title: Rådets afgørelse 2009/1012/FUSP af 22. december 2009 om støtte til EU's aktiviteter til fremme af kontrollen med våbeneksport og principperne og kriterierne i fælles holdning 2008/944/FUSP blandt tredjelande

text:
               29.12.2009

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 348/16

      RÅDETS AFGØRELSE 2009/1012/FUSP
   af 22. december 2009
   om støtte til EU's aktiviteter til fremme af kontrollen med våbeneksport og principperne og kriterierne i fælles holdning 2008/944/FUSP blandt tredjelande
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 26, stk. 2, og artikel 31, stk. 1, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Den 26. juni 1997 vedtog Rådet EU-programmet vedrørende forebyggelse og bekæmpelse af ulovlig handel med konventionelle våben, der forpligter EU og dets medlemsstater til at gøre en fælles indsats for at bistå andre lande med at forebygge og bekæmpe ulovlig våbenhandel.

               (2)

               Den 8. december 2008 vedtog Rådet fælles holdning 2008/944/FUSP om fælles regler for kontrol med eksport af militærteknologi og -udstyr, der opstiller otte kriterier for eksport af konventionelle våben (1), indfører en meddelelses- og konsultationsmekanisme for afslag og omfatter en gennemsigtighedsprocedure gennem offentliggørelse af EU's årsrapporter om våbeneksport. Den nævnte fælles holdning bidrager betydeligt til harmoniseringen af politikkerne for national våbeneksportkontrol, og flere tredjelande har officielt tilsluttet sig dens principper og kriterier.

               (3)

               Det fremgår af artikel 11 i fælles holdning 2008/944/FUSP, at medlemsstaterne skal bestræbe sig på at tilskynde andre våbeneksporterende stater til at anvende kriterierne i den nævnte fælles holdning.

               (4)

               Den europæiske sikkerhedsstrategi, der blev vedtaget af stats- og regeringscheferne den 12. december 2003, opregner fem hovedudfordringer, som EU står over for i tiden efter den kolde krig: terrorisme, spredning af masseødelæggelsesvåben, regionale konflikter, staters sammenbrud og organiseret kriminalitet. Følgerne af den ukontrollerede trafik med konventionelle våben er af afgørende betydning for fire af disse fem udfordringer. Den ukontrollerede overførsel af våben bidrager nemlig til en forværring af terrorismen og den organiserede kriminalitet, og er en vigtig faktor i forbindelse med udløsning og spredning af konflikter samt sammenbrud af statslige strukturer. Derudover fremhæver strategien vigtigheden af, at eksportkontrollen omfatter spredning.

               (5)

               Det internationale instrument, der skal sætte staterne i stand til i tide og på pålidelig vis at identificere og spore ulovlige håndskydevåben og lette våben, og som FN's Generalforsamling vedtog den 8. december 2005, sigter mod at forbedre effektiviteten af og supplere de eksisterende bilaterale, regionale og internationale aftaler med sigte på at forebygge, bekæmpe og standse alle former for ulovlig handel med håndskydevåben og lette våben.

               (6)

               Det fremgår af EU-strategien for bekæmpelse af ulovlig ophobning af og handel med håndvåben og lette våben (SALW) samt ammunition hertil, som Det Europæiske Råd vedtog den 15. og 16. december 2005, at EU på regionalt og internationalt plan skal støtte styrkelsen af eksportkontrollen og fremme kriterierne i adfærdskodeksen for våbeneksport, der efterfølgende er blevet erstattet af fælles holdning 2008/944/FUSP, bl.a. gennem bistand til tredjelande med udformning af den nationale lovgivning på området og fremme af foranstaltninger for at forbedre gennemsigtigheden.

               (7)

               Den 6. december 2006 vedtog FN's Generalforsamling med støtte fra alle Den Europæiske Unions medlemsstater resolution 61/89 »På vej mod en traktat om våbenhandel: fastlæggelse af fælles internationale standarder for import, eksport og overførsel af konventionelle våben«. I december 2006 og i juni og december 2007 vedtog Rådet konklusioner, der understregede, at det er vigtigt, at EU og medlemsstaterne spiller en vigtig rolle og samarbejder med andre stater og regionale organisationer i FN-processen med henblik på at fastlægge fælles internationale standarder for import, eksport og overførsel af konventionelle våben, der vil være et væsentligt bidrag til tackling af den uønskede og uansvarlige spredning af konventionelle våben, som underminerer fred, sikkerhed, udvikling og fuld respekt for menneskerettighederne.

               (8)

               Den 17. marts 2008 vedtog Rådet fælles aktion 2008/230/FUSP om støtte til EU's aktiviteter til fremme af kontrollen med våbeneksport og principperne og kriterierne i EU's adfærdskodeks for våbeneksport blandt tredjelande (2); den sidste aktivitet under denne fælles aktion fandt sted den 27. og 28. oktober 2009 —

         VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
   Artikel 1
   1.   Med henblik på den praktiske gennemførelse af:

               —

               den europæiske sikkerhedsstrategi,

               —

               EU-strategien for bekæmpelse af ulovlig ophobning af og handel med SALW samt ammunition hertil,

               —

               artikel 11 i fælles holdning 2008/944/FUSP

               —

               EU-programmet vedrørende forebyggelse og bekæmpelse af ulovlig handel med konventionelle våben,

               —

               det internationale instrument til i tide og på pålidelig vis at identificere og spore ulovlige håndvåben og lette våben og

               —

               Rådets konklusioner om en international traktat om våbenhandel,

         støtter Den Europæiske Union aktiviteter for at fremme følgende mål:

               a)

               blandt tredjelande at fremme kriterier og principper i fælles holdning 2008/944/FUSP

               b)

               at bistå tredjelande med at udarbejde og gennemføre lovgivning til sikring af effektiv kontrol med våbeneksport

               c)

               at bistå tredjelande med uddannelse af embedsmænd, der beskæftiger sig med eksporttilladelser, for at sikre passende gennemførelse og håndhævelse af våbeneksportkontrollen

               d)

               at bistå tredjelande og regioner med udarbejdelse af nationale og regionale rapporter om våbeneksport og fremme af andre former for undersøgelser for at fremme gennemsigtighed og klare ansvarsforhold i forbindelse med våbeneksport

               e)

               at tilskynde tredjelande til at støtte FN-processen med henblik på vedtagelse af en juridisk bindende international traktat, der fastlægger fælles standarder for verdenshandelen med konventionelle våben, og medvirke til at sikre, at de kan overholde sådanne eventuelle fælles standarder.

         2.   En beskrivelse af projekter til fremme af de i stk. 1 omhandlede mål findes i bilaget.
   Artikel 2
   1.   Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (HR) er ansvarlig for gennemførelsen af denne afgørelse.
   2.   Den tekniske gennemførelse af de projekter, der er nævnt i artikel 1, stk. 2, foretages af følgende gennemførelsesinstans:
   Den tyske økonomi- og eksportkontrolstyrelse, BAFA.
   3.   Gennemførelsesinstansen udfører sine opgaver under HR's ansvar. Med henblik herpå indgår HR de nødvendige arrangementer med gennemførelsesinstansen.
   Artikel 3
   1.   Det finansielle referencegrundlag for gennemførelsen af de i artikel 1, stk. 2, nævnte projekter er på 787 000 EUR.
   2.   De udgifter, der finansieres over det i stk. 1 fastsatte beløb, forvaltes i overensstemmelse med de procedurer og regler, der gælder for Unionens budget.
   3.   Kommissionen overvåger den korrekte gennemførelse af EU's bidrag, der er omhandlet i stk. 1 i denne artikel. Med henblik herpå indgår den en finansieringsaftale med den i artikel 2, stk. 2, omhandlede gennemførelsesinstans. I finansieringsaftalen fastsættes det, at gennemførelsesinstansen skal sørge for, at EU's bidrag bliver synligt i en grad, der svarer til dets størrelse.
   4.   Kommissionen bestræber sig på at indgå den finansieringsaftale, der er omhandlet i stk. 3, snarest muligt efter denne afgørelses ikrafttræden. Den underretter Rådet om eventuelle vanskeligheder i forbindelse med denne proces og om datoen for indgåelsen af aftalen.
   Artikel 4
   1.   En faktuel redegørelse for fremskridtene i hvert af modtagerlandene udarbejdes efter afslutningen af den sidste workshop og personaleudveksling i henhold til denne afgørelse af EU's missionschefer i hvert af modtagerlandene.
   2.   HR aflægger rapport til Rådet om gennemførelsen af denne afgørelse på grundlag af regelmæssige rapporter fra den i artikel 2, stk. 2, omhandlede gennemførelsesinstans og de i stk. 1, i denne artikel nævnte missionschefer. Disse rapporter danner grundlag for Rådets evaluering. Kommissionen forelægger oplysninger om projekternes finansielle gennemførelse jf. artikel 3, stk. 3.
   Artikel 5
   Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.
   Den udløber 24 måneder efter dagen for indgåelsen af den i artikel 3, stk. 3, omhandlede finansieringsaftale eller, hvis ingen finansieringsaftale er indgået inden for den nævnte periode, seks måneder efter dagen for vedtagelsen.
   Artikel 6
   Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

      Udfærdiget i Bruxelles, 22. december 2009

            På Rådets vegne

         A. CARLGREN

            Formand

      (1)  EUT L 335 af 13.12.2008, s. 99.

      (2)  EUT L 75 af 18.3.2008, s. 81.

      BILAG

         Støtte til EU's aktiviteter til fremme af kontrollen med våbeneksport og principperne og kriterierne i fælles holdning 2008/944/FUSP blandt tredjelande

      I.   Mål

      De overordnede mål med denne afgørelse er:

                  a)

                  blandt tredjelande at fremme kriterierne og principperne i fælles holdning 2008/944/FUSP

                  b)

                  at bistå tredjelande med at udarbejde og gennemføre lovgivning til sikring af effektiv kontrol med våbeneksport

                  c)

                  at bistå landene med uddannelse af embedsmænd, der beskæftiger sig med eksporttilladelser, for at sikre passende gennemførelse og håndhævelse af våbeneksportkontrollen

                  d)

                  at bistå landene og regionerne med udarbejdelse af nationale og regionale rapporter om våbeneksport og fremme af andre former for undersøgelser for at fremme gennemsigtighed og klare ansvarsforhold i forbindelse med våbeneksport

                  e)

                  at tilskynde tredjelande til at støtte FN-processen med henblik på vedtagelse af en juridisk bindende international traktat, der fastlægger fælles standarder for verdenshandelen med konventionelle våben, og medvirke til at sikre, at de kan overholde sådanne eventuelle fælles standarder.

            II.   Projekter

                  Formål:
                  At yde teknisk bistand til interesserede tredjelande, der har vist vilje til at forbedre deres standarder og praksis inden for kontrol med eksporten af militærteknologi og militært udstyr, og tilpasse deres standarder og praksis til dem, der er aftalt med og anvendes af Den Europæiske Unions medlemsstater og fastsat i fælles holdning 2008/944/FUSP.

