title: Decizia (PESC) 2016/2380 a Comitetului politic și de securitate din 13 decembrie 2016 de prelungire a mandatului șefului Misiunii de monitorizare a Uniunii Europene în Georgia (EUMM Georgia) (EUMM GEORGIA/1/2016)

text:
               23.12.2016

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 352/57

         DECIZIA (PESC) 2016/2380 A COMITETULUI POLITIC ȘI DE SECURITATE
   din 13 decembrie 2016
   de prelungire a mandatului șefului Misiunii de monitorizare a Uniunii Europene în Georgia (EUMM Georgia) (EUMM GEORGIA/1/2016)
   COMITETUL POLITIC ȘI DE SECURITATE,
   având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 38 al treilea paragraf,
   având în vedere Decizia 2010/452/PESC a Consiliului din 12 august 2010 privind misiunea de monitorizare a Uniunii Europene în Georgia, EUMM Georgia (1), în special articolul 10 alineatul (1),
   întrucât:

               (1)

               În temeiul Deciziei 2010/452/PESC, Comitetul politic și de securitate (COPS) este autorizat, în conformitate cu articolul 38 al treilea paragraf din tratat, să adopte deciziile relevante privind controlul politic și conducerea strategică a Misiunii de monitorizare a Uniunii Europene în Georgia (EUMM Georgia), inclusiv decizia de numire a unui șef al misiunii.

               (2)

               La 19 decembrie 2014, COPS a adoptat Decizia EUMM Georgia/1/2014 (2), prin care domnul Kęstutis JANKAUSKAS a fost numit șef al Misiunii EUMM Georgia, de la 15 decembrie 2014 până la 14 decembrie 2015.

               (3)

               La 13 noiembrie 2015, COPS a adoptat Decizia (PESC) 2015/2200 (EUMM GEORGIA/1/2015) (3) de prelungire a mandatului domnului Kęstutis JANKAUS în calitate de șef al misiunii EUMM Georgia de la 15 decembrie 2015 până la 14 decembrie 2016.

               (4)

               La 12 decembrie 2016, Consiliul a adoptat Decizia (PESC) 2016/2238 (4) de prelungire a mandatului EUMM Georgia pentru perioada 15 decembrie 2016-14 decembrie 2018.

               (5)

               Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate a propus prelungirea mandatului domnului Kęstutis JANKAUSKAS în calitate de șef al Misiunii EUMM Georgia, pentru perioada 15 decembrie 2016-14 decembrie 2017,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Prin prezenta decizie, mandatul domnului Kęstutis JANKAUSKAS în calitate de șef al Misiunii EUMM Georgia se prelungește până la 14 decembrie 2017.
   Articolul 2
   Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

      Adoptată la Bruxelles, 13 decembrie 2016.

            Pentru Comitetul politic și de securitate

            Președintele

         W. STEVENS

      (1)  JO L 213, 13.8.2010, p. 43.

      (2)  Decizia EUMM GEORGIA/1/2014 a Comitetului politic și de securitate din 19 decembrie 2014 privind numirea șefului misiunii de monitorizare a Uniunii Europene în Georgia (EUMM Georgia) (JO L 369, 24.12.2014, p. 78).

      (3)  Decizia (PESC) 2015/2200 a Comitetului politic și de securitate din 13 noiembrie 2015 de prelungire a mandatului șefului Misiunii de monitorizare a Uniunii Europene în Georgia (EUMM Georgia) (EUMM GEORGIA/1/2015) (JO L 313, 28.11.2015, p. 40).

      (4)  Decizia (PESC) 2016/2238 a Consiliului din 12 decembrie 2016 de modificare a Deciziei 2010/452/PESC privind misiunea de monitorizare a Uniunii Europene în Georgia, EUMM Georgia (JO L 337, 13.12.2016, p. 15).


title: Decizia (UE) 2017/1622 a Parlamentului European din 27 aprilie 2017 privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului general al Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2015, secțiunea VI – Comitetul Economic și Social European

text:
               29.9.2017

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 252/129

         DECIZIA (UE) 2017/1622 A PARLAMENTULUI EUROPEAN
   din 27 aprilie 2017
   privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului general al Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2015, secțiunea VI – Comitetul Economic și Social European
   PARLAMENTUL EUROPEAN,

               —

               având în vedere bugetul general al Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2015 (1),

               —

               având în vedere conturile anuale consolidate ale Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2015 [COM(2016) 475 – C8-0274/2016] (2),

               —

               având în vedere Raportul anual al Curții de Conturi referitor la execuția bugetului privind exercițiul financiar 2015, însoțit de răspunsurile instituțiilor (3),

               —

               având în vedere declarația de asigurare (4) privind fiabilitatea conturilor și legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente întocmită de Curtea de Conturi pentru exercițiul financiar 2015 în temeiul articolului 287 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

               —

               având în vedere articolul 314 alineatul (10) și articolele 317, 318 și 319 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

               —

               având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (5), în special articolele 55, 99, 164, 165 și 166,

               —

               având în vedere articolul 94 și anexa IV la Regulamentul său de procedură,

               —

               având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A8-0144/2017),

               1.

               acordă secretarului general al Comitetului Economic și Social European descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului Comitetului Economic și Social European aferent exercițiului financiar 2015;

               2.

               își prezintă observațiile în cadrul rezoluției de mai jos;

               3.

               încredințează președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie împreună cu rezoluția Parlamentului, ca parte integrantă a acesteia, Comitetului Economic și Social, Consiliului European, Consiliului, Comisiei, Curții de Justiție a Uniunii Europene, Curții de Conturi, Comitetului Regiunilor, Ombudsmanului European, Autorității Europene pentru Protecția Datelor și Serviciului European de Acțiune Externă și de a asigura publicarea acestora în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (seria L).

            Președintele

         Antonio TAJANI

            Secretarul General

         Klaus WELLE

      (1)  JO L 69, 13.3.2015.

      (2)  JO C 380, 14.10.2016, p. 1.

      (3)  JO C 375, 13.10.2016, p. 1.

      (4)  JO C 380, 14.10.2016, p. 147.

