgas falder ikke ind under denne underkategori

                              —

                              lignocelluloseråmateriale, f.eks. affaldslud og/eller produkter fra pyrolyse eller ristning, via entrained flow-forgasning til alle former for biobrændstoffer med en kapacitet på 40 mio. l slutprodukt pr. år

                              —

                              lignocellulose til elektricitet med 48 % effektivitet baseret på nedre brændværdi (50 % vand) med en kapacitet på mindst 40 MWe

                              —

                              lignocellulose til ethanol og højere alkoholer via kemiske og biologiske processer med en kapacitet på 40 mio. l slutprodukt pr. år

                              —

                              lignocellulose og/eller husholdningsaffald til biogas, biobrændstoffer eller flydende biobrændsler via kemiske og biologiske processer med en kapacitet på 6 mio. Nm3 (normalkubikmeter) metan eller 10 mio. l slutprodukt pr. år

                              —

                              alger og/eller mikroorganismer til biobrændstoffer eller flydende biobrændsler via biologiske og/eller kemiske processer med en kapacitet på 40 mio. l slutprodukt pr. år.

                     Bemærk: Bæredygtighedskriterierne som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF (2) om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder skal være opfyldt for biobrændstoffer og flydende biobrændsler som defineret i ovennævnte direktiv.

                  —

                  Fokuserende solenergi — projektunderkategorier:

                              —

                              system med parabolske trugsolfangere eller Fresnellinser, der anvender smeltet salt eller andre miljøvenlige varmeoverførelsesvæsker, med en nominel effekt på 30 MW

                              —

                              system med parabolske trugsolfangere eller Fresnellinser baseret på direkte dampproduktion med en nominel effekt på 30 MW. Den direkte producerede damp skal have en temperatur på over 500 °C, når den forlader solenergianlægget

                              —

                              tårnsystem, der anvender kredsløb med overhedet damp (enten et flertårnssystem eller et system med linjekollektorer kombineret med tårn) med en nominel effekt på 50 MW

                              —

                              tårnsystem, der anvender trykluft med en temperatur på over 750 °C og soldrevne hybridgasturbiner, med en nominel effekt på 30 MW

                              —

                              store Stirling dish-elværker med en sol-til-elektricitet-effektivitet på over 20 % og en nominel effekt på mindst 25 MW.

                     Bemærk: Tørkøling, hybridisering og (avanceret) varmelagring kan indgå i demonstrationsanlæggene.

                  —

                  Solceller — projektunderkategorier:

                              —

                              store elværker, der anvender fokuserende solceller, med en nominel effekt på 20 MW

                              —

                              store elværker, der anvender multijunction-siliciumtyndfilmssolceller, med en nominel effekt på 40 MW

                              —

                              store CIGS-baserede solcelleelværker med en nominel effekt på 40 MW

                  —

                  Geotermisk energi — projektunderkategorier:

                              —

                              forbedrede geotermiske systemer i trækspændingsfelter med en nominel effekt på 5 MWe

                              —

                              forbedrede geotermiske systemer i kompressionsspændingsfelter med en nominel effekt på 5 MWe

                              —

                              forbedrede geotermiske systemer i områder med dybtliggende, kompakte sedimentærbjergarter og granitklipper og andre krystalstrukturer med en nominel effekt på 5 MWe

                              —

                              forbedrede geotermiske systemer i dybtliggende kalksten med en nominel effekt på 5 MWe

                     Bemærk: Projekter med kombineret el- og varmeproduktion og med samme tærskler for elproduktion er også støtteberettigede.

                  —

                  Vindenergi — projektunderkategorier:

                              —

                              havvindmølleparker (turbiner på mindst 6 MW) med en nominel effekt på 40 MW

                              —

                              havvindmølleparker (turbiner på mindst 8 MW) med en nominel effekt på 40 MW

                              —

                              havvindmølleparker (turbiner på mindst 10 MW) med en nominel effekt på 40 MW

                              —

                              flydende havvindmølleparker med en nominel effekt på 25 MW

                              —

                              vindmølleparker på landjorden optimeret til komplekse landskabstyper (f.eks. skovarealer og bjergområder) med en nominel effekt på 25 MW

                              —

                              vindmølleparker på landjorden optimeret til koldt klima (vindmøller, der er funktionsdygtige ved temperaturer, der ligger under – 30 °C, og ved alvorlig overisning) med en nominel effekt på 25 MW

                  —

                  Havenergi — projektunderkategorier:

                              —

                              bølgeenergianlæg med en nominel effekt på 5 MW

                              —

                              havstrøms/tidevandsenergianlæg med en nominel effekt på 5 MW

                              —

                              omdannelse af termisk havenergi (OTEC) med en nominel effekt på 10 MW

                  —

                  Vandkraft — projektunderkategorier:

                              —

                              elproduktion ved hjælp af generatorer med højtemperatursuperledning: 20 MW

                  —

                  Integration af vedvarende energi i elnettet (smart grids) — projektunderkategorier:

                              —

                              optimeret integration af små og mellemstore VE-elproducenter i det åbne land, der overvejende producerer solenergi: 20 MW på lavspændingsnet + 50 MW på mellemspændingsnet

                              —

                              optimeret integration af små og mellemstore vindmølleparker: 20 MW på lavspændingsnet + 50 MW på mellemspændingsnet

                              —

                              optimeret integration af små og mellemstore elproducerende VE-anlæg i byområder: 20 MW på lavspændingsnet + 50 MW på mellemspændingsnet.

                     Bemærk: Anvendelse af regulérbare forbrugsenheder (elektriske varmeovne/ varmepumper osv.) må ikke udelukkes.

            B.   PROJEKTKRAV
      I.   Generelle krav

                  —

                  effekt- og kapacitetstærsklerne i del A skal overholdes

                  —

                  med hensyn til den første ansøgningsrunde, skal projekterne demonstrere en rimelig forventning om at blive taget i drift senest den 31. december 2015 på grundlag af vedtagelsen af den pågældende beslutningen om tildeling senest den 31. december 2011

                  —

                  alle relevante nationale tilladelser i forbindelse med projektet skal være udstedt og opfylde de relevante krav i EU-retten, eller de relevante procedurer i forbindelse med ansøgning om tilladelser skal være igangsat og være så langt fremme, at kommerciel drift kan indledes senest den 31. december 2015 for projekter med tilsagn om støtte fra første ansøgningsrunde på grundlag af vedtagelsen af den pågældende beslutning om tildeling senest den 31. december 2011

                  —

                  den projektansvarlige skal bindende forpligte sig til at deltage i vidensdeling, jf. kravene i artikel 12

                  —

                  projekterne skal gennemføres på medlemsstaternes område, i deres eksklusive økonomiske zoner og på deres kontinentalsokler.