                  Beskrivelser og udgiftsoverslag:

                              i)

                              Workshops med grupper af lande
                              Projektet vil få form af fem workshops af to dages varighed, hvortil statslige embedsmænd, toldembedsmænd og embedsmænd, der beskæftiger sig med eksporttilladelser, fra den udvalgte gruppe af lande vil blive indbudt. Repræsentanter for våbenindustrien kan også blive indbudt. Workshopperne kan finde sted i et modtagerland eller et andet sted, som HR fastsætter. Uddannelse på relevante områder vil blive formidlet af eksperter fra EU-medlemsstaternes nationale administrationer, fra lande, der har tilsluttet sig fælles holdning 2008/944/FUSP, fra Rådssekretariatet og/eller fra den private sektor (herunder ngo'er).

                              ii)

                              Personaleudvekslinger
                              Projektet vil tage form af maksimalt fire arbejds- eller studiebesøg af op til en måneds varighed for statslige embedsmænd og/eller embedsmænd, der beskæftiger sig med eksporttilladelser, fra de modtagerlande, der er EU-kandidatlande, hos de relevante myndigheder i EU-medlemsstaterne eller maksimalt fire arbejds- eller studiebesøg af op til en måneds varighed for statslige embedsmænd og/eller embedsmænd, der beskæftiger sig med eksporttilladelser fra EU-medlemsstaterne hos de relevante myndigheder i modtagerlandene (1).

            III.   Varighed

      Den samlede anslåede varighed af projekternes gennemførelse er 24 måneder.
      IV.   Modtagerlande

                  Første halvår 2010

                              i)

                              Landene på det vestlige Balkan (Albanien, Bosnien-Hercegovina, Kroatien, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Montenegro og Serbien)

                              ii)

                              De nordafrikanske Middelhavspartnere i den europæiske naboskabspolitik (Algeriet, Egypten, Libyen, Marokko og Tunesien)

                  Andet halvår 2010
                  De østeuropæiske og kaukasiske partnere i den europæiske naboskabspolitik (Armenien, Aserbajdsjan, Belarus, Georgien, Moldova og Ukraine)

                  Første halvår 2011
                  Landene på det vestlige Balkan (Albanien, Bosnien-Hercegovina, Kroatien, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Montenegro og Serbien)

                  Andet halvår 2011
                  De østeuropæiske og kaukasiske partnere i den europæiske naboskabspolitik (Armenien, Aserbajdsjan, Belarus, Georgien, Moldova og Ukraine)

            Hvis uforudsete omstændigheder gør det nødvendigt at ændre listen over modtagerlande eller planlægningen af workshopperne, kan Gruppen vedrørende Eksport af Konventionelle Våben (COARM) på forslag fra HR beslutte at gøre det.
      Hvis et af ovennævnte lande ikke ønsker at deltage i workshoppen, kan der blive udvalgt andre lande (2) blandt følgende andre partnere i den europæiske naboskabspolitik: Israel, Jordan, Libanon, Den Palæstinensiske Myndighed og Syrien.
      V.   Konsekvensanalyse

      Virkningerne af denne afgørelse og af fælles aktion 2008/230/FUSP bør vurderes teknisk efter afslutningen af den sidste workshop og personaleudveksling i henhold til denne afgørelse. Dette vil ske i form af en faktuel redegørelse om vedtagelsen af relevant lovgivning, oprettelse af eksportkontrolmyndigheder og effektiv eksportkontrol i modtagerlandene. Rapporterne vil blive udarbejdet af EU's missionschefer i hvert af modtagerlandene.

         (1)  Udvælgelsen af deltagerne i personaleudvekslingen skal aftales i den relevante rådsgruppe på forslag af HR.

         (2)  Skal aftales i den relevante rådsgruppe på forslag af HR.


Avis juridique important

|

31988D0022

88/22/EØF: Rådets afgørelse af 15. juni 1987 om indgåelse af Protokollen om Kongeriget Marokkos Tiltrædelse af den Almindelige Overenskomst om Told og Udenrigshandel

EF-Tidende nr. L 010 af 14/01/1988 s. 0027 - 0027 den finske specialudgave: kapitel 11 bind 13 s. 0229  den svenske specialudgave: kapitel 11 bind 13 s. 0229

*****  RAADETS  AFGOERELSE  af 15. juni 1987  om indgaaelse af Protokollen om Kongeriget Marokkos Tiltraedelse af den Almindelige Overenskomst om Told og Udenrigshandel  (88/22/EOEF)  RAADET FOR DE EUROPAEISKE  FAELLESSKABER HAR -  under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, saerlig artikel 113, og  ud fra foelgende betragtninger:  Kongeriget Marokko har indledt forhandlinger med Faellesskabet og de oevrige kontraherende parter i Den Almindelige Overenskomst om Told og Udenrigshandel med henblik paa at tiltraede Den Almindelige Overenskomst;  resultatet af disse forhandlinger er acceptabelt for Faellesskabet -  TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE:  Artikel 1  Protokollen om Kongeriget Marokkos Tiltraedelse af Den Almindelige Overenskomst om Told og Udenrigshandel godkendes paa Faellesskabets vegne.  Teksten til protokollen er knyttet som bilag til denne afgoerelse.  Artikel 2  Formanden for Raadet bemyndiges til at udpege den person, der er befoejet til at undertegne protokollen med bindende virkning for Faellesskabet.  Udfaerdiget i Luxembourg, den 15. juni 1987.  Paa Raadets vegne  P. DE KEERSMAEKER  Formand


title: RÅDETS AFGØRELSE af 26. februar 1990 om indgåelse af samarbejdsaftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Kongeriget Norge inden for forskning i medicin og sundhed (90/131/EØF) #

text:
Avis juridique important

|

31990D0131

RÅDETS AFGØRELSE af 26. februar 1990 om indgåelse af samarbejdsaftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Kongeriget Norge inden for forskning i medicin og sundhed (90/131/EØF)  -

EF-Tidende nr. L 074 af 20/03/1990 s. 0020

RAADETS AFGOERELSE af 26. februar 1990 om indgaaelse af samarbejdsaftalen mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Kongeriget Norge inden for forskning i medicin og sundhed (90/131/EOEF)   RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR - under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, saerlig artikel 130 Q, stk. 2,  under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),  i samarbejde med Europa-Parlamentet (2),  under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg (3), og ud fra foelgende betragtninger:  Raadet vedtog ved afgoerelse 87/551/EOEF (4) et samordnet forsknings- og udviklingsprogram for Faellesskabet inden for forskning i medicin og sundhed (1987-1991); i denne afgoerelses artikel 7, stk. 2, bemyndiges Kommissionen til at indgaa aftaler med  tredjelande, der deltager i Det Europaeiske Samarbejde om Videnskabelig og Teknisk Forskning (COST), med henblik paa at lade disse deltage helt eller delvis i programmet;  Raadet godkendte ved afgoerelse 87/177/EOEF (5) indgaaelsen paa Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskabs vegne af rammeaftalen om videnskabeligt og teknisk samarbejde mellem De Europaeiske Faellesskaber og, blandt andre, Kongeriget Norge;  samarbejdsaftalen mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Kongeriget Norge inden for forskning i medicin og sundhed boer godkendes - TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE:    Artikel 1 Samarbejdsaftalen mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Kongeriget Norge inden for forskning i medicin og sundhed godkendes herved paa Faellesskabets vegne.  Teksten til aftalen er knyttet til denne afgoerelse.  Artikel 2 Formanden for Raadet foranstalter paa Faellesskabets vegne den notifikation, der er naevnt i aftalens artikel 7 (6).   Udfaerdiget i Bruxelles, den 26. februar 1990.  Paa Raadets vegne M. SMITH Formand   (1) EFT nr. C 223 af 30. 8. 1989, s. 15. (2) EFT nr. C 304 af 4. 12. 1989, s. 34, og afgoerelse af 14. februar 1990 (endnu ikke offentliggjort i De Europaeiske Faellesskabers Tidende). (3) EFT nr. C 56 af 7. 3. 1990. (4) EFT nr. L 334 af 24 11 1987, s. 20. (5) EFT nr. L 71 af 14. 3. 1987, s. 29. (6) Datoen for aftalens ikrafttraeden vil blive offentliggjort i De Europaeiske Faellesskabers Tidende paa foranledning af Generalsekretariatet for Raadet.


Avis juridique important

|

31999D0703

1999/703/EF, EKSF, Euratom: Kommissionens afgørelse af 18. august 1999 om tilpasning af de justeringskoefficienter, der fra 1. august, 1. september, 1. oktober, 1. november og 1. december 1998 finder anvendelse på lønninger til tjenestemænd ved De Europæiske Fællesskaber, som gør tjeneste i tredjelande (meddelt under nummer K(1999) 2586)

EF-Tidende nr. L 277 af 28/10/1999 s. 0037 - 0039

KOMMISSIONENS AFGØRELSEaf 18. august 1999om tilpasning af de justeringskoefficienter, der fra 1. august, 1. september, 1. oktober, 1. november og 1. december 1998 finder anvendelse på lønninger til tjenestemænd ved De Europæiske Fællesskaber, som gør tjeneste i tredjelande(meddelt under nummer K(1999) 2586)(1999/703/EF, EKSF, Euratom)KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af et fælles Råd og en fælles Kommission for De Europæiske Fællesskaber,under henvisning til vedtægten for tjenestemænd ved De Europæiske Fællesskaber og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i disse Fællesskaber, fastsat ved forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 259/68(1), senest ændret ved forordning (EF, EKSF Euratom,) nr. 2762/98(2), særlig artikel 13, andet afsnit, i bilag X, ogud fra følgende betragtninger:I Rådets forordning (EF, EKSF, Euratom), nr. 342/1999(3) fastsattes i medfør af artikel 13, første afsnit, i bilag X til vedtægten de justeringskoefficienter, hvormed de lønninger korrigeres fra 1. juli 1998, der i tjenestestedets valuta udbetales til tjenestemænd ansat i tredjelande;Kommissionen har i de seneste måneder foretaget forskellige tilpasninger af disse justeringskoefficienter(4) i overensstemmelse med artikel 13, andet afsnit, i bilag X til vedtægten;fra 1. august, 1. september, 1. oktober, 1. november og 1. december 1998 bør visse af disse justeringskoefficienter tilpasses, idet de statistiske oplysninger, som Kommissionen råder over, har vist, at ændringerne i leveomkostningerne, målt efter justeringskoefficienten og den tilsvarende vekselkurs, for nogle tredjelandes vedkommende har oversteget 5 % siden den sidste fastsættelse eller tilpasning af koefficienterne -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Eneste artikelMed virkning fra 1. august, 1. september, 1. oktober, 1. november og 1. december 1998 tilpasses de justeringskoefficienter, der finder anvendelse på lønninger, som i tjenestestedets valuta udbetales til tjenestemænd ansat i tredjelande, som anført i bilaget.Til beregning af disse vederlag anvendes de vekselkurser, der blev brugt ved gennemførelsen af De Europæiske Fællesskabers almindelige budget for den måned, der gik forud for den i foregående afsnit omhandlede dato.Udfærdiget i Bruxelles, den 18. august 1999.På Kommissionens vegneHans VAN DEN BROEKMedlem af Kommissionen(1) EFT L 56 af 4.3.1968, s. 1.(2) EFT L 346 af 22.12.1998, s. 1.(3) EFT L 43 af 17.2.1999, s. 1.(4) EFT L 60 af 9.3.1999, s. 83.BILAG>TABELPOSITION>>TABELPOSITION>>TABELPOSITION>>TABELPOSITION>>TABELPOSITION>