      (5)  JO L 298, 26.10.2012, p. 1.


title: Decizia Consiliului din 12 decembrie 2014 de adoptare a poziției Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 6 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2014

text:
               20.12.2014

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 461/18

         DECIZIA CONSILIULUI
   din 12 decembrie 2014
   de adoptare a poziției Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 6 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2014
   (2014/C 461/10)
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 314, coroborat cu Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, în special articolul 106a,
   având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (1), în special articolul 41,
   întrucât:

               —

               bugetul Uniunii pentru exercițiul financiar 2014 a fost adoptat definitiv la 20 noiembrie 2013 (2);

               —

               la 17 octombrie 2014, Comisia a înaintat o propunere care conținea proiectul de buget rectificativ nr. 6 la bugetul general pentru exercițiul financiar 2014;

               —

               la 4 decembrie 2014, Comisia a înaintat o propunere care conținea o scrisoare rectificativă la proiectul de buget rectificativ nr. 6 la bugetul general pentru exercițiul financiar 2014,

         DECIDE:
   Articol unic
   Poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 6 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2014, astfel cum a fost modificat prin scrisoarea rectificativă aferentă acestuia, a fost adoptată la 12 decembrie 2014.
   Textul integral poate fi accesat pentru consultare sau descărcare pe site-ul Consiliului: http://www.consilium.europa.eu/

      Adoptat la Bruxelles, 12 decembrie 2014.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         S. GIANNINI

      (1)  JO L 298, 26.10.2012, p. 1.

      (2)  JO L 51, 20.2.2014, p. 1, cu rectificare în JO L 111, 15.4.2014, p. 96, în JO L 124, 25.4.2014, p. 30 și în JO L 322, 7.11.2014, p. 1.


title: Decizia (PESC) 2017/681 a Comitetului politic și de securitate din 29 martie 2017 privind numirea comandantului forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în zona central-sudică a Mării Mediterane (EUNAVFOR MED operația SOPHIA) și de abrogare a Deciziei (PESC) 2016/1079 (EUNAVFOR MED/1/2017)

text:
               11.4.2017

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 98/18

         DECIZIA (PESC) 2017/681 A COMITETULUI POLITIC ȘI DE SECURITATE
   din 29 martie 2017
   privind numirea comandantului forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în zona central-sudică a Mării Mediterane (EUNAVFOR MED operația SOPHIA) și de abrogare a Deciziei (PESC) 2016/1079 (EUNAVFOR MED/1/2017)
   COMITETUL POLITIC ȘI DE SECURITATE,
   având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 38,
   având în vedere Decizia (PESC) 2015/778 a Consiliului din 18 mai 2015 privind o operație militară a Uniunii Europene în zona central-sudică a Mării Mediterane (EUNAVFOR MED operația SOPHIA) (1), în special articolul 6,
   întrucât:

               (1)

               În temeiul articolului 6 alineatul (1) din Decizia (PESC) 2015/778, Consiliul a autorizat Comitetul politic și de securitate (COPS) să adopte decizii privind numirea comandantului forței UE pentru EUNAVFOR MED operația SOPHIA (denumit în continuare „comandantul forței UE”).

               (2)

               La 23 iunie 2016, COPS a adoptat Decizia (PESC) 2016/1079 (2) de numire a contraamiralului Giuseppe BERUTTI BERGOTTO în funcția de comandant al forței UE.

               (3)

               Comandantul operației UE a recomandat numirea contraamiralului de flotilă Andrea ROMANI, urmând ca acesta să îi succeadă contraamiralului Giuseppe BERUTTI BERGOTTO în funcția de nou comandant al forței UE începând din 4 aprilie 2017.

               (4)

               Comitetul militar al UE susține recomandarea menționată.

               (5)

               Prin urmare, Decizia (PESC) 2016/1079 ar trebui abrogată.

               (6)

               În conformitate cu articolul 5 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la elaborarea și la punerea în aplicare a deciziilor și a acțiunilor Uniunii care au implicații în domeniul apărării,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Contraamiralul de flotilă Andrea ROMANI este numit comandant al forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în zona central-sudică a Mării Mediterane (EUNAVFOR MED operația SOPHIA) cu începere de la 4 aprilie 2017.
   Articolul 2
   Decizia (PESC) 2016/1079 se abrogă cu efect de la 4 aprilie 2017.
   Articolul 3
   Prezenta decizie intră în vigoare la 4 aprilie 2017.

      Adoptată la Bruxelles, 29 martie 2017.

            Pentru Comitetul politic și de securitate

            Președintele

         W. STEVENS

      (1)  JO L 122, 19.5.2015, p. 31.

      (2)  Decizia (PESC) 2016/1079 a Comitetului politic și de securitate din 23 iunie 2016 privind numirea comandantului forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în zona central-sudică a Mării Mediterane (EUNAVFOR MED operația SOPHIA) și de abrogare a Deciziei EUNAVFOR MED/1/2015 (EUNAVFOR MED/2/2016) (JO L 179, 5.7.2016, p. 31).


title: Decizia Comisiei din 1 octombrie 2015 de notificare a unei țări terțe cu privire la posibilitatea de a fi identificată ca țară terță necooperantă în ceea ce privește combaterea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat

text:
               2.10.2015

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 324/6

         DECIZIA COMISIEI
   din 1 octombrie 2015
   de notificare a unei țări terțe cu privire la posibilitatea de a fi identificată ca țară terță necooperantă în ceea ce privește combaterea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat
   (2015/C 324/07)
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului din 29 septembrie 2008 de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat, de modificare a Regulamentelor (CEE) nr. 2847/93, (CE) nr. 1936/2001 și (CE) nr. 601/2004 și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 1093/94 și (CE) nr. 1447/1999 (1), în special articolul 32,
   întrucât:
   1.   INTRODUCERE

               (1)

               Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 („Regulamentul INN”) instituie un sistem al Uniunii pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN).

               (2)

               Capitolul VI din Regulamentul INN definește procedura pentru identificarea țărilor terțe necooperante, demersurile cu privire la astfel de țări, stabilirea unei liste a acestor țări, eliminarea de pe această listă, publicarea listei și eventualele măsuri de urgență.