            II.   CCS-demonstrationsprojekter

                  —

                  hvert projekt skal dække hele kæden (opsamling, transport og lagring)

                  —

                  i hvert demonstrationsprojekt skal der inkorporeres varmeintegration i processens opsamlingskomponent

                  —

                  der skal opsamles mindst 85 % CO2 fra de røggasser, som er omfattet af opsamling

                  —

                  hvert projekt skal indeholde en uafhængig forskningsdel vedrørende sikkerhed i forbindelse med lagringssteder og forbedring af overvågningsteknologier, navnlig inden for udsivning af saltvand, mulige migrationsveje og eventuelle virkninger heraf.

         (1)  CCS-effekttærskler udtrykkes som bruttoelproduktion før opsamling.

         (2)  EUT L 140 af 5.6.2009, p 16.

      BILAG II

         KRAV OM VIDENSDELING

      A.   Teknisk opsætning og ydelse

                  —

                  driftssikkerhed

                  —

                  opsamlet mængde CO2

                  —

                  ydelse på diverse niveauer, herunder afvigelse mellem forventet og faktisk ydelse

                  —

                  stigning i forbruget af brændsel, el, varme og køling

                  —

                  vigtige input og output og design

                  —

                  identificerede fremtidige forsknings- og udviklingsemner

            B.   Omkostninger

                  —

                  kapital- og driftsomkostninger

                  —

                  omkostninger i alt og pr. ydelsesenhed (tons lagret CO2, MWh produceret ren energi)

            C.   Projektforvaltning

                  —

                  lovgivning/tilladelser

                  —

                  inddragelse af interessenter, herunder interaktion med regeringer

                  —

                  planlægning

                  —

                  projektorganisation

            D.   Miljøvirkninger

                  —

                  effektivitet: CO2-emissionsreduktion pr. energienhed

                  —

                  andre miljøvirkninger ved uforstyrret drift

            E.   Sundhed og sikkerhed

                  —

                  opståede uheld og farlige situationer (»near misses«)

                  —

                  systemer til overvågning og løsning af sikkerhedsproblemer

                  —

                  sundhedsspørgsmål ved uforstyrret drift

            F.   CCS-lagringsstedets egnethed

                  —

                  modeller og simulationer (CO2-opstigningens udvikling — trykstigning)

                  —

                  sammenligning med historiske data og justeringer (vurdering der skal foretages: normal inden for en vis tolerance eller signifikant afvigelse, der kræver handling)

                  —

                  fordrevet saltvands adfærd som følge af CO2-injektion


Avis juridique important

|

32001D0424(01)

Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens afgørelse af 4. april 2001 om udnævnelse af et medlem af Overvågningsudvalget for Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF)

EF-Tidende nr. C 120 af 24/04/2001 s. 0001 - 0002

Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens afgørelseaf 4. april 2001om udnævnelse af et medlem af Overvågningsudvalget for Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF)(2001/C 120/01)EUROPA-PARLAMENTET,RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab,under henvisning til Kommissionens afgørelse 1999/352/EF, EKSF, Euratom af 28. april 1999 om oprettelse af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF)(1), særlig artikel 4,under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF)(2), særlig artikel 11, stk. 2,under henvisning til Rådets forordning (Euratom) nr. 1074/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF)(3), særlig artikel 11, stk. 2, ogud fra følgende betragtninger:(1) Ifølge artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1073/1999 og (Euratom) nr. 1074/1999 skal Overvågningsudvalget for Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) bestå af fem uafhængige eksterne personer, som i deres respektive hjemlande opfylder betingelserne for at indtage høje embeder inden for de områder, der vedrører kontorets virksomhed.(2) Udnævnelsen af disse fem personer har fundet sted for en periode på tre år fra den 1. august 1999 ved Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens afgørelse af 19. juli 1999(4).(3) Da José Narciso de Cunha Rodrigues er trådt tilbage som medlem af overvågningsudvalget som følge af sin udnævnelse til dommer ved De Europæiske Fællesskabers Domstol, skal der udnævnes en efterfølger for den resterende del af hans mandatperiode -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1Alfredo José de Sousa udnævnes til medlem af Overvågningsudvalget for Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) indtil den 31. juli 2002.Artikel 2Kommissionen giver den pågældende meddelelse om denne afgørelse, som træder i kraft på dagen for meddelelsen.Artikel 3Denne afgørelse offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende.Udfærdiget i Bruxelles, den 4. april 2001.På Europa-Parlamentets vegneN. FontaineFormandPå Rådets vegneB. RosengrenFormandPå Kommissionens vegneR. ProdiFormand(1) EFT L 136 af 31.5.1999, s. 20.(2) EFT L 136 af 31.5.1999, s. 1.(3) EFT L 136 af 31.5.1999, s. 8.(4) EFT C 220 af 31.7.1999, s. 1.


title: 2012/517/EU: Rådets afgørelse af 24. september 2012 om beskikkelse af en italiensk suppleant til Regionsudvalget

text:
               26.9.2012

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 258/29

         RÅDETS AFGØRELSE
   af 24. september 2012
   om beskikkelse af en italiensk suppleant til Regionsudvalget
   (2012/517/EU)
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 305,
   under henvisning til indstilling fra den italienske regering, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Rådet vedtog den 22. december 2009 og den 18. januar 2010 afgørelse 2009/1014/EU (1) og 2010/29/EU (2) om beskikkelse af medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden fra den 26. januar 2010 til den 25. januar 2015.

               (2)

               Der er blevet en plads ledig som suppleant til Regionsudvalget, efter at Angelo ZUBBANIs mandat er udløbet —

         VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
   Artikel 1
   Til Regionsudvalget beskikkes som suppleant for den resterende del af mandatperioden, dvs. indtil den 25. januar 2015:

               —

               Leoluca ORLANDO, Sindaco del Comune di Palermo.

         Artikel 2
   Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 24. september 2012.

            På Rådets vegne

         A. D. MAVROYIANNIS

            Formand

      (1)  EUT L 348 af 29.12.2009, s. 22.

      (2)  EUT L 12 af 19.1.2010, s. 11.


title: 2008/777/EF: Rådets afgørelse af 22. juli 2008 om undertegnelse og midlertidig anvendelse af protokollen til partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Kasakhstan på den anden side for at tage hensyn til Republikken Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse af Den Europæiske Union

text:
               8.10.2008

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 267/23

         RÅDETS AFGØRELSE
   af 22. juli 2008
   om undertegnelse og midlertidig anvendelse af protokollen til partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Kasakhstan på den anden side for at tage hensyn til Republikken Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse af Den Europæiske Union
   (2008/777/EF)
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 44, stk. 2, artikel 47, stk. 2, tredje punktum, og artikel 55, 57, stk. 2, 71, 80, stk. 2, 93, 94, 133 og 181A sammenholdt med artikel 300, stk. 2, første afsnit, andet punktum
   under henvisning til traktaten om Republikken Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse, særlig artikel 4, stk. 3,
   under henvisning til akten om Republikken Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse, særlig artikel 6, stk. 2,
   under henvisning til forslag fra Kommissionen, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Den 23. oktober 2006 bemyndigede Rådet Kommissionen til at føre forhandlinger på Fællesskabets og dets medlemsstaters vegne med Republikken Kasakhstan om indgåelse af en protokol til partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side, og Republikken Kasakhstan på den anden side, for at tage hensyn til Republikken Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse af Den Europæiske Union.