Avis juridique important

|

31997D0836

97/836/EF: Rådets afgørelse af 27. november 1997 om Det Europæiske Fællesskabs tiltrædelse af overenskomsten under FN's Økonomiske Kommission for Europa om indførelse af ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, som kan monteres og/eller benyttes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt på grundlag af sådanne forskrifter (»Overenskomst af 1958 som revideret«)

EF-Tidende nr. L 346 af 17/12/1997 s. 0078 - 0094

RÅDETS AFGØRELSE af 27. november 1997 om Det Europæiske Fællesskabs tiltrædelse af overenskomsten under FN's Økonomiske Kommission for Europa om indførelse af ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, som kan monteres og/eller benyttes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt på grundlag af sådanne forskrifter (»Overenskomst af 1958 som revideret«) (97/836/EF) RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 100 A og 113 samt artikel 228, stk. 2, første punktum, artikel 228, stk. 3, andet afsnit, og artikel 228, stk. 4,under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),under henvisning til samstemmende udtalelse fra Europa-Parlamentet (2), ogud fra følgende betragtninger:(1) Rådet bemyndigede ved afgørelse af 23. oktober 1990 Kommissionen til at føre forhandlinger om en revision af overenskomsten under FN's Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) om indførelse af ensartede vilkår for godkendelse og gensidig anerkendelse af godkendelse af udstyr og dele til motorkøretøjer, udfærdiget i Genève den 20. marts 1958;(2) overenskomsten af 1958 er blevet revideret;(3) ovennævnte forhandlinger har ført til, at Fællesskabet i sin egenskab af organisation for regional økonomisk integration, hvortil medlemsstaterne har overført kompetence inden for det område, der er omfattet af overenskomsten, har mulighed for at blive kontraherende part i den reviderede overenskomst;(4) tiltrædelse af den reviderede overenskomst udgør et mål for den fælles handelspolitik i overensstemmelse med traktatens artikel 113, nemlig at fjerne tekniske hindringer for samhandelen med motorkøretøjer mellem de kontraherende parter; Fællesskabets deltagelse vil give harmoniseringsarbejdet under overenskomsten større vægt og vil derigennem kunne tilvejebringe lettere adgang til markederne i tredjelande; Fællesskabets deltagelse skal skabe overensstemmelse mellem de såkaldte regulativer, der vedtages i henhold til den reviderede overenskomst, og EF-lovgivningen på området;(5) typegodkendelse af motorkøretøjer og teknisk harmonisering finder sted på grundlag af direktiver vedrørende systemer, komponenter og separate tekniske enheder til køretøjer, og disse direktiver vedtages med hjemmel i traktatens artikel 100 A, der omhandler det indre markeds oprettelse og funktion; siden 1. januar 1996 er der ifølge Rådets direktiv 70/156/EØF af 6. februar 1970 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om godkendelse af motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil (3) og særdirektiver for køretøjer i klasse M1 tale om obligatorisk fuldstændig harmonisering for denne køretøjsklasse;(6) Fællesskabets tiltrædelse af den reviderede overenskomst medfører, at retsakter, der er vedtaget efter fremgangsmåden i artikel 189 B, må ændres; følgelig kræves der samstemmende udtalelse fra Europa-Parlamentet;(7) de regulativer, der vedtages i den reviderede overenskomsts organer, bliver bindende for Fællesskabets seks måneder efter deres meddelelse, medmindre Fællesskabet inden da har tilkendegivet, at det ikke kan tilslutte sig dem; derfor bør det ved en afgørelse, der forudgående vedtages efter samme fremgangsmåde, som er benyttet ved tiltrædelse af den reviderede overenskomst, fastlægges, hvad Fællesskabet skal stemme til sådanne forskrifter, medmindre der blot er tale om en tilpasning til den tekniske udvikling;(8) ved vedtagelsen af en tilpasning af et sådant regulativ til den tekniske udvikling kan Fællesskabets stemme fastlægges efter den procedure, der anvendes ved teknisk tilpasning af direktiver om typegodkendelse af køretøjer;(9) der bør fastlægges praktiske regler for Fællesskabets og medlemsstaternes deltagelse i den reviderede overenskomst;(10) i den reviderede overenskomst er der en forenklet procedure for ændring af overenskomsten; der bør på EF-plan fastlægges en form for beslutningstagning, der tager hensyn til de begrænsninger, denne procedure sætter;(11) ifølge den reviderede overenskomsts bestemmelser kan enhver ny kontraherende part ved deponeringen af tiltrædelsesinstrumentet erklære, at den ikke anser sig for bundet af bestemte nærmere angivne FN/ECE-regulativer; Fællesskabet ønsker at anvende denne bestemmelse, således at Fællesskabet for det første umiddelbart tiltræder den liste over regulativer, som anses for afgørende for, at systemet for typegodkendelse af køretøjer kan fungere korrekt, og som allerede er opstillet i direktiv 70/156/EØF, 74/150/EØF (4) og 92/61/EØF (5), og for det andet kan se nærmere på de øvrige regulativer enkeltvis og muligvis tiltræde dem senere, hvis de er tilstrækkelig vigtige for typegodkendelse af køretøjer i Fællesskabet og internationalt;(12) tiltrædelsen udelukker ikke, at Fællesskabet kan ophøre med at anvende de FN/ECE-regulativer, der er opført på den liste, det har godkendt, jf. artikel 1, stk. 6, i den reviderede overenskomst; dette vil navnlig blive aktuelt, hvis Fællesskabet vedtager strengere grænseværdier for emission af forurenende stoffer og støjemission, og de pågældende FN/ECE-regulativer ikke ændres tilsvarende;(13) da Fællesskabet ikke tiltræder samtlige FN/ECE-regulativer, men en fastlagt liste over regulativer, der anses for afgørende for, at systemet for typegodkendelse af køretøjer kan fungere korrekt, bør de medlemsstater, der har tiltrådt regulativer, som Fællesskabet ikke tiltræder, have mulighed for at fortsætte med at forvalte og udvikle disse;(14) som fastsat i traktatens artikel 234 bør medlemsstaterne sørge for, at der ikke på nuværende tidspunkt er uforenelighed mellem tidligere tiltrådte FN/ECE-regulativer, som Fællesskabet ikke tiltræder, og den tilsvarende gældende EF-lovgivning;(15) medlemsstaternes tiltrædelse af FN/ECE-regulativerne bør ikke være uforenelig med direktiv 70/156/EØF, 74/150/EØF og 92/61/EØF, og bør tage hensyn til procedurerne i Rådets direktiv 83/189/EØF af 28. marts 1983 om en informationsprocedure med hensyn til tekniske standarder og forskrifter (6);(16) ifølge Fællesskabets bestemmelser tilkommer det medlemsstaterne selv at implementere forpligtelserne i henhold til artikel 2, 4 og 5 i den reviderede overenskomst -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1 Fællesskabet tiltræder overenskomsten under FN's Økonomiske Kommission for Europa om indførelse af ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, som kan monteres og/eller benyttes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt på grundlag af sådanne forskrifter, i det følgende benævnt »den reviderede overenskomst«.Teksten til den reviderede overenskomst findes i bilag I til denne afgørelse.Artikel 2 Formanden for Rådet bemyndiges til at udpege den person, der er beføjet til at deponere tiltrædelsesinstrumentet som anført i artikel 6, stk. 3, i den reviderede overenskomst og foretage den i bilag IV til denne afgørelse omhandlede underretning.Artikel 3 1. I henhold til artikel 1, stk. 5, i den reviderede overenskomst erklærer Fællesskabet, at dets tiltrædelse kun omfatter anvendelse af de FN/ECE-regulativer, der findes på listen i bilag II til denne afgørelse.2. I henhold til artikel 1, stk. 6, i den reviderede overenskomst kan Fællesskabet efter proceduren i artikel 4, stk. 2, andet led, i denne afgørelse beslutte at ophøre med at anvende et tidligere accepteret FN/ECE-regulativ.3. I henhold til artikel 1, stk. 7, i den reviderede overenskomst kan Fællesskabet efter proceduren i artikel 4, stk. 2, andet led, i denne afgørelse beslutte at anvende et, flere eller alle FN/ECE-regulativer, som det ikke tiltrådte ved tiltrædelsen af den reviderede overenskomst.Artikel 4 1. De praktiske regler for Fællesskabets og medlemsstaternes deltagelse i FN/ECE's arbejde er fastlagt i bilag III.Fællesskabets bidrag med hensyn til prioriteringen i FN/ECE's arbejdsprogram fastlægges efter fremgangsmåden i bilag III, punkt 1.2. Fællesskabet stemmer for vedtagelse af et udkast til et FN/ECE-regulativ eller et udkast til ændring af et FN/ECE-regulativ,- når det drejer sig om tilpasning af et eksisterende regulativ, som det har tiltrådt, til den tekniske udvikling, og udkastet er godkendt efter fremgangsmåden i artikel 13 i direktiv 70/156/EØF- i alle andre tilfælde, når Rådet har vedtaget udkastet med kvalificeret flertal på forslag af Kommissionen og efter samstemmende udtalelse fra Europa-Parlamentet.3. Er et FN/ECE-regulativ eller en ændring af et FN/ECE-regulativ vedtaget, uden at Fællesskabet har stemt for, fremsætter Fællesskabet en indsigelse i overensstemmelse med artikel 1, stk. 2, andet afsnit, i den reviderede overenskomst.4. Hvis Fællesskabet stemmer for et FN/ECE-regulativ eller en ændring af et FN/ECE-regulativ, skal det også fremgå af afgørelsen, om dette regulativ skal indgå som en del af systemet for EF-type-godkendelse af et køretøj og erstatte gældende forskrifter i Fællesskabet.5. FN/ECE-regulativer og ændringer af FN/ECE-regulativer, som har bindende virkning for Fællesskabet, bekendtgøres på fællesskabssprogene i De Europæiske Fællesskabers Tidende, inden de træder i kraft.Artikel 5 1. Forslag om ændring af den reviderede overenskomst, som Fællesskabet vil forelægge for de øvrige kontraherende parter, vedtages af Rådet med kvalificeret flertal på forslag af Kommissionen og efter udtalelse fra Europa-Parlamentet.2. Afgørelser om, hvorvidt der skal fremsættes indsigelse eller ej mod forslag om ændring af den reviderede overenskomst, som forelægges af de øvrige kontraherende parter, vedtages efter samme fremgangsmåde som tiltrædelse af nævnte overenskomst. Er proceduren ikke afsluttet en uge inden udløbet af den frist, der er fastsat i den reviderede overenskomsts artikel 13, stk. 2, fremsætter Kommissionen på Fællesskabets vegne indsigelse mod ændringsforslaget, inden fristen udløber.Artikel 6 De medlemsstater, der tiltræder eller har tiltrådt FN/ECE-regulativer, som Fællesskabet ikke er bundet af, kan fortsætte med at forvalte og udvikle dem gennem vedtagelse af ændringer i takt med den tekniske udvikling, idet de dog sørger for,- at tiltrædelse af disse regulativer ikke er uforenelig med bestemmelserne i direktiv 70/156/EØF, 74/150/EØF og 92/61/EØF, og- at procedurerne i direktiv 83/189/EØF overholdes.Udfærdiget i Bruxelles, den 27. november 1997.På Rådets vegneG. WOHLFARTFormand(1) EFT C 69 af 7. 3. 1996, s. 4.(2) Sammenstemmende udtalelse afgivet den 21. november 1997 (endnu ikke offentliggjort i Tidende).(3) EFT L 42 af 23. 2. 1970, s. 1. Direktivet er senest ændret ved direktiv 96/27/EF (EFT L 169 af 8. 7. 1996, s. 1).(4) EFT L 84 af 24. 3. 1974, s. 10. Direktivet er senest ændret ved tiltrædelsesakten af 1994.(5) EFT L 225 af 10. 8. 1992, s. 72. Direktivet er senest ændret ved tiltrædelsesakten af 1994.(6) EFT L 109 af 26. 4. 1983, s. 8. Direktivet er senest ændret ved Kommissionens beslutning 96/139/EF (EFT L 32 af 10. 2. 1996, s. 31).