               (3)

               În conformitate cu articolul 32 din Regulamentul INN, Comisia trebuie să trimită o notificare țărilor terțe cu privire la posibilitatea de a fi identificate ca țări terțe necooperante. Această notificare este de natură preliminară. Notificarea trebuie să se bazeze pe criteriile prevăzute la articolul 31 din Regulamentul INN. De asemenea, Comisia trebuie să întreprindă toate demersurile prevăzute la articolul 32 din regulamentul menționat în ceea ce privește țările terțe notificate. În special, Comisia trebuie să includă în notificare informații privind faptele și motivele esențiale care stau la baza respectivei identificări și să ofere țărilor în cauză posibilitatea de a răspunde și de a furniza elemente de probă care să infirme identificarea sau, după caz, un plan de acțiune destinat să amelioreze situația și măsurile adoptate pentru a o remedia. Comisia trebuie să acorde țărilor terțe notificate o perioadă de timp corespunzătoare pentru a răspunde la notificare și un termen rezonabil pentru a remedia situația.

               (4)

               În conformitate cu articolul 31 din Regulamentul INN, Comisia trebuie să identifice țările terțe pe care le consideră necooperante în ceea ce privește combaterea pescuitului INN. O țară terță trebuie să fie identificată ca necooperantă în cazul în care nu se achită de sarcinile care îi revin în temeiul dreptului internațional în calitatea sa de stat de pavilion, de stat al portului, de stat costier sau de stat de comercializare și care presupun luarea de măsuri de prevenire, descurajare și eliminare a pescuitului INN.

               (5)

               Identificarea țărilor terțe necooperante trebuie să se bazeze pe revizuirea tuturor informațiilor prevăzute la articolul 31 alineatul (2) din Regulamentul INN.

               (6)

               În conformitate cu articolul 33 din Regulamentul INN, Consiliul trebuie să stabilească o listă a țărilor terțe necooperante. Măsurile prevăzute, printre altele, la articolul 38 din Regulamentul INN se aplică acelor țări.

               (7)

               Conceptul de responsabilitate în calitate de stat de pavilion și cel de responsabilitate în calitate de stat costier au fost consolidate în mod constant în cadrul legislației internaționale în domeniul pescuitului și, în prezent, sunt considerate o obligație de „diligență”, care este o obligație de a depune toate eforturile și de a întreprinde toate măsurile posibile pentru a împiedica pescuitul INN. Aceasta include obligația de a adopta măsurile administrative și de executare necesare pentru a asigura faptul că navele de pescuit care arborează pavilionul său, resortisanții săi sau navele de pescuit angajate în operațiuni de pescuit în apele sale nu sunt implicate în activități care încalcă măsurile aplicabile de conservare și gestionare a resurselor biologice marine și, în caz de încălcare a acestora, obligația de a coopera, precum și de a se consulta, cu alte state pentru a investiga și, dacă este necesar, pentru a impune sancțiuni care sunt suficiente pentru a descuraja încălcarea legislației și pentru a îi priva pe contravenienți de beneficiile obținute din activitățile lor ilegale.

               (8)

               În temeiul articolului 20 alineatul (1) din Regulamentul INN, acceptarea certificatelor de captură validate prezentate de țări terțe de pavilion face obiectul unei notificări către Comisie cu privire la mecanismele pentru punerea în aplicare, controlul și asigurarea respectării legilor, a reglementărilor și a măsurilor de conservare și gestionare pe care trebuie să le respecte navele de pescuit ale respectivelor țări terțe.

               (9)

               În conformitate cu articolul 20 alineatul (4) din Regulamentul INN, Comisia trebuie să coopereze pe plan administrativ cu țări terțe în domeniile legate de punerea în aplicare a regulamentului menționat anterior.

         2.   PROCEDURA CU PRIVIRE LA UNIUNEA COMORELOR

               (10)

               Uniunea Comorelor (denumită în continuare „Comore”) nu a prezentat Comisiei notificarea sa în calitate de stat de pavilion în conformitate cu articolul 20 din Regulamentul INN.

               (11)

               În perioada 4-8 mai 2014, Comisia, cu sprijinul Delegației Uniunii Europene pentru Republica Mauritius, Uniunea Comorelor și Republica Seychelles, a efectuat o vizită în Comore, în contextul cooperării administrative prevăzute la articolul 20 alineatul (4) din Regulamentul INN.

               (12)

               Vizita a urmărit verificarea informațiilor privind mecanismele Comorelor pentru punerea în aplicare, controlul și asigurarea respectării legilor, a reglementărilor și a măsurilor de conservare și gestionare care trebuie respectate de navele de pescuit ale acestui stat, precum și privind măsurile adoptate de Comore pentru punerea în aplicare a obligațiilor asumate în cadrul luptei împotriva pescuitului INN.

               (13)

               Raportul final privind vizita a fost trimis Comorelor la 3 iunie 2015. Pe durata vizitei, Comisia a constatat că nu au fost înregistrate progrese sau că au fost înregistrate doar progrese nesemnificative în ceea ce privește remedierea deficiențelor grave pe care autoritățile din Comore s-au angajat să le abordeze în octombrie 2011 (2).

               (14)

               Comorele nu au prezentat observații referitoare la raportul final.

               (15)

               Uniunea Comorelor este membră a Comisiei Tonului din Oceanul Indian (IOTC) și a Comisiei pentru pescuitul din sud-vestul Oceanului Indian (SWIOFC). Uniunea Comorelor a ratificat Convenția Națiunilor Unite din 1982 asupra dreptului mării (UNCLOS).

               (16)

               Uniunea Europeană și Uniunea Comorelor au semnat un Acord de parteneriat în domeniul pescuitului care este în prezent în vigoare (3).

               (17)

               Pentru a evalua conformitatea Uniunii Comorelor cu obligațiile internaționale care îi revin în calitatea sa de stat de pavilion, stat al portului, stat costier sau stat de comercializare, obligații prevăzute în acordurile internaționale menționate la considerentul 15 și stabilite de organizațiile regionale de gestionare a pescuitului (ORGP) relevante indicate în considerentul respectiv, Comisia a căutat, a colectat și a analizat toate informațiile pe care le-a considerat necesare în scopul acestui exercițiu. Actualul cadru juridic intern pentru gestionarea pescuitului din Comore este alcătuit din Codul privind pescuitul și acvacultura stabilit prin Legea nr. 07-011/AU din 29 august 2007 și dintr-un ansamblu de acorduri ministeriale.