               (2)

               Protokollen bør undertegnes på De Europæiske Fællesskabers og deres medlemsstaters vegne med forbehold af senere indgåelse.

               (3)

               Protokollen bør anvendes midlertidigt fra den 1. januar 2007, indtil de relevante procedurer for dens formelle indgåelse er afsluttet —

         TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
   Artikel 1
   Formanden for Rådet bemyndiges til at udpege den (de) person(er), der er beføjet til på De Europæiske Fællesskabers og deres medlemsstaters vegne at undertegne protokollen til partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Kasakhstan på den anden side for at tage hensyn til Republikken Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse af Den Europæiske Union med forbehold af senere indgåelse.
   Teksten til protokollen er knyttet til denne afgørelse.
   Artikel 2
   Protokollen anvendes midlertidigt fra den 1. januar 2007 i afventning af dens ikrafttræden.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 22. juli 2008.

            På Rådets vegne

         B. KOUCHNER

            Formand

    ---documentbreak---

               8.10.2008

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 267/25

         PROTOKOL
   til partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Kasakhstan på den anden side for at tage hensyn til Republikken Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse af Den Europæiske Union
   KONGERIGET BELGIEN,
   REPUBLIKKEN BULGARIEN,
   DEN TJEKKISKE REPUBLIK,
   KONGERIGET DANMARK,
   FORBUNDSREPUBLIKKEN TYSKLAND,
   REPUBLIKKEN ESTLAND,
   DEN HELLENSKE REPUBLIK,
   KONGERIGET SPANIEN,
   DEN FRANSKE REPUBLIK,
   IRLAND,
   DEN ITALIENSKE REPUBLIK,
   REPUBLIKKEN CYPERN,
   REPUBLIKKEN LETLAND,
   REPUBLIKKEN LITAUEN,
   STORHERTUGDØMMET LUXEMBOURG,
   REPUBLIKKEN UNGARN,
   MALTA,
   KONGERIGET NEDERLANDENE,
   REPUBLIKKEN ØSTRIG,
   REPUBLIKKEN POLEN,
   DEN PORTUGISISKE REPUBLIK,
   RUMÆNIEN,
   REPUBLIKKEN SLOVENIEN,
   DEN SLOVAKISKE REPUBLIK,
   REPUBLIKKEN FINLAND,
   KONGERIGET SVERIGE,
   DET FORENEDE KONGERIGE STORBRITANNIEN OG NORDIRLAND,
   i det følgende benævnt »medlemsstaterne«, repræsenteret ved Rådet for Den Europæiske Union, og
   DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB OG DET EUROPÆISKE ATOMENERGI-FÆLLESSKAB,
   i det følgende benævnt »Fællesskaberne«, repræsenteret ved Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen,
   på den ene side, og
   REPUBLIKKEN KASAKHSTAN
   på den anden side,
   i det følgende med henblik på denne protokol benævnt »parterne«,
   SOM HENVISER TIL traktaten mellem Kongeriget Belgien, Den Tjekkiske Republik, Kongeriget Danmark, Forbundsrepublikken Tyskland, Republikken Estland, Den Hellenske Republik, Kongeriget Spanien, Den Franske Republik, Irland, Den Italienske Republik, Republikken Cypern, Republikken Letland, Republikken Litauen, Storhertugdømmet Luxembourg, Republikken Ungarn, Republikken Malta, Kongeriget Nederlandene, Republikken Østrig, Republikken Polen, Den Portugisiske Republik, Republikken Slovenien, Den Slovakiske Republik, Republikken Finland, Kongeriget Sverige og Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland (medlemmer af Den Europæiske Union) og Republikken Bulgarien og Rumænien om Republikken Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse af Den Europæiske Union, som blev undertegnet i Luxembourg den 25. april 2005 og træder i kraft den 1. januar 2007,
   SOM TAGER HENSYN TIL den nye situation i forbindelserne mellem Republikken Kasakhstan og Den Europæiske Union som følge af to nye medlemsstaters tiltrædelse af EU, hvorved der skabes nye muligheder og udfordringer for samarbejdet mellem Republikken Kasakhstan og Den Europæiske Union,
   SOM TAGER HENSYN TIL parternes ønske om at realisere målene og principperne for PSA,
   ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:
   Artikel 1
   Republikken Bulgarien og Rumænien er parter i partnerskabs- og samarbejdsaftalen om oprettelse af et partnerskab mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Kasakhstan på den anden side, som blev undertegnet i Bruxelles den 23. januar 1995 og trådte i kraft den 1. juli 1999 (i det følgende benævnt »aftalen«), og godkender og noterer sig på samme måde som Fællesskabets andre medlemsstater teksten til aftalen såvel som fælleserklæringerne, brevvekslingerne og erklæringen fra Republikken Kasakhstan, der er knyttet til slutakten, undertegnet samme dato, og protokollen til aftalen af 30. april 2004, som trådte i kraft den 1. juni 2006.
   Artikel 2
   Denne protokol udgør en integrerende del af aftalen.
   Artikel 3
   1.   Denne protokol godkendes af Fællesskaberne, af Rådet for Den Europæiske Union på medlemsstaternes vegne, og af Republikken Kasakhstan i overensstemmelse med egne procedurer.
   2.   Parterne giver hinanden notifikation om afslutningen af de i stk. 1 nævnte procedurer. Godkendelsesinstrumenterne deponeres i Generalsekretariatet for Rådet for Den Europæiske Union.
   Artikel 4
   1.   Denne protokol træder i kraft på den første dag i den første måned efter datoen for deponeringen af det sidste godkendelsesinstrument.
   2.   Protokollen anvendes midlertidigt med virkning fra den 1. januar 2007 i afventning af dens ikrafttræden.
   Artikel 5
   1.   Teksten til aftalen, slutakten og alle dertil knyttede dokumenter samt protokollen til aftalen af 30. april 2004 er udfærdiget på bulgarsk og rumænsk.
   2.   Disse tekster er knyttet til denne protokol og har samme gyldighed som teksterne på de andre sprog, på hvilke aftalen, slutakten og alle dertil knyttede dokumenter samt protokollen til aftalen af 30. april 2004 er udfærdiget.
   Artikel 6
   Denne protokol er udfærdiget i to eksemplarer på bulgarsk, dansk, engelsk, estisk, finsk, fransk, græsk, italiensk, lettisk, litauisk, maltesisk, nederlandsk, polsk, portugisisk, rumænsk, slovakisk, slovensk, spansk, svensk, tjekkisk, tysk, ungarsk og kasakhisk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed.