title: 2012/163/EU: Kommissionens afgørelse af 22. marts 2012 om afslutning af antidumpingproceduren vedrørende importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Indien

text:
               23.3.2012

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 84/36

         KOMMISSIONENS AFGØRELSE
   af 22. marts 2012
   om afslutning af antidumpingproceduren vedrørende importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Indien
   (2012/163/EU)
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) ("grundforordningen"), særlig artikel 9,
   efter høring af det rådgivende udvalg og
   ud fra følgende betragtninger:
   1.   SAGSFORLØB

   1.1.   Indledning

               (1)

               Den 13. maj 2011 offentliggjorde Europa-Kommissionen ("Kommissionen") en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
                   (2) ("indledningsmeddelelsen") om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af visse skruer, bolte og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Indien ("den pågældende vare").

               (2)

               Samme dag offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
                   (3) om indledning af en antisubsidieprocedure vedrørende importen til Unionen af visse skruer, bolte og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Indien og indledte en separat undersøgelse.

               (3)

               Antidumpingproceduren blev indledt på grundlag af en klage indgivet den 31. marts 2011 af European Industrial Fasteners Institute (EIFI - "klageren") på vegne af producenter, der tegnede sig for mere end 25 % af den samlede produktion i Unionen af visse skruer, bolte og lignende varer af rustfrit stål. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare med deraf følgende væsentlig skade, hvilket blev anset for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en undersøgelse.

         1.2.   Parter, som er berørt af proceduren

               (4)

               Kommissionen underrettede officielt klageren, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter, de kendte importører, brugere, som den vidste var berørt, og de indiske myndigheder om indledningen af proceduren. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om en høring inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen.

               (5)

               Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.

         1.2.1.   Stikprøver af eksporterende producenter i Indien

               (6)

               På baggrund af det store antal eksporterende producenter i Indien blev stikprøver nævnt som en mulighed i indledningsmeddelelsen for at fastsætte dumpingens omfang, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 1.

               (7)

               For at gøre det muligt for Kommissionen at afgøre, om det ville være nødvendigt at udtage en stikprøve og i givet fald gøre dette, blev eksporterende producenter i Indien anmodet om at give sig til kende senest 15 dage fra datoen for indledningen af undersøgelsen og afgive grundlæggende oplysninger om deres eksport- og hjemmemarkedssalg og deres nøjagtige aktiviteter i forbindelse med produktion og salg af den pågældende vare samt oplyse navnene på alle de med dem forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der var involveret i produktion og salg af den pågældende vare i perioden fra 1. april 2010 til 31. marts 2011 ("undersøgelsesperioden" eller "UP").

               (8)

               I alt fem eksporterende producenter, herunder en gruppe forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Indien, afgav de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Disse samarbejdsvillige virksomheder oplyste om eksporten af den pågældende vare til Unionen i undersøgelsesperioden. En sammenligning mellem importoplysninger fra Eurostat og den eksportmængde til Unionen af den pågældende vare, som rapporteredes for undersøgelsesperioden af de fem samarbejdsvillige virksomheder, viste, at de indiske eksporterende producenters samarbejde var tæt på 100 %. Stikprøven blev således udtaget på grundlag af oplysningerne fra disse fem eksporterende producenter.

               (9)

               I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, baseredes udtagelsen af en stikprøve på den største repræsentative eksportmængde af den pågældende vare til Unionen, som med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. På grundlag af oplysningerne fra de eksporterende producenter udtog Kommissionen en stikprøve bestående af de tre eksporterende producenter med den største eksportmængde til Unionen. Ud fra stikprøveoplysningerne tegnede de udvalgte virksomheder eller grupper sig for 99 % af den samlede eksportmængde til Unionen af den pågældende vare i UP, som de samarbejdsvillige eksporterende producenter indberettede. En sådan stikprøve anses derfor for at medvirke til at begrænse undersøgelsen til et antal eksporterende producenter, som med rimelighed kunne undersøges inden for det tidsrum, der var til rådighed, samtidig med at der sikredes en høj grad af repræsentativitet.

         1.2.2.   Udtagelse af stikprøven af samarbejdsvillige eksporterende producenter i Indien

               (10)

               De berørte parter og de indiske myndigheder blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, hørt i forbindelse med udtagelsen af stikprøven. De to eksporterende producenter uden for stikprøven insisterede på også at indgå i stikprøven. Men i betragtning af repræsentativiteten i forbindelse med den foreslåede stikprøve, som nævnt i betragtning 8 ovenfor, blev det konkluderet, at det ikke var nødvendigt at ændre eller udvide stikprøven.

         1.2.3.   Individuel undersøgelse af de virksomheder, der ikke indgik i stikprøven

               (11)

               To samarbejdsvillige eksporterende producenter, som ikke indgik i stikprøven, anmodede om en individuel undersøgelse og besvarede antidumpingspørgeskemaet inden for tidsfristen.

               (12)

               I betragtning af den konklusion, at nærværende antidumpingprocedure bør afsluttes af de grunde, der er anført nedenfor, blev anmodningerne om individuelle undersøgelser ikke overvejet yderligere.

         1.2.4.   Stikprøve af EU-producenter

               (13)

               På baggrund af det tilsyneladende store antal EU-producenter blev stikprøver i indledningsmeddelelsen nævnt som en mulighed for at fastsætte skaden, jf. grundforordningens artikel 17.

               (14)

               I indledningsmeddelelsen meddelte Kommissionen, at den midlertidigt havde udvalgt en stikprøve af EU-producenter. Stikprøven bestod af fem virksomheder ud af de 15 EU-producenter, der var kendt forud for tidspunktet for indledningen af undersøgelsen, og som udvalgtes på grundlag af deres salgsmængde, størrelse og geografiske placering i EU. De tegnede sig for 37 % af den samlede anslåede EU-produktion i UP. Interesserede parter blev opfordret til at gøre sig bekendt med sagen og til at fremsætte bemærkninger om rimeligheden af dette valg inden for 15 dage efter datoen for offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen. Ingen interesserede parter var imod den foreslåede stikprøve bestående af fem selskaber.

               (15)

               Efterfølgende trak en af de fem udtagne EU-producenter sig ud af samarbejdet. De resterende fire virksomheder i stikprøven tegnede sig for 31 % af den samlede anslåede EU-produktion i UP. Dermed blev stikprøven anset for at være repræsentativ for EU-erhvervsgrenen.

         1.2.5.   Stikprøveudtagning af ikke forretningsmæssigt forbundne importører

               (16)

               I betragtning af det potentielt store antal importører i forbindelse med proceduren påtænktes det i indledningsmeddelelsen at anvende stikprøver for importører i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. To importører indsendte de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. I betragtning af det lave antal importører, der gav sig til kende, blev det besluttet ikke at anvende stikprøver.

         1.3.   Spørgeskemabesvarelser og kontrolbesøg

               (17)

               Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt, og til alle andre parter, som gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev således sendt spørgeskemaer til de stikprøveudvalgte eksporterende producenter i Indien, til EU-producenterne i stikprøven, til de samarbejdsvillige importører i Unionen og til alle brugere, om hvem det vidstes, at de var berørt af undersøgelsen.

               (18)

               Der blev modtaget besvarelser fra de stikprøveudvalgte eksporterende producenter og fra fire EU-producenter, der indgik i stikprøven. Ingen af importørerne eller brugerne besvarede spørgeskemaet.

               (19)

               Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, der blev indsendt af de interesserede parter, og som den anså for nødvendige med henblik på en fastsættelse af dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser.

               (20)

               En af parterne hævdede, at en af de eksporterende producenter havde fremsat alt for mange anmodninger om fortrolig behandling og ikke havde indsendt en tilstrækkeligt meningsfuld offentlig version af sin besvarelse af spørgeskemaet. Derfor burde de oplysninger, som denne virksomhed forelagde, ikke tages i betragtning, og den burde behandles som en ikkesamarbejdsvillig part i undersøgelsen.

               (21)

               Den ikkefortrolige version af besvarelsen fra denne eksporterende producent, som består af et indledende svar og en fuldstændig version udfyldt på grundlag af en mangelskrivelse, er imidlertid blevet vurderet endnu engang og fundet tilstrækkeligt fuldstændig til at kunne betragtes som en meningsfuld offentlig besvarelse. Denne påstand blev derfor afvist.

               (22)

               Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende parter:

                           Producenter i Unionen:

                                       —

                                       Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Italien

                                       —

                                       Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Italien

                                       —

                                       Ugivis S.A., Belley, Frankrig.

                           Eksporterende producenter i Indien:

                                       —

                                       Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Maharashtra

                                       —

                                       Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Maharashtra

                                       —

                                       Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat.

         1.4.   Undersøgelsesperiode

               (23)

               Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. april 2010 til 31. marts 2011. Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af spørgsmålet om skade omfattede perioden fra januar 2008 til udgangen af UP (i det følgende benævnt "den betragtede periode").

         2.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

   2.1.   Den pågældende vare

               (24)

               Den pågældende vare er skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål ("skruer mv.") med oprindelse i Indien, der for tiden henhører under KN-kode 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 og 7318 15 70.

         2.2.   Samme vare

               (25)

               Det blev konstateret, at den pågældende vare og den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Indien, samt den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen, havde de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. De blev derfor anset for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

         3.   DUMPING

   3.1.   Normal værdi

               (26)

               For så vidt angår fastsættelse af normal værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2, fastslog Kommissionen først, om de af stikprøven omfattede indiske eksporterende producenters hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder var repræsentativt, dvs. om den samlede mængde af dette salg udgjorde mindst 5 % af deres samlede eksportsalg til Unionen i UP.

               (27)

               I forbindelse med en af de eksporterende producenter i stikprøven konstateredes det, at vedkommende ikke havde et repræsentativt hjemmemarkedssalg af samme vare. For denne eksporterende producent blev den normale værdi beregnet i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3.

         3.1.1.   Samarbejdsvillige eksporterende producenter i stikprøven med et repræsentativt samlet hjemmemarkedssalg

               (28)

               For de eksporterende producenter i stikprøven med et repræsentativt samlet hjemmemarkedssalg udpegede Kommissionen efterfølgende de varetyper, som solgtes på hjemmemarkedet af de eksporterende producenter, og som var identiske eller direkte sammenlignelige med de typer, der solgtes med henblik på eksport til Unionen.