               (18)

               Comisia a utilizat, de asemenea, informațiile obținute din datele disponibile publicate de organizațiile regionale de gestionare a pescuitului relevante și informațiile aflate la dispoziția publicului.

         3.   POSIBILITATEA CA UNIUNEA COMORELOR SĂ FIE IDENTIFICATĂ CA ȚARĂ TERȚĂ NECOOPERANTĂ

               (19)

               În conformitate cu articolul 31 alineatul (3) din Regulamentul INN, Comisia a analizat obligațiile Uniunii Comorelor în calitate de stat de pavilion, stat al portului, stat costier sau stat de comercializare. În scopul respectivei revizuiri, Comisia a ținut seama de criteriile enumerate la articolul 31 alineatele (4)-(7) din Regulamentul INN.

         3.1.   Recurența activităților navelor de pescuit INN și a fluxurilor comerciale INN și măsurile întreprinse în această privință [articolul 31 alineatul (4) din Regulamentul INN]

               (20)

               Pe baza informațiilor disponibile publicului, precum și pe baza informațiilor culese de Comisie și a informațiilor furnizate de autoritățile din Comore, Comisia a stabilit că există dovezi care atestă că aproximativ 20 de nave comoriene au fost implicate în activități de pescuit INN în perioada 2010-2015.

               (21)

               Comisia a stabilit că există aproximativ 20 de nave comoriene care operează în afara zonei economice exclusive (ZEE) a Uniunii Comorelor fără o autorizație din partea autorităților comoriene. Acest lucru contravine recomandărilor stabilite la punctul 45 din Planul internațional de acțiune pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (IPOA INN (4)) și la articolul 8.2.2 din Codul de conduită al FAO, care prevăd că statele de pavilion trebuie să se asigure că fiecare dintre navele care au dreptul să arboreze pavilionul lor și care operează în afara apelor lor deține o autorizație valabilă. Acest lucru constituie, de asemenea, o nerespectare a recomandărilor de la punctele 29 și 30 din Orientările voluntare ale FAO privind performanța statului de pavilion (5).

               (22)

               Informații disponibile publicului indică, de asemenea, că două nave comoriene au efectuat o transbordare pe mare în largul coastelor Africii de Vest în 2014 (6). Aceste operațiuni au avut loc fără o autorizație din partea autorităților comoriene. Lipsa controlului din partea Comorelor contravine punctul 49 din IPOA INN, care prevede că statele de pavilion trebuie să se asigure că toate navele lor implicate în operațiuni de transbordare dețin o autorizație prealabilă emisă de statul de pavilion și raportează autorităților naționale.

               (23)

               Mai mult decât atât, autoritățile comoriene au recunoscut că navele comoriene care operează în afara ZEE a Comorelor nu sunt supuse niciunei măsuri de monitorizare, control sau supraveghere. Aceste nave nu raportează poziția lor geografică Centrului comorian de monitorizare a pescuitului și nici nu raportează alte informații, precum date privind capturile sau informații referitoare la debarcări sau transbordări, autorităților comoriene. Aceste încălcări comise de Comore contravin articolului 94 alineatele (1) și (2) din UNCLOS, care prevede că fiecare stat trebuie să asigure în mod efectiv jurisdicția și controlul asupra navelor care arborează pavilionul său. Încălcările menționate contravin, de asemenea, recomandării de la punctul 24 din IPOA INN, care prevede obligația de a efectua un control cuprinzător și eficace al activităților de pescuit, precum și recomandării de la punctul 35 din IPOA INN, care prevede că un stat de pavilion trebuie să se asigure, înainte de înregistrarea unei nave, că își poate îndeplini responsabilitatea de a garanta că nava nu se angajează în activități de pescuit INN. Încălcările menționate contravin, de asemenea, punctelor 31, 32 și 33 din Orientările voluntare ale FAO privind performanța statului de pavilion, care prevăd că statele de pavilion trebuie să pună în aplicare regimuri de control asupra navelor lor și trebuie să instituie regimuri de executare care să includă, printre altele, capacitatea de a detecta și de a lua măsuri de executare împotriva încălcării legilor, reglementărilor și măsurilor internaționale de conservare și gestionare aplicabile. În cele din urmă, din cauza încălcărilor menționate este probabil că navele vizate operează în mod ilegal, iar capturile lor nu sunt declarate.

               (24)

               Având în vedere declarațiile făcute de autoritățile comoriene, Comisia a stabilit că lista navelor care arborează pavilionul Comorelor nu este consolidată. În timp ce autoritatea responsabilă de pescuit nu dispune de informații specifice privind navele comoriene care operează în afara zonei economice exclusive a Comorelor, autoritatea responsabilă de înregistrarea navelor dispune doar de informații parțiale referitoare la statutul registrului comorian. Contrar recomandărilor de la punctul 40 din IPOA INN și de la punctul 19 din Orientările voluntare ale FAO privind performanța statului de pavilion, există o lipsă de cooperare și de schimb de informații între autoritățile responsabile de înregistrarea navelor și cele însărcinate cu activitățile de pescuit. De asemenea, prin nerespectarea acestor puncte, Comore contravine articolului 94 alineatul (2) litera (b) din UNCLOS. În plus, Comore nu respectă recomandarea de la punctul 42 din IPOA INN, care prevede că fiecare stat trebuie să țină un registru al navelor, care să conțină denumirile și caracteristicile navelor aflate sub pavilionul său.

               (25)

               Lipsa cooperării interne descrise la considerentul 24 contravine angajamentului asumat de autoritățile comoriene față de Uniunea Europeană în octombrie 2011, cu privire la stabilirea unei cooperări mai strânse între autoritățile responsabile de înregistrarea navelor și cele însărcinate cu activitățile de pescuit (7).

               (26)

               Lipsa cooperării dintre autoritățile responsabile de înregistrarea navelor și cele însărcinate cu activitățile de pescuit scade capacitatea Comorelor de a monitoriza dimensiunea și capacitatea propriei flote și permite operatorilor ilegali să opereze sub pavilionul Comorelor fără a fi detectați.

               (27)

               Comisia a stabilit că lipsa cooperării dintre autoritățile responsabile de înregistrarea navelor și cele însărcinate cu activitățile de pescuit este agravată de implicarea în procesul de înregistrare a societăților private offshore, care sunt responsabile pentru înscrierea navelor în registru și care pot atribui certificate de înregistrare temporare.