      Съставено в Брюксел на шестнадесети ceптeмври две хиляди и осма година.
      Hecho en Bruselas, el dieciseis de septiembre de dos mil ocho.
      V Bruselu dne šestnáctého září dva tisíce osm.
      Udfærdiget i Bruxelles den sekstende september to tusind og otte.
      Geschehen zu Brüssel am sechzehnten September zweitausendacht.
      Kahe tuhande kaheksanda aasta septembrikuu kuueteistkümnendal päeval Brüsselis.
      'Εγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα έξι Σεπτεμβρίου δύο χιλιάδες οκτώ.
      Done at Brussels on the sixteenth day of September in the year two thousand and eight.
      Fait à Bruxelles, le seize septembre deux mille huit.
      Fatto a Bruxelles, addì sedici settembre duemilaotto.
      Briselē, divtūkstoš astotā gada sešpadsmitajā septembrī.
      Priimta du tūkstančiai aštuntų metų rugsėjo šešioliktą dieną Briuselyje.
      Kelt Brüsszelben, a kétezer-nyolcadik év szeptember havának tizenhatodik napján.
      Magħmul fi Brussell, fis-sittax-il jum ta’ Settembru tas-sena elfejn u tmienja.
      Gedaan te Brussel, de zestiende september tweeduizend acht.
      Sporządzono w Brukseli dnia szesnastego września roku dwa tysiące ósmego.
      Feito em Bruxelas, em dezasseis de Setembro de dois mil e oito.
      Întocmit la Bruxelles, la șaisprezece septembrie două mii opt.
      V Bruseli šestnásteho septembra dvetisícosem.
      V Bruslju, dne šestnajstega septembra leta dva tisoč osem.
      Tehty Brysselissä kuudentenatoista päivänä syyskuuta vuonna kaksituhattakahdeksan.
      Som skedde i Bryssel den sextonde september tjugohundraåtta.

      Совершено в городе Брюсселе шестнадцатого сентября две тысячи и восьмого года.

         За дьржавите-членки
         Por los Estados miembros
         Za členské státy
         For medlemsstaterne
         Für die Mitgliedstaaten
         Liikmesriikide nimel
         Για τα κράτη μέλη
         For the Member States
         Pour les États membres
         Per gli Stati membri
         Dalīvalstu vārdā
         Valstybių narių vardu
         A tagállamok részéről
         Għall-Istati Membri
         Voor de lidstaten
         W imieniu Państw Członkowskich
         Pelos Estados-Membros
         Pentru statele membre
         Za členské štáty
         Za države članice
         Jäsenvaltioiden puolesta
         På medlemsstaternas vägnar

         За государства-члены

         За Европейската общност
         Por las Comunidades Europeas
         Za Evropská společenství
         For De Europæiske Fællesskaber
         Für die Europäischen Gemeinschaften
         Euroopa ühenduste nimel
         Για τις Ευρωπαϊκές Κοινότητες
         For the European Communities
         Pour les Communautés européennes
         Per le Comunità europee
         Eiropas Kopienu vārdā
         Europos Bendrijų vardu
         Az Európai Közösségek részéről
         Għall-Komunitajiet Ewropej
         Voor de Europese Gemeenschappen
         W imieniu Wspólnot Europejskich
         Pelas Comunidades Europeias
         Pentru Comunitatea Europenă
         Za Európske spoločenstvá
         Za Evropske skupnosti
         Euroopan yhteisöjen puolesta
         På Europeiska gemenskapernas vägnar

         За Европейские Сообщества

         За Република Казахстан
         Por la República de Kazajstán
         Za Kazašskou republiku
         For Republikken Kasachstan
         Für die Republik Kasachstan
         Kasahstani Vabariigi nimel
         Για τη Δημοκρατία του Καζακστάν
         For the Republic of Kazakhstan
         Pour la République du Kazakhstan
         Per la Repubblica del Kazakistan
         Kazahstānas Republikas vārdā
         Kazachstano Respublikos vardu
         A Kazah Köztársaság részéről
         Għar-Repubblika tal-Każakstan
         Voor de Republiek Kazachstan
         W imieniu Republiki Kazachstanu
         Pela República do Cazaquistão
         Pentru Republica Kazahstan
         Za Kazašskú republiku
         Za Republiko Kazahstan
         Kazakstanin tasavallan puolesta
         På Republiken Kazakstans vägnar

         Зa Република Казахстан


Avis juridique important

|

31989D0434

89/434/EØF: Rådets afgørelse af 3. maj 1989 om indgåelse af den tredje tillægsprotokol til overenskomsten mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Kongeriget Norge som følge af Kongeriget Spaniens og Republikken Portugals tiltrædelse af Fællesskabet

EF-Tidende nr. L 206 af 18/07/1989 s. 0010 - 0010

RAADETS AFGOERELSE af 3 . maj 1989 om indgaaelse af den tredje tillaegsprotokol til overenskomsten mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Kongeriget Norge som foelge af Kongeriget Spaniens og Repu - blikken Portugals tiltraedelse af Faellesskabet  ( 89 /434/EOEF )   RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR - under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, saerlig artikel 113,  under henvisning til forslag fra Kommissionen, og ud fra foelgende betragtninger :  Fuldstaendig suspension af Kongeriget Norges told paa varer importeret fra Spanien vil lette handelen mellem de to lande :  tillaegsprotokollen til overenskomsten mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Kongeriget Norge, undertegnet i Bruxelles den 14 . maj 1973, som foelge af Kongeriget Spaniens og Republikken Portugals tiltraedelse af Faellesskabet ( 1 ) giver ikke  Kongeriget Norge mulighed for at suspendere told paa varer indfoert fra Spanien;  tredje tillaegsprotokol til naevnte overenskomst boer derfor godkendes med henblik paa fuldstaendig suspension af tolden paa varer, der er omfattet af overenskomsten, og som indfoeres i Norge fra Spanien - TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE :    Artikel 1 Den tredje tillaegsprotokol til overenskomsten mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Kongeriget Norge som foelge af Kongeriget Spaniens og Republikken Portugals tiltraedelse af Faellesskabet godkendes herved paa Faellesskabets vegne .  Teksten til protokollen er knyttet til denne afgoerelse .  Artikel 2 Formanden for Raadet foranstalter den notifikation, der er omhandlet i artikel 3 i protokollen ( 2 ).  Artikel 3 Denne afgoerelse faar virkning dagen efter offentliggoerelsen i De Europaeiske Faellesskabers Tidende .   Udfaerdiget i Bruxelles, den 3 . maj 1989 .  Paa Raadets vegne P . SOLBES Formand   ( 1 ) EFT nr . L 171 af 27 . 6 . 1973, s . 2 . ( 2 ) Datoen for protokollens ikrafttraeden offentliggoeres i De Europaeiske Faellesskabers Tidende paa foranledning af Generalsekretariatet for Raadet .