               (29)

               Hjemmemarkedssalget af en bestemt varetype blev anset for tilstrækkeligt repræsentativt, når salget af den pågældende type på hjemmemarkedet til uafhængige kunder i UP udgjorde mindst 5 % af det samlede salg af den sammenlignelige varetype, der solgtes med henblik på eksport til Unionen.

               (30)

               Kommissionen undersøgte så, om de pågældende virksomheders salg på hjemmemarkedet kunne anses for at have fundet sted i normal handel i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af fortjenstgivende salg for hver varetype til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden.

               (31)

               I tilfælde, hvor salgsmængden af en varetype, der blev solgt til en nettosalgspris svarende til eller højere end de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde over 80 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, og hvor den vejede gennemsnitspris for den pågældende type var lig med eller højere end produktionsomkostningerne, blev den normale værdi fastsat på grundlag af den faktiske pris på hjemmemarkedet. Denne pris blev beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alle salgstransaktioner på hjemmemarkedet for denne varetype i UP, uanset om disse havde været fortjenstgivende eller ej.

               (32)

               I tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde 80 % eller mindre af den samlede salgsmængde af den pågældende type, eller hvor den vejede gennemsnitspris på den pågældende type lå under produktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet beregnet som et vejet gennemsnit af det fortjenstgivende salg af udelukkende den varetype.

               (33)

               For varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, blev den normale værdi beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3. I dette øjemed blev salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger ("SA&G-omkostninger") og en rimelig fortjenstmargen lagt til eksportørens egne gennemsnitlige fremstillingsomkostninger pr. varetype i UP. I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6, var procentdelen for SA&G-omkostninger og fortjenstmargenen baseret på de vejede gennemsnitlige SA&G-omkostninger og fortjenstmargenen ved salg i normal handel af den pågældende eksporterende producents samme vare.

         3.1.2.   Samarbejdsvillige eksporterende producenter i stikprøven uden et repræsentativt samlet hjemmemarkedssalg

               (34)

               For den samarbejdende eksporterende producent uden repræsentativt hjemmemarkedssalg blev den normale værdi beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3, ved til virksomhedens egne fremstillingsomkostninger for den samme vare at lægge SA&G-omkostningerne og en rimelig fortjenstmargen pr. varetype i UP. I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6, blev procentdelen for SA&G-omkostninger og fortjenstmargenen baseret på de vejede gennemsnitlige SA&G-omkostninger og fortjenstmargenen for den pågældende eksporterende producents salg i normal handel af hver varetype.

         3.2.   Eksportpris

               (35)

               Eksportsalgspriserne blev fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.

         3.3.   Sammenligning

               (36)

               Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik.

               (37)

               For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.

               (38)

               På denne baggrund blev der foretaget justeringer for omkostninger til transport, søfragt, forsikring, håndtering og lastning og hermed forbundne omkostninger samt for emballering, kreditter, dekorter, der ikke er nævnt på fakturaen, og provision, når dette var relevant og berettiget.

         3.4.   Dumpingmargener

   3.4.1.   For de samarbejdsvillige eksporterende producenter i stikprøven

               (39)

               For de virksomheder, der indgik i stikprøven, blev den vejede gennemsnitlige normale værdi af hver type af den pågældende vare, som eksporteredes til Unionen, sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.

               (40)

               På grundlag af ovenstående metodologi udgør dumpingmargenerne følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:

                           Virksomhed

                           Dumpingmargen

                           Viraj Profiles Ltd.

                           0 %

                           Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.

                           37,6 %

                           Raajratna Ventures Ltd.

                           12,0 %

               (41)

               Det bør dog bemærkes, at den indiske eksporterende producent, om hvem det blev fastslået, at denne ikke foretog dumping, repræsenterede 87 % af Indiens eksport til Unionen.

               (42)

               Baseret på sine analyser af Kommissionens oplysningsdokument beregnede klageren en difference på 25 % mellem den normale værdi, der blev fastsat for de eksporterende producenter i stikprøven, om hvem det konstateredes, at de foretog dumping, og den virksomhed, om hvilken det konstateredes, at den ikke foretog dumping. Klageren fremførte, at en sådan forskel ikke findes på et konkurrencepræget marked, og at den ikke er realistisk for sektoren for skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål. Desuden hævdede klageren, at den eksporterende producent, om hvem det konstateredes, at han ikke havde foretaget dumping, indkøbte skrot af rustfrit stål fra forretningsmæssigt forbundne virksomheder i EU, og at købspriserne for dette råmateriale derfor ikke var et pålideligt grundlag for fastsættelsen af produktionsomkostningerne.

               (43)

               Den normale værdi for den samarbejdsvillige eksportør, om hvem det konstateredes, at han ikke foretog dumping, er baseret på virksomhedens produktionsomkostninger pr. varetype, som er lavere end for de andre eksporterende producenter i stikprøven. Dette skyldes hovedsagelig, at førstnævnte virksomhed selv fremstiller rustfrit stål af skrot af rustfrit stål og derfor er fuldt integreret og drager fordel af stordrift, mens sidstnævnte virksomheder indkøber valsetråd af rustfrit stål, som er det vigtigste råmateriale til produktion af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål, på det åbne marked, herunder fra den samarbejdsvillige eksportør, om hvem det konstateredes, at han ikke foretog dumping.

               (44)

               Den normale værdi for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, om hvem det konstateredes, at de foretog dumping, er i de fleste tilfælde fastsat på grundlag af priser pr. varetype ved hjemmemarkedssalg. Der er kun begrænset konkurrence på Indiens hjemmemarked, og den samarbejdsvillige eksportør, om hvem det konstateredes, at han ikke foretog dumping, solgte kun mængder, der ikke var repræsentative, på hjemmemarkedet i UP.

               (45)

               Med hensyn til indkøbet af skrot af rustfrit stål foretaget af den eksporterende producent, om hvem det konstateredes, at han ikke havde foretaget dumping, viste undersøgelsen, at denne virksomhed havde erhvervet skrot fra både forretningsmæssigt forbundne og ikke forretningsmæssigt forbundne leverandører, idet sidstnævnte repræsenterer mere end 70 % af de erhvervede mængder. Købsprisniveauerne for begge typer indkøb var sammenlignelige, også når skrottypens kvalitet tages i betragtning.

               (46)

               Som følge heraf bekræftes fastsættelselsen af den normale værdi for de eksporterende producenter i stikprøven, og klagerens påstand afvises.

         3.4.2.   For alle andre samarbejdsvillige eksporterende producenter

               (47)

               Den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, blev i henhold til bestemmelserne i grundforordningens artikel 9, stk. 6, beregnet på grundlag af de margener, der var opstillet for de eksporterende producenter i stikprøven, om hvem det konstateredes, at de foretog dumping. På dette grundlag blev den beregnede dumpingmargen for de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, fastsat til 24,6 % af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet.

               (48)

               En samarbejdsvillig indisk eksporterende producent insisterede efter offentliggørelsen af Kommissionens hensigt om at afslutte proceduren på, at virksomhedens anmodning om individuel behandling burde godtages med henvisning til, at den dumpingmargen, der var oplyst for samarbejdsvillige eksporterende producenter, som ikke indgik i stikprøven, ikke svarede til virksomhedens situation.

               (49)

               Anmodningen om individuel undersøgelse er ikke blevet vurderet af Kommissionen, da fastsættelsen af margenen ophører med at være et problem ved afslutning af proceduren.

         3.4.3.   For de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter

               (50)

               For alle de andre indiske eksportørers vedkommende bestemte Kommissionen først graden af samarbejde. De samlede eksportmængder, som var angivet i de samarbejdsvillige eksporterende producenters besvarelser af stikprøvespørgeskemaet, blev sammenlignet med den samlede import fra Indien ifølge Eurostats statistikker. Der kunne konstateres en samarbejdsprocent på 97. På grundlag heraf blev graden af samarbejde anset for at være høj. Det blev anset for passende at fastsætte dumpingmargenen for de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter til et niveau svarende til den gennemsnitlige dumpingmargen, der blev fastsat for de samarbejdsvillige, stikprøveudvalgte eksporterende producenter. Faktisk tyder de foreliggende oplysninger på, at de ikke-samarbejdsvillige indiske eksportørers gennemsnitlige eksportpriser i UP var på linje med dem, der konstateredes for de samarbejdsvillige eksporterende producenter. Desuden er der intet, der tyder på andre normale værdier for de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter.

               (51)

               På dette grundlag blev dumpingniveauet for hele landet fastsat til 24,6 % af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet.

         4.   EU-ERHVERVSGRENEN

   4.1.   EU-produktionen

               (52)

               Alle tilgængelige oplysninger om EU-producenterne, herunder oplysninger anført i klagen og oplysninger indsamlet fra EU-producenterne før og efter indledningen af undersøgelsen og de stikprøveudvalgte EU-producenters efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet, blev anvendt til at fastsætte den samlede EU-produktion.

               (53)

               På dette grundlag blev den samlede EU-produktion anslået til ca. 52 000 ton i UP. I dette tal indgår produktionen fra alle EU-producenter, som gav sig til kende, og den anslåede produktionsmængde for de producenter, som ikke gav sig til kende i forbindelse med proceduren.

               (54)

               Som anført i betragtning 13 ovenfor blev der anvendt stikprøveudtagning i forbindelse med undersøgelsen af EU-producenterne. Af de 15 EU-producenter, som forelagde oplysninger forud for indledningen af proceduren, blev der udtaget en stikprøve med fem selskaber. Som forklaret i betragtning 15 ovenfor besluttede en virksomhed efterfølgende ikke at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen. De resterende samarbejdsvillige virksomheder i stikprøven tegnede sig for ca. 32 % af den samlede anslåede EU-produktion i UP, og de blev anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenen.

         4.2.   EU-erhvervsgrenen

               (55)

               Alle kendte EU-producenter, som er omtalt i betragtning 52 ovenfor, anses derfor for at udgøre EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, og omtales herefter som "EU-erhvervsgrenen".

         5.   SKADE

   5.1.   Indledende bemærkninger

               (56)

               Relevante importstatistikker fra Eurostat samt oplysningerne i klagen og oplysninger indsamlet af EU-producenterne før og efter indledningen af undersøgelsen, herunder de stikprøveudvalgte EU-producenters efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet, blev også anvendt i evalueringen af de relevante skadesfaktorer.

               (57)

               Skadesanalysen for så vidt angår de makroøkonomiske oplysninger, f.eks. produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse og produktivitet, tager udgangspunkt i oplysninger om EU-erhvervsgrenen som helhed.

               (58)

               Skadesanalysen er for så vidt angår de mikroøkonomiske data, såsom transaktionspriser, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast, evnen til at tilvejebringe kapital, lagerbeholdninger og lønninger, baseret på data fra EU-producenterne i stikprøven.

               (59)

               De fire EU-producenter i stikprøven blev også udtaget til at indgå i stikprøven for så vidt angår udløbsundersøgelsen i forbindelse med antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Kina og Taiwan, som blev afsluttet den 7. januar 2012 (4). I denne undersøgelse blev et andet selskab, der ikke indgik i stikprøven i forbindelse med den aktuelle undersøgelse, medtaget i stikprøven. Da den periode, der er omfattet af skadesundersøgelsen, overlapper med udløbsundersøgelsen, er dataene for årene 2008 og 2009 identiske med undtagelse af en virksomhed. Ved at offentliggøre tallene for 2008 og 2009 ville det være muligt at udlede tallene for den virksomhed, der ikke indgik i stikprøven i denne sag. Derfor er mikroøkonomiske indikatorer, som f.eks. lagre, lønninger, investeringer, likviditet, investeringsafkast og rentabilitet, angivet med indekstal.