               (28)

               În plus, autoritatea responsabilă de înregistrare nu consultă listele de nave INN stabilite de ORGP înainte de înregistrarea unei nave care intenționează să opereze în afara zonei economice exclusive a Uniunii Comorelor. Acest lucru contravine punctului 36 din IPOA INN, care prevede că statele de pavilion ar trebui să evite înmatricularea navelor care au antecedente în materie de neconformități. Acest lucru sugerează, de asemenea, că este în continuare necesar să se dezvolte proceduri de înregistrare robuste și că există un risc ridicat de desfășurare a unor activități de pescuit INN în cadrul flotei comoriene.

               (29)

               Pe baza informațiilor culese în timpul vizitei efectuate în Comore în mai 2015, Comisia a constatat, de asemenea, că trei nave comoriene au fost autorizate să opereze în apele comoriene fără a fi echipate cu un sistem de monitorizare a navelor (VMS) și fără a avea un observator la bord. Această situație contravine, de asemenea, articolului 94 alineatele (1) și (2) din UNCLOS și dispozițiilor de la punctul 24 din IPOA INN. În plus, aceste nave nu au comunicat autorităților comoriene cantitățile de pește aflate la bord în termenul prevăzut, înainte de debarcarea în Comore. Acest lucru contravine punctului 55 din IPOA INN, care prevede că, înainte de a permite accesul unei nave în port, statele ar trebui să solicite navei respective, printre altele, să își anunțe cu suficient timp în avans intrarea în port și să furnizeze detalii cu privire la ieșirea la pescuit și cantitățile de pește de la bord, pentru a verifica dacă există posibilitatea ca nava în cauză să fi practicat sau să fi sprijinit pescuitul INN. Această situație implică faptul că nu se poate garanta că produsele provenite de la aceste nave nu au fost obținute din activități de pescuit INN.

               (30)

               În temeiul articolului 31 alineatul (4) litera (b) din Regulamentul INN, Comisia a examinat, de asemenea, măsurile adoptate de Comore cu privire la accesul pe piața lor al produselor pescărești provenite din pescuitul INN.

               (31)

               Având în vedere situația descrisă la considerentele 22, 23 și 25, trasabilitatea peștelui și a produselor din pește este împiedicată de lipsa activităților de monitorizare, control și supraveghere, de statutul registrului comorian și de lipsa cooperării dintre autoritățile responsabile de înregistrarea navelor și cele însărcinate cu activitățile de pescuit.

               (32)

               Pe baza informațiilor colectate de la autoritățile comoriene, navele comoriene autorizate să opereze în ZEE a Comorelor au folosit jurnale de pescuit redactate de operatori economici în limbi vorbite în Sri Lanka. Aceste limbi nu sunt înțelese de către inspectorii comorieni din domeniul pescuitului. Potrivit informațiilor colectate în timpul vizitei în Comore din mai 2015, autoritățile comoriene nu au finalizat dezvoltarea modelului lor pentru jurnalul de pescuit. Trasabilitatea nu poate fi garantată prin utilizarea unor jurnale de pescuit redactate într-o limbă neînțeleasă de către inspectorii comorieni din domeniul pescuitului. Această situație împiedică, de asemenea, transparența și contravine punctului 24 din IPOA INN și punctului 33 din Orientările voluntare ale FAO privind performanța statului de pavilion, care prevăd obligația de a efectua un control cuprinzător și eficace al activităților de pescuit de la începutul acestora, prin punctul de debarcare și până la destinația finală. Acest lucru contravine, de asemenea, punctului 71 din IPOA INN, care prevede că statele trebuie să ia măsuri pentru a îmbunătăți transparența piețelor lor pentru a permite trasabilitatea peștelui sau a produselor din pește.

               (33)

               Se reamintește faptul că în considerentul 23 se demonstrează că navele comoriene care operează în afara ZEE a Comorelor nu sunt supuse niciunei forme de control de către autoritățile comoriene. Aceste nave nu dispun de jurnale de pescuit destinate autorităților comoriene și nu transmit autorităților comoriene nicio informație referitoare la activitățile lor de pescuit, la debarcările și transbordările lor. Acest lucru contravine articolului 94 din UNCLOS și încalcă recomandările de la punctele 24 și 35 din IPOA INN, precum și de la punctul 33 din Orientările voluntare ale FAO privind performanța statului de pavilion, întrucât situația această presupune că trasabilitatea peștelui sau a produselor din pește care provin de la aceste nave nu poate fi garantată.

               (34)

               Articolele 11.2 și 11.3 din Codul de conduită al FAO prevăd, de asemenea, că desfășurarea comerțului internațional cu pește și produse pescărești nu ar trebui să compromită dezvoltarea durabilă a pescuitului și ar trebui să se bazeze pe măsuri transparente, precum și pe legi, reglementări și proceduri administrative simple și cuprinzătoare. În plus, articolul 11.1.11 din Codul de conduită al FAO prevede că statele ar trebui să asigure faptul că comerțul intern și internațional de pește și produse pescărești respectă practicile solide de conservare și gestionare prin îmbunătățirea identificării originii peștelui și a produselor pescărești comercializate. IPOA INN oferă, de asemenea, orientări cu privire la măsurile convenite la nivel internațional referitoare la piață (punctele 65-76) care sprijină reducerea sau eliminarea comerțului cu pește și produse din pește provenite din pescuitul INN.

               (35)

               Pe baza informațiilor colectate de către Comisie, precum și a declarațiilor formulate de autoritățile comoriene, în timp ce instalații de prelucrare sunt în curs de dezvoltare în Comore, rămâne să fie instituite sisteme de trasabilitate și certificare robuste. Această situație crește, de asemenea, riscul ca produse provenite din activități de pescuit INN să fie prelucrate și comercializate prin Comore.

               (36)

               Având în vedere situația explicată în prezenta secțiune a deciziei și pe baza tuturor elementelor concrete colectate de Comisie, precum și declarațiile formulate de țara în cauză, s-a putut stabili, în conformitate cu articolul 31 alineatul (3) și cu articolul 31 alineatul (4) literele (a) și (b) din Regulamentul INN, că Uniunea Comorelor nu s-a achitat de sarcinile care îi revin în baza legislației internaționale în calitate de stat de pavilion, de stat al portului, de stat costier și de stat de comercializare în ceea ce privește navele implicate în pescuitul INN și pescuitul INN desfășurat sau sprijinit de navele de pescuit care arborează pavilionul său sau de resortisanții săi și nu a prevenit accesul pe propria piață al produselor pescărești provenind din pescuitul INN.