Avis juridique important

|

32003D0384

2003/384/EF: Rådets afgørelse af 19. maj 2003 om undertegnelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne og foreløbig anvendelse af aftalen i form af brevveksling om forlængelse af protokollen om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og regeringen for Republikken Guinea om fiskeri ud for Guineas kyst, for perioden 1. januar 2003 til 31. december 2003

EU-Tidende nr. L 133 af 29/05/2003 s. 0083 - 0084

Rådets afgørelseaf 19. maj 2003om undertegnelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne og foreløbig anvendelse af aftalen i form af brevveksling om forlængelse af protokollen om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og regeringen for Republikken Guinea om fiskeri ud for Guineas kyst, for perioden 1. januar 2003 til 31. december 2003(2003/384/EF)RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 37 sammenholdt med artikel 300, stk. 2,under henvisning til forslag fra Kommissionen, ogud fra følgende betragtninger:(1) Det Europæiske Fællesskab og Republikken Guinea har ført forhandlinger med henblik på at fastlægge de ændringer eller tilføjelser, der skal foretages i aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og regeringen for Republikken Guinea om fiskeri ud for Guineas kyst(1) ved udløbet af anvendelsesperioden for den protokol, der er knyttet til nævnte aftale.(2) Under forhandlingerne besluttede de to parter for anden gang at forlænge den nuværende protokol(2) med en periode på et år fra 1. januar 2003 til 31. december 2003 ved en aftale i form af brevveksling i afventning af afslutningen af forhandlingerne om de ændringer, der skal foretages af protokollen.(3) Ifølge denne brevveksling får fiskere fra Fællesskabet fiskerimuligheder i farvandene henhørende under Republikken Guineas højhedsområde eller jurisdiktion i perioden 1. januar 2003 til 31. december 2003.(4) For at undgå enhver afbrydelse af EF-fartøjernes fiskeri er det nødvendigt, at forlængelsen hurtigst muligt finder anvendelse. Aftalen i form af brevveksling bør derfor undertegnes med forbehold af en endelig afgørelse i henhold til traktatens artikel 37 og anvendes foreløbigt.(5) Det er vigtigt at bekræfte nøglen for fordelingen af trawl- og tunfiskerimulighederne mellem medlemsstaterne i den protokol, der er udløbet -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1Undertegnelsen af aftalen i form af brevveksling om forlængelse af protokollen om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og regeringen for Republik Guinea om fiskeri ud for Guineas kyst, for perioden 1. januar 2003 til 31. december 2003, godkendes på Fællesskabets vegne med forbehold af Rådets afgørelse om indgåelsen af aftalen.Teksten til aftalen i form af brevveksling er knyttet til nærværende afgørelse.Artikel 2Aftalen i form af brevveksling anvendes midlertidigt for Fællesskabet fra den 1. januar 2003.Artikel 3De muligheder for trawl- og tunfiskeri, der er fastsat pro rata temporis i protokollens artikel 1, fordeles mellem medlemsstaterne på følgende måde:>TABELPOSITION>Hvis de i protokollen fastsatte fiskerimuligheder ikke opbruges med licensansøgningerne fra disse medlemsstater, kan Kommissionen tage licensansøgninger fra andre medlemsstater i betragtning.Artikel 4Medlemsstater, hvis fartøjer fisker under aftalen i form af brevveksling, skal meddele Kommissionen, hvor store mængder af hver bestand deres fartøjer fanger i Guineas fiskerizone, jf. de nærmere gennemførelsesbestemmelser i Kommissionens forordning (EF) nr. 500/2001(3).Artikel 5Formanden for Rådet bemyndiges til at udpege den eller de personer, der er beføjet til at undertegne aftalen i form af brevveksling på Fællesskabets vegne og med forbehold af dens indgåelse.Artikel 6Denne afgørelse har virkning fra dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.Udfærdiget i Bruxelles, den 19. maj 2003.På Rådets vegneA.-A. TsochatzopoulosFormand(1) EFT L 111 af 27.4.1983, s. 1.(2) Den nuværende protokol er godkendt ved forordning (EF) nr. 445/2001 (EFT L 64 af 6.3.2001, s. 3) og forlænget med et år ved forordning (EF) nr. 924/2002 (EFT L 144 af 1.6.2002, s. 3).(3) EFT L 73 af 15.3.2001, s. 8.


title: 2008/849/EF: Kommissionens afgørelse af 6. november 2008 om EF-tilskud i 2009 til OIE’s aktiviteter vedrørende identifikation og sporbarhed af dyr

text:
               12.11.2008

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 301/22

      KOMMISSIONENS AFGØRELSE

   af 6. november 2008
   om EF-tilskud i 2009 til OIE’s aktiviteter vedrørende identifikation og sporbarhed af dyr
   (2008/849/EF)
   KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —
   under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
   under henvisning til Rådets beslutning 90/424/EØF af 26. juni 1990 om visse udgifter på veterinærområdet (1), særlig artikel 20, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               I henhold til beslutning 90/424/EØF kan Fællesskabet iværksætte eller bistå medlemsstaterne eller internationale organisationer ved iværksættelsen af de tekniske og videnskabelige foranstaltninger, der er nødvendige for at udvikle Fællesskabets veterinærbestemmelser og for at udvikle undervisning og uddannelse på veterinærområdet.

               (2)

               Verdensorganisationen for Dyresundhed (OIE) er den mellemstatslige organisation med ansvar for at forbedre dyresundheden på verdensplan og for at fastsætte standarder for den internationale handel med dyr og produkter deraf. OIE er i færd med at udarbejde retningslinjer for identifikation og sporbarhed af dyr. Når retningslinjerne er blevet vedtaget, vil de være en international referencestandard, jf. WTO-aftalen om sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger (SPS-aftalen). De vil udgøre grundlaget for al relevant lovgivning, der indføres af OIE-medlemslandene, herunder EU-medlemsstaterne. De vil derfor have direkte og betydelige virkninger for udviklingen af Fællesskabets veterinærbestemmelser. I betragtning af betydningen af handlen med dyr og animalske produkter er det vigtigt for EU, at de fremtidige OIE-standarder kommer til at ligge så tæt som muligt på den nuværende og fremtidige fællesskabslovgivning.

               (3)

               I meddelelsen fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om en ny dyresundhedsstrategi for EU (2007-2013) beskrives sporbarhed som et af den nye dyresundhedsstrategis vigtigste redskaber. I den forbindelse bør fællesskabsstandarder fremmes aktivt på internationalt plan.