         5.2.   EU-forbruget

               (60)

               EU-forbruget blev bestemt på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængde i Unionen som anført i klagen og krydskontrolleret i besvarelserne af spørgeskemaerne og de efterprøvede oplysninger fra producenterne i stikprøven. Desuden blev den importerede mængde baseret på data fra Eurostat for den betragtede periode ligeledes taget i betragtning.

               (61)

               På dette grundlag udviklede EU-forbruget sig således:

                  Tabel 1

                           2008

                           2009

                           2010

                           UP

                           EU-forbrug (ton)

                           120 598

                           101 143

                           122 345

                           131 457

                           Indeks (2008 = 100)

                           100

                           84

                           101

                           109

                              Kilde: Eurostat, oplysninger i klagen og besvarelser af spørgeskemaet.

               (62)

               Det samlede forbrug på EU-markedet steg med 9 % i den betragtede periode. Mellem 2008 og 2009 var der en drastisk nedgang på 16 %, som angiveligt skyldtes de globale negative virkninger af den økonomiske krise på markedet, hvorefter forbruget igen steg med 21 % mellem 2009 og 2010 og med yderligere 7 % mellem 2010 og UP.

         5.3.   Importen fra Indien

               (63)

               Importen til Unionen fra Indien udviklede sig som følger i den betragtede periode:

                  Tabel 2

                           2008

                           2009

                           2010

                           UP

                           Importmængde fra Indien (ton)

                           14 546

                           18 883

                           21 914

                           24 072

                           Indeks (2008 = 100)

                           100

                           130

                           151

                           165

                           Markedsandel

                           12,1 %

                           18,7 %

                           17,9 %

                           18,3 %

                           Indeks (2008 = 100)

                           100

                           155

                           149

                           152

                              Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelser fra de eksporterende producenter.

               (64)

               Importen fra Indien steg betydeligt, med 65 %, i den betragtede periode. Denne stigning var stærkest mellem 2008 og 2009, hvor importen steg med 30 %, og forbruget faldt med 16 %. Fra år til år vedblev den indiske import med at stige i 2010 (+16 %) og i undersøgelsesperioden (+10 %).

         5.4.   Importpriser og prisunderbud

      Tabel 3

               2008

               2009

               2010

               UP

               Gennemsnitlig pris (EUR/ton)

               3 531

               2 774

               2 994

               3 216

               Indeks (2008 = 100)

               100

               79

               85

               91

                  Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelser fra de stikprøveudvalgte EU-producenter.

               (65)

               De gennemsnitlige priser på importen fra Indien faldt samlet med 9 % i den betragtede periode. Dette forklarer stigningen i markedsandelen for Indien fra 12,1 % til 18,3 % i samme periode. Den største stigning indtraf mellem 2008 og 2009, da de indiske eksportører øgede deres markedsandel med mere end 6 procentpoint.

               (66)

               For at fastslå prisunderbuddet i UP blev de vejede gennemsnitlige priser for hver varetype, som EU-producenterne i stikprøven solgte til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik, sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser for import fra Kina ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet således som fastsat på cif-basis med passende justeringer for gældende told og omkostninger efter importen.

               (67)

               Prissammenligningen blev foretaget for transaktioner i samme handelsled, efter passende justering og efter fradrag af rabatter og dekorter. Resultatet af sammenligningen, udtrykt som en procentdel af de stikprøveudvalgte EU-producenters omsætning i UP, viste et prisunderbud på mellem 3 % og 13 %. Det bør i denne forbindelse bemærkes, at den indiske eksporterende producent, der ikke havde foretaget dumping, havde den højeste underbudsmargen.

         5.5.   EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

               (68)

               I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle de økonomiske indikatorer, der er fastsat for EU-erhvervsgrenen i den analyserede periode.

         5.5.1.   Produktionskapacitet, produktion og kapacitetsudnyttelse

      Tabel 4

               2008

               2009

               2010

               UP

               Produktionsmængde (ton)

               69 514

               56 396

               62 213

               51 800

               Indeks (2008 = 100)

               100

               81

               89

               75

               Produktionskapacitet (ton)

               140 743

               127 200

               128 796

               111 455

               Indeks (2008 = 100)

               100

               90

               92

               79

               Kapacitetsudnyttelse

               49 %

               44 %

               48 %

               46 %

               Indeks (2008 = 100)

               100

               90

               98

               94

                  Kilde: Hele EU-erhvervsgrenen.

               (69)

               Ovenstående tabel viser, at produktionen faldt betydeligt med 25 % i den betragtede periode. I forbindelse med vigende efterspørgsel faldt produktionen kraftigt med 19 % i 2009, hvorefter den igen steg med ca. 10 % i 2010. I UP faldt EU-produktionen igen med 17 % i forhold til det foregående år, selv om EU-forbruget steg med 7 %.

               (70)

               EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet faldt med ca. 21 % i den betragtede periode. Kapacitetsudnyttelsen faldt også i den betragtede periode og forblev hele tiden under 50 %.

         5.5.2.   Salgsmængde og markedsandel

      Tabel 5

               2008

               2009

               2010

               UP

               Salgsmængde (ton)

               56 042

               44 627

               45 976

               48 129

               Indeks (2008 = 100)

               100

               80

               82

               86

               Markedsandel

               46,5 %

               44,1 %

               37,6 %

               36,6 %

               Indeks (2008 = 100)

               100

               95

               81

               79

                  Kilde: Hele EU-erhvervsgrenen.

               (71)

               I forbindelse med et øget forbrug (+9 %), faldt salgsmængden for samme vare til den første uafhængige kunde i Unionen med 14 % i den betragtede periode. Som følge heraf faldt markedsandelen fra 46,5 % i 2008 til 36,6 % i UP. Efter et kraftigt fald i 2009 (–20 %) steg salgsmængden igen en smule i 2010 og i UP.

         5.5.3.   Vækst

               (72)

               EU-forbruget steg med 9 % mellem 2008 og UP. EU-erhvervsgrenens salgsvolumen og markedsandel faldt dog i denne periode med henholdsvis 14 % og 21 %. Samtidig steg importen fra Indien betydeligt med 65 %.

         5.5.4.   Beskæftigelse

      Tabel 6

               2008

               2009

               2010

               UP

               Antal ansatte

               1 007

               863

               821

               761

               Indeks (2008 = 100)

               100

               86

               82

               76

               Produktivitet (enhed/ansat)
               Indeks (2008 = 100)

               100

               95

               110

               99

                  Kilde: Hele EU-erhvervsgrenen.

               (73)

               Som følge af en indskrænkning af EU-erhvervsgrenen blev antallet af ansatte reduceret i overensstemmelse hermed, dvs. med 24 %, i den betragtede periode. Mellem 2008 og UP steg arbejdskraftomkostningerne pr. ansat med 6 %.

               (74)

               EU-erhvervsgrenens produktivitet målt som årlig produktion (i ton) pr. ansat udviste et beskedent fald på 1 % i den betragtede periode. Den nåede sit laveste niveau i 2009, hvorefter den begyndte at stige igen hen imod UP.

         5.5.5.   Gennemsnitlige enhedspriser i Unionen

      Tabel 7

               2008

               2009

               2010

               UP

               Enhedspris i EU ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (EUR pr. ton)

               4 336

               2 792

               3 914

               4 244

               Indeks (2008 = 100)

               100

               64

               90

               98

                  Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra producenter i stikprøven.

               (75)

               De gennemsnitlige salgspriser faldt med 2 % i løbet af den betragtede periode. I 2009 var EU-erhvervsgrenen tvunget til at sænke sine salgspriser med 36 % i forbindelse med den økonomiske krise og et kraftigt fald i priserne for importen fra Indien (–21 %). I 2010 og UP steg EU-erhvervsgrenens salgspriser igen.

               (76)

               Undersøgelsen viste, at nedgangen i salgspriserne i 2009 afspejlede faldet i omkostningerne, som faldt med 18 % i forhold til 2008. Dette fald i omkostningerne skyldtes hovedsagelig faldet i priserne på råmaterialer, navnlig nikkel, som har en ustabil prisdynamik. Men EU-erhvervsgrenen var nødt til at sænke sine salgspriser mere end faldet i omkostningerne på baggrund af den udvidede lavprisimport fra Indien i 2009.

         5.5.6.   Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evnen til at tilvejebringe kapital

      Tabel 8

               2008

               2009

               2010

               UP

               Rentabilitet ved EU-salget (% af nettosalget)
               Indeks (2008 = 100)

               – 100

               – 442

               –74

               –24

               Likviditet
               Indeks (2008 = 100)

               – 100

               –1 827

               –40

               – 171

               Investeringer (EUR)
               Indeks (2008 = 100)

               100

               29

               59

               6

               Afkast af investeringer
               Indeks (2008 = 100)

               – 100

               – 284

               –59

               –28

                  Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenterne i stikprøven

               (77)

               Undersøgelsen viste, at selv om faldet i salgspriser delvis afspejlede et fald i omkostningerne, var EU-erhvervsgrenens priser under pres fra importen af skruer mv. fra Indien. EU-erhvervsgrenens rentabilitet var negativ fra begyndelsen af den pågældende periode. Især i 2009 var EU-erhvervsgrenen nødt til at sænke sine salgspriser mere, end omkostningerne var faldet, på baggrund af den udvidede lavprisimport fra Indien. Dette førte til en betydelig forværring af rentabiliteten i det pågældende år. I 2010 og i UP forbedredes rentabiliteten imidlertid, men den forblev negativ.

               (78)

               Likviditeten, som er erhvervsgrenens evne til at selvfinansiere sine aktiviteter, fulgte samme tendens som rentabiliteten. Den nåede sit laveste niveau i 2009, hvorefter den viste en stigende tendens og blev positiv i UP.

               (79)

               Efter at der i 2008 var foretaget investeringer i fremstilling af skruer mv., faldt investeringerne i den betragtede periode med ca. 94 %. Afkastet af investeringerne viste en tilsvarende negativ udvikling i tråd med de negative resultater, som EU-erhvervsgrenen havde opnået i den betragtede periode, og det forblev negativt.

               (80)

               Udviklingen i rentabiliteten og likviditeten og de lave investeringer peger på, at EU-producenterne i stikprøven kan have haft vanskeligheder med at rejse kapital.

         5.5.7.   Lagerbeholdninger

      Tabel 9

               2008

               2009

               2010

               UP

               EU-erhvervsgrenens slutlagre

                  Index (2008 = 100)

               100

               92

               100

               103

                  Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenterne i stikprøven

               (81)

               Lagerbeholdningerne hos EU-producenterne i stikprøven steg med 3 % i løbet af den betragtede periode. I 2009 faldt slutlagrene med 8 %; senere, i 2010 og i UP, steg de med henholdsvis 8 % og 3 %.