         3.2.   Nerespectarea obligațiilor legate de cooperare și de asigurarea respectării legii [articolul 31 alineatul (5) din Regulamentul INN]

               (37)

               În conformitate cu articolul 31 alineatul (5) litera (a), Comisia a analizat colaborarea sa cu Uniunea Comorelor pentru a stabili dacă aceasta a cooperat în mod corespunzător răspunzând la întrebări, oferind feedback sau investigând aspectele legate de activitățile de pescuit INN și de activitățile conexe.

               (38)

               În timp ce autoritățile comoriene din domeniul pescuitului au fost în general de cooperante în timpul misiunii, ele nu au răspuns la cererile ulterioare de informații. Comisia a stabilit că această lipsă de cooperare este agravată de statutul registrului comorian și de lipsa de cooperare dintre autoritățile responsabile cu înregistrarea navelor și cele însărcinate cu activitățile de pescuit, astfel cum s-a stabilit în secțiunea 3.1.

               (39)

               În plus, astfel cum se reamintește în considerentul 25, lipsa de cooperare dintre autoritățile responsabile cu înregistrarea navelor și cele însărcinate cu activitățile de pescuit ar fi trebuit să fie abordată în conformitate cu un angajament al Comorelor din octombrie 2011 privind stabilirea unei cooperări mai strânse între aceste autorități (8). Astfel cum s-a stabilit în secțiunea 3.1, nu au fost înregistrate progrese sau au fost înregistrate doar progrese nesemnificative în ceea ce privește remedierea acestei deficiențe grave, Comorele nerespectându-și angajamentul.

               (40)

               Pe parcursul vizitei Comisiei din mai 2015, autoritățile comoriene au informat Comisia că nu pot prezenta Codul maritim, acesta fiind în curs de adoptare. De atunci, Comisia nu a fost informată cu privire la adoptarea textului și nici nu i s-a pus la dispoziție o copie a acestuia.

               (41)

               Mai mult decât atât, autoritățile comoriene au fost invitate să furnizeze Comisiei lista navelor de pescuit comoriene și a navelor comoriene care practică activități legate de pescuit. Comisia nu a primit o copie a acestei liste.

               (42)

               În contextul evaluării generale a îndeplinirii de către Uniunea Comorelor a sarcinilor sale legate de obligațiile care îi revin în calitate de stat de pavilion, Comisia a analizat, de asemenea, dacă Uniunea Comorelor cooperează cu alte state pentru combaterea pescuitului INN.

               (43)

               Comisia a stabilit că, deși Uniunea Comorelor cooperează cu țările din regiunea Oceanului Indian, ea nu cooperează cu țări terțe din afara regiunii în care operează navele comoriene. Astfel cum s-a explicat la considerentul 24, această lipsă a cooperării poate fi o consecință a faptului că autoritățile comoriene dispun de puține informații sau de nicio informație referitoare la navele vizate. Această situație, care evidențiază concluziile secțiunii 3.1, contravine recomandării de la punctul 28 din IPOA INN, care prevede că statele ar trebui să își coordoneze activitățile și să coopereze în lupta împotriva pescuitului INN. Acest lucru nu respectă nici punctul 31 din IPOA INN, care prevede că statele de pavilion ar trebui să ia în considerare încheierea de acorduri sau de înțelegeri cu alte state și să coopereze și în alte moduri în vederea asigurării respectării legilor și măsurilor de conservare și gestionare aplicabile sau a dispozițiilor adoptate la nivel național, regional sau global.

               (44)

               În conformitate cu articolul 31 alineatul (5) litera (b), Comisia a analizat măsurile de executare existente care vizează prevenirea, descurajarea și eliminarea activităților de pescuit INN în Comore.

               (45)

               Comisia a stabilit că autoritățile comoriene nu au raportat luarea de măsuri cu privire la navele menționate în considerentul 23, care au efectuat operațiuni care au inclus o transbordare pe mare în largul coastelor Africii de Vest în 2014.

               (46)

               În ceea ce privește informațiile prezentate în considerentele 21 și 23 și având în vedere declarațiile formulate de Comore, Comisia a stabilit că autoritățile comoriene au fost conștiente de faptul că nave aflate sub pavilionul Comorelor au operat în afara zonei economice exclusive a Uniunii Comorelor și au debarcat în Africa de Vest și Asia, încălcând astfel legile și cerințele comoriene. Cu toate acestea, Comisia a constatat că autoritățile comoriene nu au luat măsuri de executare în ceea ce privește aceste nave.

               (47)

               În plus, Comisia a stabilit în cursul vizitei sale din mai 2015 că cea mai mare parte a flotei comoriene nu transmite informații VMS autorităților comoriene. Această situație evidențiază incapacitatea autorităților de a monitoriza operațiunile navelor comoriene și subminează capacitatea autorităților de a asigura în mod eficace respectarea normelor aplicabile diferitelor zone vizate. Aceste elemente, în combinație cu lipsa cooperării interne și a cooperării cu țările terțe, creează un mediu ideal pentru dezvoltarea activităților de pescuit INN.

               (48)

               Situația descrisă în considerentele 45-47 contravine articolului 94 din UNCLOS. Ea contravine, de asemenea, recomandărilor referitoare la luarea de măsuri de executare în ceea ce privește activitățile de pescuit INN și la sancționarea acestor activități cu suficientă severitate pentru a preveni, a descuraja și a elimina în mod eficace pescuitul INN și pentru a-i priva pe contravenienți de avantajele rezultate din acest tip de pescuit, astfel cum se prevede la articolul 8.2.7 din Codul de conduită al FAO, la punctul 21 din IPOA INN și la punctele 31-33, 35 și 38 din Orientările voluntare ale FAO privind performanța statului de pavilion.