               (4)

               OIE er i færd med at planlægge en konference om identifikation og sporbarhed af dyr for at støtte indførelse af internationale standarder for identifikation og sporbarhed på verdensplan. Denne konference vil få betydelige virkninger for den fremtidige udvikling af internationale standarder for identifikation og sporbarhed af dyr. Der bør derfor ydes EF-tilskud til OIE-konferencen.

               (5)

               OIE indtager reelt en monopolstilling i sin sektor, jf. artikel 168, stk. 1, litra c), i Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 (2) om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget; der er derfor ikke krav om indkaldelse af forslag.

               (6)

               Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

         TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
   Artikel 1
   Tildelingen af et EF-tilskud til finansiering af OIE’s konference om identifikation og sporbarhed af dyr, som tilrettelægges af OIE i 2009, på 150 000 EUR, dvs. højst 33 % af de samlede støtteberettigede udgifter, godkendes.
   Artikel 2
   Det i artikel 1 omhandlede tilskud finansieres over budgetpost 17 04 02 01 i De Europæiske Fællesskabers budget for 2009.
   Der indgås en tilskudsaftale med OIE om det i artikel 1 omhandlede tilskud uden indkaldelse af forslag, da OIE er den mellemstatslige organisation, der er ansvarlig for at forbedre dyresundheden på verdensplan og reelt indtager en monopolstilling.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 6. november 2008.

            På Kommissionens vegne

         Androulla VASSILIOU

            Medlem af Kommissionen

      (1)  EFT L 224 af 18.8.1990, s. 19.

      (2)  EFT L 357 af 31.12.2002, s. 1.


Avis juridique important

|

31987D0329

87/329/EØF: Kommissionens afgørelse af 29. april 1987 vedrørende retningslinjerne for forvaltningen af Den europæiske Socialfond i regnskabsårene 1988-90