         5.5.8.   Den faktiske dumpingmargens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping

               (82)

               Der mindes om, at det om den største indiske eksporterende producent, som tegnede sig for 87 % af den indiske eksport til Unionen i UP, blev fastslået, at denne ikke foretog dumping. Derfor tegnede dumpingimporten sig for 13 % af det samlede salg af skruer mv. eksporteret fra Indien til Unionen. I betragtning af mængden, markedsandelen og priserne på dumpingimporten fra Indien kan virkningerne af de faktiske dumpingmargener for EU-erhvervsgrenen anses for at være ubetydelige.

         5.6.   Konklusion om skade

               (83)

               Undersøgelsen viste, at de fleste skadesindikatorer, såsom produktion (– 25 %), kapacitetsudnyttelse (– 6 %), salgsmængde (– 14 %), markedsandel (– 21 %) og beskæftigelse (– 24 %) forværredes i den betragtede periode. På baggrund af et øget forbrug faldt både salgsmængde og markedsandel. Salgsmængden steg i sammenligning med 2009 en smule i 2010 og i UP; men EU-erhvervsgrenen var ikke i stand til at genvinde sin tabte markedsandel på baggrund af den udvidede indiske import, som voksede støt i den betragtede periode, til priser, der konstant underbød EU-erhvervsgrenens.

               (84)

               Ydermere blev skadesindikatorerne vedrørende EU-erhvervsgrenens finansielle resultater, som f.eks. likviditet og rentabilitet, påvirket i alvorlig grad. Dette betyder, at EU-erhvervsgrenens evne til at rejse kapital blev undermineret.

               (85)

               I lyset af ovenstående blev det konkluderet, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.

         6.   ÅRSAGSSAMMENHÆNG

   6.1.   Indledning

               (86)

               I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, undersøgtes det, om dumpingimporten med oprindelse i Indien havde forvoldt EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne være skadevoldende for EU-erhvervsgrenen, blev også undersøgt for at sikre, at en eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.

               (87)

               Det skal erindres, at det for den største indiske eksporterende producent, som er omhandlet i betragtning 40 og 41, og som i UP tegnede sig for 87 % af Indiens eksport til EU, blev fastslået, at producenten ikke foretog dumping. Derfor fandt blot 13 % af Indiens eksport af den pågældende vare til Unionen i UP sted til dumpingpriser. Denne dumpingimport havde en markedsandel på 2 % i UP.

         6.2.   Dumpingimportens virkninger

               (88)

               Undersøgelsen viste, at EU-forbruget steg med 9 % i den betragtede periode, mens EU-erhvervsgrenens salgsmængde faldt med 14 %, og markedsandelen faldt med 21 %.

               (89)

               Med hensyn til priserne konstateredes det, at de gennemsnitlige priser på dumpingimporten lå under EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser på EU-markedet. Men de var ca. 12 % højere end priserne hos den indiske virksomhed, om hvilken det blev fastslået, at den ikke foretog dumping.

               (90)

               På baggrund af ovenstående konkluderes det, at den begrænsede mængde af dumpingimporten fra Indien til priser, der var højere end den ikke-dumpede import, kun kan har spillet en meget begrænset rolle, om nogen, i forværringen af EU-erhvervsgrenens situation.

         6.3.   Andre faktorers indvirkning

   6.3.1.   Ikke-dumpet import fra Indien

               (91)

               Den samlede importmængde fra Indien steg drastisk med 65 % i den betragtede periode, idet dens markedsandel steg fra 12,1 % til 18,3 %. Men som anført ovenfor repræsenterede den ikke-dumpede import 87 % af den samlede indiske eksportmængde i UP, svarende til en markedsandel på 15 % i UP, i modsætning til den markedsandel på 2 %, som dumpingimporten fra Indien havde i samme periode.

               (92)

               Priserne for importen fra Indien faldt samlet set med 9 % i den betragtede periode, og de forblev hele tiden lavere end priserne for importen fra resten af verden og EU-erhvervsgrenens salgspriser. Det bemærkes imidlertid, at det som omhandlet i betragtning 89 om de gennemsnitlige priser for den ikke-dumpede import konstateredes, at de underbød EU-erhvervsgrenens priser mere end priserne på dumpingimporten.

         6.3.2.   Import fra andre tredjelande

      Tabel 10

               2008

               2009

               2010

               UP

               Importmængde fra andre tredjelande (ton)

               50 010

               37 633

               54 454

               59 255

               Indeks (2008 = 100)

               100

               75

               109

               118

               Markedsandel for importerede varer fra andre tredjelande

               41,5 %

               37,2 %

               44,5 %

               45,1 %

               Indeks (2008 = 100)

               100

               90

               107

               109

               Gennemsnitspris for importen fra andre tredjelande i EUR/ton

               5 380

               5 236

               5 094

               5 234

               Indeks (2008 = 100)

               100

               97

               95

               97

               Importmængde fra Malaysia (ton)

               13 712

               9 810

               9 611

               9 966

               Markedsandel for importen fra Malaysia

               11,4 %

               9,7 %

               7,9 %

               7,6 %

               Gennemsnitspris for importen fra Malaysia i EUR/ton

               4 203

               2 963

               3 324

               3 633

               Importmængde fra Filippinerne (ton)

               7 046

               5 406

               15 576

               18 149

               Markedsandel for importen fra Filippinerne

               5,8 %

               5,3 %

               12,7 %

               13,8 %

               Gennemsnitspris for importen fra Filippinerne i EUR/ton

               4 645

               3 474

               3 714

               3 912

               Importmængde fra Folkerepublikken Kina (ton)

               2 332

               2 452

               3 217

               3 288

               Markedsandel for importen fra Folkerepublikken Kina

               1,9 %

               2,4 %

               2,6 %

               2,5 %

               Gennemsnitlig pris på importen fra Folkerepublikken Kina i EUR/ton

               4 004

               4 561

               5 272

               5 648

               Importmængde fra Taiwan (ton)

               4 304

               3 703

               6 451

               6 640

               Markedsandel for importen fra Taiwan

               3,6 %

               3,7 %

               5,3 %

               5,1 %

               Gennemsnitspris for importen fra Taiwan i EUR/ton

               5 092

               4 719

               4 755

               4 943

                  Kilde: Eurostat

               (93)

               Ifølge tal fra Eurostat steg mængden af importen til Unionen af skruer mv. med oprindelse i andre tredjelande med 18 % i den betragtede periode. Samtidig faldt de gennemsnitlige importpriser med omkring 3 % i den betragtede periode, og markedsandelen for denne import steg med omkring 9 %.

               (94)

               Der har været antidumpingforanstaltninger i kraft vedrørende importen af skruer mv. fra Kina og Taiwan siden den 19. november 2005. På trods af foranstaltningerne er importen fra disse to lande steget betydeligt i den betragtede periode, mens markedsandelen forblev temmelig beskeden med henholdsvis 2,5 % og 5,1 % i UP. Andre vigtige importkilder er Malaysia og Filippinerne. Importen fra især Filippinerne steg betydeligt i den betragtede periode, og dens markedsandel steg fra 5,8 % i 2008 til 13,8 % i UP.

               (95)

               For så vidt angår Malaysia var der en faldende tendens i den betragtede periode, men denne import tegnede sig stadig for en markedsandel på 7,6 % i UP. Importmængden fra Filippinerne steg betydeligt i den betragtede periode. Som det imidlertid fremgik af undersøgelsen, var den gennemsnitlige pris for importen fra Filippinerne meget højere, nemlig ca. 20 % over den gennemsnitlige pris for indiske skruer mv.

               (96)

               Med hensyn til importpriserne forblev de samlede gennemsnitlige priser for importen fra andre tredjelande relativt stabile i den betragtede periode og lå hele tiden over EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser og den gennemsnitlige pris for importen fra Indien.

               (97)

               På denne baggrund blev det konkluderet, at importen fra andre tredjelande ikke var årsag til den væsentlige skade, der var påført EU-erhvervsgrenen.

         6.3.3.   Den økonomiske krise

               (98)

               Den økonomiske krise forklarer til dels faldet i EU-forbruget i 2009. Det er imidlertid værd at bemærke, at trods nedgangen på 16 % i forbruget i 2009 steg mængden af indisk import med 30 %.

               (99)

               I 2010 og i UP steg EU-forbruget på linje med den generelle økonomiske genopretning. Men EU-erhvervsgrenens salgsmængde steg kun marginalt med 3 % i 2010 og med 4,7 % i UP. Dette skal sammenlignes med en årlig stigning i importen fra Indien på henholdsvis 16 % og 10 %.

               (100)

               Under normale økonomiske forhold uden et kraftigt pristryk og øget import fra Indien ville EU-erhvervsgrenen muligvis have haft svært ved at klare nedgangen i forbruget og stigningen i de faste omkostninger pr. enhed på grund af den reducerede kapacitetsudnyttelse, den har haft. Men lavprisimporten fra Indien, om hvilken det for størstedelens vedkommende konstateredes, at den ikke var dumpingimport, har øget virkningerne af den økonomiske afmatning og EU-erhvervsgrenen har ikke, selv i forbindelse med den generelle økonomiske genopretning, været i stand til at rejse sig og genvinde den markedsandel, der tabtes til den indiske import.

               (101)

               Selv om den økonomiske krise i 2008-2009 kan have bidraget til EU-erhvervsgrenens ringe resultater, kan den derfor ikke anses for at have haft en væsentlig indvirkning på den skadelige situation, EU-erhvervsgrenen har befundet sig i.

         6.3.4.   Eksportresultater hos EU-producenterne i stikprøven

      Tabel 12

               2008

               2009

               2010

               UP

               Eksportsalg i ton

               967

               689

               933

               884

               Indeks (2008 = 100)

               100

               71

               97

               91

               Salgspris pr. enhed i euro

               4 770

               3 060

               4 020

               4 313

               Indeks (2008 = 100)

               100

               64

               84

               90

                  Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenterne i stikprøven

               (102)

               I løbet af den betragtede periode faldt mængden af eksportsalget hos EU-producenterne i stikprøven med 9 %, mens de gennemsnitlige eksportpriser faldt med 10 %. Selv om det ikke kan udelukkes, at den negative tendens for eksporten kan have haft yderligere negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenen, blev denne virkning, i betragtning af den lave eksportmængde i forhold til salget på EU-markedet, ikke anset for væsentlig med hensyn til den konstaterede skade.

         6.4.   Konklusion om årsagssammenhæng

               (103)

               Ovenstående analyse har vist, at der i den betragtede periode var en kraftig stigning i mængder og markedsandele for importen fra Indien til lave priser. Det blev også konstateret, at denne import konstant underbød EU-erhvervsgrenens priser på EU-markedet.

               (104)

               Men i lyset af det forhold, at den største indiske eksporterende producent, der tegnede sig for 87 % af den indiske eksport til EU i UP, ikke eksporterede skruer mv. til Unionen til dumpingpriser, konkluderes det, at årsagssammenhængen mellem dumpingimporten, som tegnede sig for blot 13 % af den samlede mængde, der blev eksporteret fra Indien, og den skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen, ikke var tilstrækkelig. I betragtning af den dumpede indiske eksports begrænsede mængde og meget lille markedsandel (2 %) og den omstændighed, at dens priser i gennemsnit var 12 % højere end priserne for den ikke-dumpede import, kan det ikke hævdes, at denne import kunne være årsag til den skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen.