               (49)

               În ceea ce privește cadrul juridic comorian în domeniul pescuitului, autoritățile comoriene au recunoscut în cursul vizitei Comisiei din mai 2015 că este necesară elaborarea unor texte suplimentare de punere în aplicare a Codului privind pescuitul și acvacultura, pentru a asigura coerența dintre legislația națională și normele internaționale și regionale aplicabile.

               (50)

               În plus, Codul comorian privind pescuitul și acvacultura nu include în definiția navelor de pescuit și navele care desfășoară activități legate de pescuit. În plus, deși cadrul juridic comorian acoperă încălcări grave astfel cum sunt definite de dreptul internațional, el nu definește în mod explicit pescuitul INN și, contrar prevederilor de la punctul 18 din IPOA INN, nu prevede în mod expres măsuri de executare și sancțiuni pentru resortisanții care susțin sau sunt implicați în pescuitul INN. În ceea ce privește sistemul de sancționare, trebuie remarcat faptul că amenzile prevăzute în cadrul activităților de pescuit industrial se bazează pe valoarea taxelor pentru acordarea licențelor. Cu toate acestea, categoriile de licențe pentru pescuit definite în legea comoriană se limitează doar la speciile de ton. În consecință, în cazurile de încălcare de către flota industrială care vizează specii demersale sau pelagice nu există amenzi corespunzătoare, ținând cont de lipsa taxelor de acordare a licențelor corespunzătoare. Această situație reduce efectul disuasiv al sistemului de sancționare comorian.

               (51)

               În plus, Uniunea Comorelor nu dispune de un plan național de inspecție pentru a asigura o politică coerentă privind controlul operațiunilor flotei comoriene. Având în vedere dimensiunea flotei comoriene și perspectivele sale de dezvoltare (9), Comore nu are suficienți observatori.

               (52)

               Comorele au un indice de dezvoltare umană scăzut și au fost clasate pe locul 159 din 187 de țări în 2013 (10) potrivit indicelui de dezvoltare umană al Organizației Națiunilor Unite (IDU al ONU). În anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (11), Comorele sunt incluse în categoria țărilor cel mai puțin dezvoltate, în conformitate cu lista beneficiarilor de asistență oficială pentru dezvoltare (AOD) de la 1 ianuarie 2015, elaborată de Comitetul de asistență pentru dezvoltare (CAD) al Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) (12).

               (53)

               În pofida analizei de la considerentul 52, s-a remarcat de asemenea faptul că, pe baza informațiilor obținute în cadrul vizitei Comisiei din mai 2015, nu se poate considera că Uniunea Comorelor nu dispune de resurse financiare. Ceea ce îi lipsește este mai degrabă mediul administrativ necesar pentru a asigura o îndeplinire eficientă și eficace a sarcinilor care îi revin în calitate de stat de pavilion, de stat costier, de stat al portului și de stat comercial.

               (54)

               Având în vedere situația explicată în prezenta secțiune și pe baza tuturor elementelor concrete colectate de Comisie, precum și a tuturor declarațiilor transmise de Uniunea Comorelor, s-a putut stabili că, în conformitate cu articolul 31 alineatele (3) și (5) din Regulamentul INN, Uniunea Comorelor nu și-a îndeplinit sarcinile care îi revin în temeiul dreptului internațional în ceea ce privește eforturile de cooperare și de asigurare a respectării legii.

         3.3.   Nerespectarea obligațiilor de punere în aplicare a normelor internaționale [articolul 31 alineatul (6) din Regulamentul INN]

               (55)

               Uniunea Comorelor a ratificat UNCLOS în 1994 și este parte contractantă la IOTC și la SWIOFC.

               (56)

               În conformitate cu articolul 31 alineatul (6) litera (b), Comisia a analizat toate informațiile referitoare la statutul Comorelor în calitate de parte contractantă la IOTC și SWIOFC.

               (57)

               Potrivit informațiilor obținute din Raportul de conformitate al IOTC privind Comore, publicat la 23 martie 2015 (13), au fost constatate mai multe încălcări repetate în 2014. În special, Comorele nu au raportat capturile nominale de rechini, capturile și efortul de pescuit cu privire la rechini și nici frecvența dimensiunii exemplarelor de rechini (încălcând astfel Rezoluția 05/05 a IOTC), nu au raportat efortul de pescuit și capturile navelor străine cu plasă-pungă care operează în zona lor economică exclusivă (încălcând astfel Rezoluția 10/02 a IOTC) și nu au pus în aplicare regimul de observatori pentru eșantionarea în pescuitul artizanal (încălcând astfel Rezoluția 11/04 a IOTC).

               (58)

               De asemenea, au fost constatate și încălcări izolate. Uniunea Comorelor nu a raportat capturile nominale pentru pescuitul costier, capturile și efortul de pescuit în cadrul activităților de pescuit costier și nici frecvența dimensiunii în cadrul sectorului pescuitului costier (încălcând astfel Rezoluția 10/02 a IOTC).

               (59)

               Nerespectarea prevederilor IOTC de către Comore demonstrează faptul că această țară nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin în calitate de stat de pavilion în temeiul articolului 94 din UNCLOS. Încălcările constatate indică, de asemenea, că Uniunea Comorelor nu respectă recomandările de la punctele 31-33, 35 și 38 din Orientările voluntare ale FAO privind performanța statului de pavilion și de la punctul 24 din IPOA INN.

               (60)

               Cu excepția IOTC și SWIOFC, Comorele nu sunt parte contractantă la alte ORGP. Având în vedere structura flotei comoriene, care nu operează numai în regiunea Oceanului Indian, această constatare subminează eforturile Comorelor de a îndeplini obligațiile prevăzute de UNCLOS, în special pe cele de la articolele 117 și 118.

               (61)

               Mai mult decât atât, cu excepția Convenției UNCLOS, Uniunea Comorelor nu a ratificat alte instrumente juridice internaționale legate de gestionarea pescuitului. Având în vedere importanța stocurilor speciilor de pești anadromi și de pești mari migratori pentru Comore, această constatare subminează eforturile Comorelor de a își îndeplini obligațiile care îi revin în calitate de stat de pavilion, de stat costier, de stat al portului și de stat de comercializare în conformitate cu UNCLOS, în special cu articolele 63 și 64.

               (62)

               În plus, deși în Comore se construiesc infrastructuri portuare dedicate activităților de pescuit, țara nu a ratificat Acordul FAO din 2009 privind măsurile de competența statului portului.