EF-Tidende nr. L 167 af 26/06/1987 s. 0056 - 0060

*****  KOMMISSIONENS  AFGOERELSE  af 29. april 1987  vedroerende retningslinjerne for forvaltningen af Den europaeiske Socialfond i regnskabsaarene 1988-90  (87/329/EOEF)  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab,  under henvisning til Raadets afgoerelse 83/516/EOEF af 17. oktober 1983 om Den europaeiske Socialfonds opgaver (1), aendret ved afgoerelse 85/568/EOEF (2), saerlig artikel 6,  under henvisning til udtalelse fra Udvalget for Den europaeiske Socialfond, og  ud fra foelgende betragtninger:  Kommissionen vedtager hvert aar inden den 1. maj retningslinjerne for fondens forvaltning i de foelgende tre regnskabsaar; disse retningslinjer finder anvendelse ved fastlaeggelsen af, hvilke foranstaltninger der er i overensstemmelse med Faellesskabets prioriteter som vedtaget af Raadet, bl. a. i handlingsprogrammerne paa beskaeftigelses- og erhversuddannelsesomraadet;  medlemsstaterne er blevet hoert, og Europa-Parlamentet har udtalt sig i sin beslutning af 13. marts 1987 (3) -  TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE:  Eneste artikel  Retningslinjerne for forvaltningen af Den europaeiske Socialfond i regnskabsaarene 1988-90 findes i bilaget til denne afgoerelse.  Udfaerdiget i Bruxelles, den 29. april 1987.  Paa Kommissionens vegne  Manuel MARIN  Naestformand  (1) EFT nr. L 289 af 22. 10. 1983, s. 38.  (2) EFT nr. L 370 af 31. 12. 1985, s. 40.  (3) EFT nr. C 99 af 13. 4. 1987, s. 195.  BILAG  1.2 // 1.   // Generelt   // 1.1.   // Tilskud fra fonden ydes fortrinsvis til foranstaltninger, der tager sigte paa at fremme beskaeftigelsen i:   // 1.1.1.   // regionerne med absolut prioritet som fastlagt i artikel 7, stk. 3, i Raadets afgoerelse 83/516/EOEF;   // 1.1.2.   // omraader under industriel og sektoriel strukturomlaegning pr. 31. december 1987, hvortil hoerer omraader, der modtager stoette fra den kvotafri afdeling under Den europaeiske fond for Regionaludvikling eller i henhold til artikel 56 i EKSF-traktaten (jf. vedlagte vejledende fortegnelse);   // 1.1.3.   // omraader med hoej og langvarig arbejdsloeshed, der fastlaegges under hensyntagen til arbejdsloeshedsprocent og bruttonationalprodukt pr. indbygger (jf vedlagte fortegnelse).   // 1.2.   // Prioriterede foranstaltninger, der er begraenset til regionerne med absolut prioritet, benaevnes »AR«, prioriterede foranstaltninger, der er begraenset til regionerne med absolut prioritet samt de i bilaget anfoerte regioner, benaevnes »R«, og prioriterede foranstaltninger uden regionsbegraensning benaevnes »N«.  // 1.3.   // Personer, der har vaeret arbejdsloese i over tolv maaneder, betragtes som langvarigt ledige.   // 1.4.   // Der gives prioritet til erhvervsuddannelsesforanstaltninger, der:  // 1.4.1.   // giver deltagerne de kvalifikationer, der kraeves til udoevelsen af en eller flere bestemte former for beskaeftigelse;   // 1.4.2.   // er af mindst 200 timers varighed eksklusive eventuel forberedende undervisning;  // 1.4.3.   // omfatter 40 timers undervisning, der overvejende vedroerer ny teknologi, og som medregnes ved beregningen af uddannelsens minimumsvarighed; dette gaelder ikke foranstaltninger for mentalt handicappede.   // 1.4.4.   // I forbindelse med foranstaltninger til fremme af beskaeftigelsen i Graekenland og Portugal nedsaettes minimumsvarigheden i punkt 1.4.2 til 100 timer, og det i punkt 1.4.3 anfoerte teknologikriterium finder ikke anvendelse.   // 1.5.   // I forbindelse med laerlingeuddannelser gives der kun prioritet til den teoretiske undervisning. Dette gaelder i regionerne med absolut prioritet samt, naar der er tale om handicappede og vandrende arbejdstageres familiemedlemmer, ogsaa i de oevrige regioner.   // 1.6.   // Der gives ikke prioritet til stoette til det offentliges loenudgifter til undervisere eller udviklingskonsulenter.   // 1.7.   // Ansoegningerne godkendes budgetkonto for budgetkonto. Er der ikke tilstraekkelige midler til at yde tilskud til alle prioriterede foranstaltninger, foretages der en lineaer nedskaering, der beregnes paa grundlag af de resterende ansoegninger for hver enkelt medlemsstat. Saafremt der er tilstraekkelige midler til at finansiere de prioriterede ansoegninger, anvendes nedskaeringen paa de uprioriterede ansoegninger. Ved beregningen af nedskaeringen gives der prioritet til:   // 1.7.1.   // foranstaltninger, der indgaar i et integreret program, som modtager stoette fra mindst to af Faellesskabets finansielle instrumenter, specielt de integrerede middelhavsprogrammer (N);   // 1.7.2.  // erhvervsuddannelsesforanstaltninger, der umiddelbart foerer til ansaettelse i bestemte stillinger i virksomheder med under 500 ansatte, og som tager sigte paa anvendelse af ny teknologi, der er omfattet af Faellesskabets forsknings- og udviklingsprogrammer (N);   // 1.7.3.   // foranstaltninger, hvis gennemfoerelse er saerlig afhaengig af, om der opnaas tilskud fra fonden (N).   // 1.8.   // Beslutningerne vedroerende ansoegningerne om tilskud skal vaere i overensstemmelse med Faellesskabets politik og gaeldende bestemmelser.   // 1.9.  // Kommissionen tager ved anvendelsen af retningslinjerne hensyn til den oekonomiske og sociale situation i Portugal.  // 2.   // Prioriterede foranstaltninger for unge under 25 aar  // 2.1.   // Erhvervsuddannelse af unge under 18 aar af mindst 800 timers varighed, herunder mindst 200, men dog hoejst 400 timers erhvervserfaring, med henblik paa erhverv med gode beskaeftigelsesmuligheder (R). For foranstaltninger til fremme af beskaeftigelsen i Graekenland og Portugal kraeves der dog kun 100 timers erhvervserfaring.   // 2.2.   // Erhvervsuddannelse for personer, hvis kvalifikationer erfaringsmaessigt har vist sig utilstraekkelige eller uhensigtsmaessige, med sigte paa at forberede dem til kvalificeret beskaeftigelse, der kraever anvendelse af ny teknologi (N), eller til erhverv med gode beskaeftigelsesmuligheder (AR). Teknologikriteriet finder dog ikke anvendelse paa Spanien i 1988.   // 2.3.   // Ansaettelse og selvstaendig etablering i ekstraordinaert oprettede stillinger, som ikke er tidsbegraensede (R), eller i ekstraordinaert oprettede stillinger, der er af mindst seks maaneders varighed og imoedekommer samfundsbehov (AR).  // 2.4.   // Erhvervsuddannelse i forbindelse med beskaeftigelsesinitiativer truffet af lokale grupper om muligt med bistand fra lokale eller regionale myndigheder og som led i en lokal indsats til fremme af beskaeftigelsesmulighederne (N).  // 3.   // Prioriterede foranstaltninger for personer over 25 aar   // 3.1.   // Erhvervsuddannelse af personer, der er beskaeftiget i virksomheder med under 500 ansatte, og som har behov for omskoling af hensyn til indfoerelsen af ny teknologi eller forbedring af ledelsesmetoderne (R). Som en undtagelse fra bestemmelsen i punkt 1.4.2 nedsaettes det deri fastsatte krav om minimumsvarighed til 100 timer.   // 3.2.  // Ansaettelse og selvstaendig etablering af langvarigt ledige i ekstraordinaert oprettede stillinger uden tidsbegraensning eller i ekstraordinaert oprettede stillinger, der er af mindst seks maaneders varighed og imoedekommer samfundsbehov (AR).   // 3.3.  // Erhvervsuddannelse i forbindelse med beskaeftigelsesinitiativer truffet af lokale grupper om muligt med bistand fra lokale eller regionale myndigheder og som led i en lokal indsats til fremme af beskaeftigelsesmulighederne (R).  // 4.   // Prioriterede foranstaltninger uden aldersgraense  // 4.1.   // Foranstaltninger, der indgaar i et integreret program, hvortil der ydes stoette fra mindst to af Faellesskabets finansielle instrumenter (N).   // 4.2.   // Foranstaltninger, der gennemfoeres i faellesskab af organer i mindst to medlemsstater (N).   // 4.3.   // Erhvervsuddannelse som led i foranstaltninger, der tager sigte paa strukturomlaegning i industrivirksomheder som foelge af teknologisk modernisering eller afgoerende aendringer i efterspoergslen i den paagaeldende sektor. Denne strukturomlaegning skal i vaesentlig grad vaere af betydning for kvalifikationskravene til mindst 15 % af virksomhedens ansattte i en periode af to aar. Uddannelsen kan baade vedroere arbejdstagere, der skal omskoles med henblik paa fortsat beskaeftigelse i virksomheden, og arbejdstagere, der afskediges, og som soeger beskaeftigelse andetsteds (R). Der gives prioritet til foranstaltninger, der gennemfoeres uden for de prioriterede regioner, naar strukturomlaegningen beroerer kravene til de faglige kvalifikationer hos mindst 25 % af de ansatte og gennemfoeres i et omraade, hvor arbejdsloesheden er saerlig stor, eller hvor de offentlige myndigheder har truffet ekstraordinaere foranstaltninger til fremme af erhvervsuddannelse eller jobskabelse (N).   // 4.4.  // Erhvervsuddannelsesforanstaltninger, der umiddelbart foerer til ansaettelse i bestemte stillinger i virksomheder med under 500 ansatte, og som er et led i indfoerelsen af ny teknologi, der er omfattet af Faellesskabets forsknings- og udviklingsprogrammer (N).   // 4.5.   // Erhvervsuddannelse af langvarigt ledige, som er afpasset efter deres behov, omfatter motivering og vejledning og tager sigte paa erhverv med gode beskaeftigelsesmuligheder (R).   // 4.6.  // Erhvervsuddannelse, ansaettelse eller selvstaendig etablering i ekstraordinaert oprettede stillinger af kvinder inden for erhverv, hvor de er underrepraesenteret (N).   // 4.7.  // Foranstaltninger for vandrende arbejdstagere og deres familiemedlemmer, der tager sigte paa:   // 4.7.1.   // at fremme deres indpasning i vaertslandet gennem erhvervsuddannelse kombineret med sprogundervisning (N); for personer over 25 aar skal denne undervisning finde sted inden for de foerste tre aar efter indvandringen;   // 4.7.2.   // at give dem mulighed for at vedligeholde deres kendskab til modersmaalet og opnaa en erhvervsuddannelse, om noedvendigt kombineret med kurser til genopfriskning af modersmaalet, saafremt de oensker at vende tilbage til deres hjemlands arbejdsmarked. Denne bestemmelse gaelder kun statsborgere fra medlemsstaterne (N).   // 4.8.  // Foranstaltninger for handicappede , der er i stand til at paatage sig beskaeftigelse paa det almindelige arbejdsmarked (R).  // 4.9.   // Erhvervsuddannelsesforanstaltninger af mindst 400 timers varighed for personer med mindst tre aars erhvervserfaring med henblik paa beskaeftigelse som underviser eller udviklingskonsulent (til fremme af lokale initiativer) (AR):   // 5.   // Prioritet til specifikke foranstaltninger af fornyende karakter   //   // Foranstaltninger af fornyende karakter for hoejst 100 personer, der kan danne grundlag for et senere tilskud fra fonden, som led i medlemsstatens arbejdsmarkedspolitik. Disse foranstaltninger skal tage sigte paa at afproeve tilskudsberettigede foranstaltninger med hensyn til nye former for indhold, metoder og tilrettelaeggelse (N). Begraensningen til 100 personer gaelder ikke for foranstaltninger, der indgaar i de integrerede middelhavsprogrammer.  FORTEGNELSE OVER OMRAADER MED HOEJ OG LANGVARIG ARBEJDSLOESHED OG/ELLER UNDER INDUSTRIEL OG SEKTORIEL STRUKTUROMLAEGNING  BELGIQUE/BELGIË  Arrondissements/arrondissementen: Aalst, Arlon, Ath, Bastogne, Brussel/Bruxelles, Charleroi, Dinant, Hasselt, Huy, Liège, Maaseik, Marche-en-Famenne, Mons, Mouscron, Namur, Neufchâteau, Nivelles, Oudenaarde, Philippeville, Soignies, Thuin, Tongeren, Tournai, Verviers, Virton, Waremme.  DANMARK  Amtskommunerne: Bornholm, Frederiksborg.  Thyboroen-Harbooere, Thyholm, Lemvig, Ulborg-Vemb, Ringkoebing, Holmsland, Skjern, Egvad (Ringkoebing Amtskommune); Hanstholm, Thisted, Sydthy, Morsoe, Sallingsund, Sundsoere (Viborg Amtskommune); Gundsoe, Roskilde, Lejre, Bramsnaes (Roskilde Amtskommune); Kommuner nord for Limfjorden, naar bortses fra AAlborg Kommune (Nordjylland Amtskommune).  DEUTSCHLAND  Laender: Berlin, Saarland.  Arbeitsmarktregionen: Aachen, Ahaus, Amberg, Bochum, Braunschweig-Salzgitter, Bremen, Bremerhaven, Cuxhaven, Dortmund-Luedinghausen, Duisburg, Essen, Fulda, Gelsenkirchen, Hagen, Luebeck-Ostholstein, Muelheim, Oberhausen, Osnabrueck, Recklinghausen, Schwandorf, Siegen, Steinfurt, Wesel-Moers.  Gebietsteile der Arbeitsmarktregion Bayreuth, die im Rahmen der Gemeinschaftsaufgabe »Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur" Foerdergebiete sind, und die Gebietsteile von Rheinland-Pfalz, die an das Saarland angrenzen (1).  ESPAÑA  Comunidades Autónomas/provincias: Álava, Alicante, Asturias, Baleares, Barcelona, Cantabria, Castellon de la Plana, Gerona, Guipúzcoa, Huesca, Lérida, Madrid, Navarra, Rioja, Tarragona, Teruel, Valencia, Vizcaya, Zaragoza.  FRANCE  Départements: Allier, Ardennes, Ariège, Aude, Bouches-du-Rhône, Calvados, Cantal, Charente, Charente-Maritime, Corrèze, Corse du Sud, Haute-Corse, Côtes-du-Nord, Creuse, Dordogne, Finistère, Gard, Gironde, Hérault, Indre-et-Loire, Loire, Haute-Loire, Loire-Atlantique, Manche, Marne, Meurthe-et-Moselle, Morbihan, Moselle, Nord, Pas-de-Calais, Pyrénées-Atlantiques, Hautes-Pyrénées, Pyrénées-Orientales, Haute-Saône, Sarthe, Seine-Maritime, Tarn, Tarn-et-Garonne, Var, Vaucluse, Vosges.  Les cantons du Catelet et de Bohain-en-Vermandois dans l'Aisne; les zones aidées dans l'Ardèche et la Somme et les zones aidées limitrophes aux Vosges dans le Bas-Rhin et le Haut-Rhin (2); dans la Meuse, est du fleuve Meuse; les arrondissements d'Autun et de Charolles dans la Saône-et-Loire; l'arrondissement d'Albertville dans la Savoie.  ITALIA  Province: Alessandria, Ancona, Brescia, Ferrara, Forlì, Genova, Gorizia, Grosseto, La Spezia, Livorno, Lucca, Massa-Carrara, Pavia, Perugia, Pesaro e Urbino, Piacenza, Pisa, Pistoia, Pordenone, Ravenna, Rieti, Roma, Rovigo, Savona, Siena, Terni, Torino, Trieste, Valle d'Aosta, Venezia, Viterbo.  Zone assistite nelle province di Arezzo, Como, Treviso, Vercelli (3); Milano (eccetto il Centro ma compresa la periferia industriale).  LUXEMBOURG  NEDERLAND  Gebieden vastgesteld door de Commissie voor de Regionale Ontwikkelingsprogrammering: agglomeratie Haarlem, Alkmaar en omgeving, Arnhem/Nijmegen, IJmond, Kop van Noord-Holland, Oost-Groningen, Twente, Zaanstreek, Zuid-Limburg.  In Zuidoost-Noord-Brabant de textielzone Helmond.  UNITED KINGDOM  Counties/local authority areas: Central, Cleveland, Clwyd, Cornwall, Durham, Fife, Gwent, Gwynedd, Highlands, Humberside, Isle of Wight, Lothian, Merseyside, Mid Glamorgan, Northumberland, Nottingshamshire, South Glamorgan, South Yorkshire, Staffordshire, Strathclyde, Tayside, Tyne and Wear, West Glamorgan, West Midlands.  Travel-to-work-areas: Part of Wrexham in Cheshire; Workington in Cumbria; part of Sheffield in Derbyshire; Llanelli in Dyfed; Ashton-Under-Lyme, Bolton, Bury, Leigh, Oldham, Rochdale and Wigan in Greater Manchester; Accrington, Blackburn, Burnley, Lancaster, Nelson, Rossendale and Blackpool in Lancashire; Coalville in Leicestershire; parts of Grimsby, of Hull and of Scunthorpe in Lincolnshire; Corby in Northamptonshire; Bradford, Castleford, Dewsbury, Halifax, Huddersfield, Leeds, Keighley, Todmorden and Wakefield in West Yorkshire.  (1) Dreizehnter Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe »Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur", Deutscher Bundestag, Drucksache 10/1279 vom 11. 4. 1984, S. 150.  (2) Décret 82/379 du 6 mai 1982 relatif à la prime d'aménagement du territoire, Journal officiel de la République française du 7. 5. 1982, p. 1294.  (3) - Comitato interministeriale per il coordinamento della politica industriale, deliberazione del 27. 3. 1980, Gazzetta ufficiale della Repubblica italiana n. 104 del 16. 4. 1980, pag. 3386, - 3390.  - Decreto n. 902 del 9. 11. 1976, Gazzetta ufficiale della Repubblica italiana dell'11 1. 1977;  - Decreto del 16. 5. 1986, Gazzetta ufficiale della Repubblica italiana del 14. 7. 1986.