               (105)

               Analysen af de andre kendte faktorer, som kunne have forårsaget skade for EU-erhvervsgrenen, herunder den ikke-dumpede import, importen fra andre tredjelande, den økonomiske krise og eksportresultaterne for EU-producenterne i stikprøven, viste, at den skade, der er påført EU-erhvervsgrenen, øjensynligt skyldes virkningerne af den ikke-dumpede import fra Indien, som repræsenterede 87 % af Indiens samlede eksport til Unionen i UP, og som fandt sted til betydeligt lavere priser end dumpingimporten.

         7.   AFSLUTNING AF ANTIDUMPINGPROCEDUREN

               (106)

               I mangel af en væsentlig årsagssammenhæng mellem dumpingimporten og den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, findes antidumpingforanstaltningerne unødvendige, og derfor bør nærværende antidumpingprocedure afsluttes i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 2.

               (107)

               Klageren og alle andre interesserede parter blev underrettet herom og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger. De indkomne bemærkninger ændrede ikke ved den konklusion, at nærværende antidumpingprocedure bør afsluttes —

         VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
   Artikel 1
   Antidumpingproceduren vedrørende importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Indien, i øjeblikket henhørende under KN-kode 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 og 7318 15 70, afsluttes.
   Artikel 2
   Denne afgørelse træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 22. marts 2012.

            På Kommissionens vegne

         José Manuel BARROSO

            Formand

      (1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51.

      (2)  EUT C 142 af 13.5.2011, s. 30.

      (3)  EUT C 142 af 13.5.2011, s. 36.

      (4)  EUT L 5 af 7.1.2012, s. 1.


title: Rådets Afgørelse af 20. juli 1976 om efterfølger for et udtrædende medlem af Det videnskabelige og tekniske Udvalg

text:
24 . 7 . 76                           De Europæiske Fællesskabers Tidende                           Nr. L 199 /45
                                            RÅDETS AFGØRELSE
                                                  af 20 . juli 1976
            om efterfølger fpr et udtrædende medlem af Det videnskabelige og tekniske
                                                       Udvalg
                                                 (76/ 61 8 / Euratom)
            RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —
            under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europæiske Atomenergifællesskab, sær
            lig artikel 134,
            under henvisning til Rådets afgørelse af 15. oktober 1973 om udskiftning af medlem
            merne af Det videnskabelige og tekniske Udvalg,,
            under henvisning til udtalelse fra Kommissionen , og
            ud fra følgende betragtning :
            en medlemsplads i Det videnskabelige og tekniske Udvalg er blevet ledig som følge af hr.
            Baumgartner's udtræden , som Rådet fik underretning om ved skrivelse af 9 . marts 1976
            fra den franske regering ■ —
            TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE :
                                                      Artikel 1
            J. C. Leny, Directeur Général i FRAMATOME og Président-Directeur Général i FRAMA
            TAG udnævnes til medlem af Det videnskabelige og tekniske Udvalg som efterfølger for
            hr. Baumgartner for resten af dennes mandatperiode, dvs. indtil den 31 . marts 1978 .
                                                      Artikel 2
            Denne udnævnelse får virkning fra den dato, på hvilken Rådet modtager meddelelse om,
            at hr. Leny tager imod den .
            Udfærdiget i Bruxelles, den 20 . juli 1976 .
                                                                       På Rådets vegne
                                                                       M. van der STOEL
                                                                           Formand


Avis juridique important

|

31992D0494

92/494/EØF: Kommissionens afgørelse af 12. oktober 1992 om godtagelse af et tilsagn i forbindelse med antidumpingproceduren vedrørende importen af visse typer elektroniske mikrokredsløb, såkaldte DRAMs (Dynamic Random Access Memories) med oprindelse i Japan og om afslutning af undersøgelsen for den pågældende producents vedkommende

EF-Tidende nr. L 299 af 15/10/1992 s. 0043 - 0044

KOMMISSIONENS AFGOERELSE  af 12. oktober 1992  om godtagelse af et tilsagn i forbindelse med antidumpingproceduren vedroerende importen af visse typer elektroniske mikrokredsloeb, saakaldte DRAMs (Dynamic Random Access Memories) med oprindelse i Japan  og om afslutning af undersoegelsen for den paagaeldende producents vedkommende  (92/494/EOEF)  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -  under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab,  under henvisning til Raadets forordning (EOEF) nr. 2423/88 af 11. juli 1988 om beskyttelse mod dumpingimport eller subsidieret import fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab (1), saerlig artikel 10,  efter konsultation i det raadgivende udvalg, der er nedsat i henhold til naevnte forordning, og  ud fra foelgende betragtninger:  I. TIDLIGERE PROCEDURE  (1) Kommissionen godtog ved forordning (EOEF) nr. 165/90 (2) tilsagn fra flere producerende selskaber i forbindelse med antidumpingproceduren vedroerende importen af visse typer elektroniske mikrokredsloeb, saakaldte DRAMs (Dynamic Random Access Memories)  med oprindelse i Japan, og Raadet indfoerte derefter ved forordning (EOEF) nr. 2112/90 (3), aendret ved forordning (EOEF) nr. 3049/90 (4), en endelig antidumpingtold paa importen af den paagaeldende vare.  (2) Tilsagnene fra de producerende selskaber, som Kommissionen godtog, har til virkning at sikre, at disse producenters salgspriser for DRAM ikke bliver lavere end et bestemt referenceprisniveau, som anses for tilstraekkeligt til i tilfredsstillende  omfang at afhjaelpe den skade, som klagerne paafoeres. Referencepriserne justeres kvartalsvis paa grundlag af en metode, der er fastsat i tilsagnene, samt paa grundlag af produktionsomkostningerne for alle de producerende selskaber, fra hvilke der er  godtaget tilsagn.  II. VARE  (3) De paagaeldende varer er visse typer elektroniske mikrokredsloeb, saakaldte DRAMs som defineret i forordning (EOEF) nr. 2112/90.  Faerdige DRAMs henhoerende under KN-kode 8542 11 12, 8542 11 14, 8542 11 16 og 8542 11 18, DRAM-wafers under KN-kode ex 8542 11 01, DRAM-dice under KN-kode 8542 11 05 (chips) og DRAM-lagerkort (DRAM-moduler) under KN-kode ex 8473 30 10 eller ex 8548 00  00.  III. FORNYET UNDERSOEGELSE  (4) Ved en meddelelse offentliggjort den 25. februar 1992 (5) indledte Kommissionen efter konsultation i det raadgivende udvalg og i overensstemmelse med artikel 14 i forordning (EOEF) nr. 2423/88 en fornyet undersoegelse af forordning (EOEF) nr. 2112/90  for saa vidt angaar DRAMs fremstillet i Japan af Motorola Incorporated (Motorola).  (5) Som led i undersoegelsen indhentede og efterproevede Kommissionen alle oplysninger, som den ansaa for noedvendige med henblik paa denne procedure, og aflagde kontrolbesoeg hos:  - Tohoku Semiconductor Corporation (TSC), Sendai, Japan (et joint venture selskab, der ejes af Motorola og Toshiba).  (6) Den fornyede undersoegelse omfattede perioden 1. juli til 31. december 1991.  IV. UNDERSOEGELSENS RESULTATER  (7) Undersoegelsen viste, at Motorola havde paabegyndt en kommerciel produktion af DRAMs i Japan i oktober 1988 inden for rammerne af sit joint venture, TSC, dvs. efter den indledende undersoegelsesperiode (1. april 1986 til 31. marts 1987). Det blev  endvidere fastslaaet, at joint venture selskabet TSC's produktionskapacitet var fordelt ligeligt mellem moderselskaberne i overensstemmelse med deres respektive produktbehov paa grundlag af regelmaessige prognoser.  (8) Undersoegelsen afsloerede tillige, at Motorola i perioden for denne fornyede undersoegelse ikke havde eksporteret nogen DRAMs til Faellesskabet fremstillet af dets joint venture selskab TSC.  (9) Endelig blev det fastslaaet, at den normale vaerdi for den paagaeldende producent ikke var lavere end tilsagnsreferenceprisen som beregnet for de andre japanske producenter i undersoegelsesperioden.  (10) Der blev ikke foretaget nogen ny undersoegelse med hensyn til skade, da en saadan hverken var blevet begaeret eller fundet hensigtsmaessig.  V. TILSAGN  (11) Paa grundlag af undersoegelsesresultaterne blev det fundet hensigtsmaessigt, at Kommissionen godtog et tilbud om tilsagn fra Motorola, som var identisk med tilsagnene fra de andre japanske producenter. Enhver anden beslutning ville kunne betragtes som  diskriminerende for enten Motorola eller de andre japanske producenter.  (12) Klagerne og Motorola er blevet underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, saerlig hvad angaar beregningen af den normale vaerdi, paa grundlag af hvilken Kommissionen agtede at godtage Motorolas tilsagn, og har haft lejlighed til at  tilkendegive deres mening.  (13) Der blev ikke modtaget kommentarer i denne forbindelse.  (14) Traekker den paagaeldende producent sit tilsagn tilbage, eller har Kommissionen grund til at formode, at det er blevet misligholdt, kan den i overensstemmelse med artikel 10, stk. 6, i forordning (EOEF) nr. 2423/88, straks anvende midlertidig told paa  grundlag af resultaterne og konklusionerne af denne fornyede undersoegelse. Raadet vil ogsaa derefter kunne indfoere en endelig told paa grundlag af de oplysninger, der er indhentet under denne undersoegelse.  (15) Det raadgivende udvalg er blevet hoert om godtagelse af tilsagnet og rejste ingen indsigelse.  (16) Da denne fornyede undersoegelse kun vedroerer omstaendighederne for en enkelt producent i Japan, hverken aendres eller bekraeftes de i forordning (EOEF) nr. 165/90 og (EOEF) nr. 2112/90 omhandlede foranstaltninger jf. artikel 15, stk. 1, i forordning  (EOEF) nr. 2423/88, og datoen for deres bortfald i medfoer af denne bestemmelse forbliver derfor uaendret -  TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE:  Artikel 1  Det tilsagn, der er afgivet af Motorola Incorporated i forbindelse med antidumpingproceduren vedroerende importen af visse typer elektroniske mikrokredsloeb, saakaldte DRAMs (Dynamic Random Access Memories) med oprindelse i Japan, godtages.  Dette tilsagn faar virkning paa dagen for ikrafttraedelsen af Raadets forordning (EOEF) nr. 2967/92 (6) vedroerende aendring af forordning (EOEF) nr. 2112/90.  Artikel 2  Undersoegelsen i forbindelse med den i artikel 1 naevnte antidumpingprocedure afsluttes for Motorolas vedkommende. Udfaerdiget i Bruxelles, den 12. oktober 1992. Paa Kommissionens vegne  Jean DONDELINGER  Medlem af Kommissionen   (1) EFT nr. L 209 af 2. 8. 1988, s. 1. (2) EFT nr. L 20 af 25. 1. 1990, s. 5. (3) EFT nr. L 193 af 25. 7. 1990, s. 1. (4) EFT nr. L 292 af 24. 10. 1990, s. 16. (5) EFT nr. C 50 af 25. 2. 1992, s. 3. (6) Se side 4 i denne Tidende.