               (63)

               Performanța Uniunii Comorelor în ceea ce privește punerea în aplicare a instrumentelor internaționale nu este în conformitate cu recomandările de la punctul 11 din IPOA INN care încurajează statele, ca o chestiune de prioritate, să ratifice, să accepte sau să adere la Acordul Organizației Națiunilor Unite pentru aplicarea prevederilor UNCLOS în legătură cu conservarea și gestionarea stocurilor de pești anadromi și a stocurilor de pești mari migratori (UNFSA) și Acordul de conformitate al FAO. De asemenea, Comorele nu respectă punctul 14, care prevede că statele ar trebui să pună în aplicare pe deplin și efectiv Codul de conduită și planurile internaționale de acțiune conexe.

               (64)

               Contrar recomandărilor de la punctele 25-27 din IPOA INN, Comorele nu au elaborat un plan național de acțiune împotriva pescuitului INN.

               (65)

               În plus, astfel cum se menționează la considerentul 27, în cursul vizitei efectuate de Comisie s-a constatat că gestionarea registrului comorian este delegată parțial unei societăți private din afara Comorelor. Pe baza informațiilor colectate de Comisie, precum și pe baza declarațiilor făcute de Comore, s-a putut stabili că Uniunea Comorelor nu a garantat că navele care arborează pavilionul comorian au o legătură reală cu această țară. Acest lucru contravine articolului 91 din UNCLOS, care prevede că trebuie să existe o legătură reală între statul de pavilion și navele sale.

               (66)

               Având în vedere situația explicată în această secțiune a deciziei și pe baza tuturor elementelor concrete colectate de Comisie, precum și toate declarațiile făcute de Comore, s-a putut stabili, în conformitate cu articolul 31 alineatele (3) și (6) din Regulamentul INN, că această țară nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul dreptului internațional cu privire la normele, reglementările și măsurile de conservare și gestionare internaționale.

         3.4.   Constrângeri specifice țărilor în curs de dezvoltare [articolul 31 alineatul (7) din Regulamentul INN]

               (67)

               Se reamintește că, potrivit indicelui de dezvoltare umană al Organizației Națiunilor Unite (IDU al ONU), Uniunea Comorelor are un indice de dezvoltare umană scăzut și a fost clasată pe locul 159 din 187 de țări în 2013 (14). De asemenea, se reamintește faptul că, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1905/2006, Comore este inclusă în categoria țărilor cel mai puțin dezvoltate, în conformitate cu lista beneficiarilor de asistență oficială pentru dezvoltare (AOD) de la 1 ianuarie 2015, elaborată de Comitetul de asistență pentru dezvoltare (CAD) al Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) (15).

               (68)

               Deși pot exista, în general, constrângeri specifice legate de capacitate din punctul de vedere al activităților de monitorizare, control și supraveghere, constrângerile specifice ale Comorelor derivate din nivelul său de dezvoltare nu pot justifica deficiențele identificate în secțiunile anterioare. Acest lucru vizează mai ales statutul registrului comorian și absența controlului, în special prin VMS, al unei părți a flotei comoriene, în timp ce Comorele dispun de un centru operațional de monitorizare a pescuitului și au capacitatea de a monitoriza activitățile întreprinse în zona lor economică exclusivă.

               (69)

               Reiese că deficiențele identificate sunt în primul rând o consecință a faptului că lipsește mediul administrativ necesar pentru a asigura îndeplinirea eficientă și efectivă a sarcinilor comoriene în calitate de stat de pavilion, de stat costier, de stat al portului și de stat de comercializare. Această situație este agravată de dezechilibrul dintre dimensiunea flotei comoriene și cea a zonei sale de operare.

               (70)

               De asemenea, este relevant să se remarce faptul că Uniunea Europeană și Uniunea Comorelor au semnat un Acord de parteneriat în domeniul pescuitului (16). În conformitate cu actualul protocol (17) la acest acord, o parte din contribuția financiară plătită Comorelor constă în sprijin financiar sectorial. Sprijinul financiar sectorial are ca scop promovarea dezvoltării pescuitului durabil prin consolidarea capacității administrative și științifice, acordând o atenție deosebită gestionării durabile a pescuitului și activităților de monitorizare, control și supraveghere. Acest lucru ar trebui să contribuie la a sprijini Uniunea Comorelor să îndeplinească obligațiile care îi revin în calitate de stat de pavilion, de stat al portului, de stat costier și de stat de comercializare în temeiul dreptului internațional și să combată pescuitul INN.

               (71)

               În plus, Comore beneficiază de sprijin și din partea inițiativelor regionale, precum proiectul SmartFish, care este finanțat de Uniunea Europeană și pus în aplicare de Comisia pentru Oceanul Indian (COI) și care vizează, printre altele, combaterea pescuitului INN prin intermediul resurselor partajate, al schimbului de informații, al formării și al dezvoltării de regimuri operaționale pentru activitățile de monitorizare, control și supraveghere.

               (72)

               Având în vedere situația explicată în prezenta secțiune și pe baza tuturor elementelor concrete colectate de Comisie, precum și a tuturor declarațiilor transmise de țară, s-a putut stabili că, în conformitate cu articolul 31 alineatul (7) din Regulamentul INN, stadiul de dezvoltare și performanța generală a Comorelor în ceea ce privește gestionarea activităților de pescuit pot fi afectate de nivelul său de dezvoltare. Cu toate acestea, ținând cont de natura deficiențelor constatate în Uniunea Comorelor, nivelul de dezvoltare al Uniunii Comorelor nu poate pe deplin scuza sau justifica performanța sa globală în ceea ce privește activitățile de pescuit în calitate de stat de pavilion, de stat al portului, de stat costier sau de stat de comercializare și insuficiența acțiunilor sale de prevenire, descurajare și eliminare a pescuitului INN.

         4.   CONCLUZIE PRIVIND POSIBILITATEA IDENTIFICĂRII CA ȚARĂ TERȚĂ NECOOPERANTĂ

               (73)

               Având în vedere concluziile la care s-a ajuns cu privire la faptul că Uniunea Comorelor nu și-a îndeplinit sarcinile care îi revin în temeiul dreptului internațional în calitate de stat de pavilion, de stat al portului, de stat costier sau de stat de comercializare și nu a luat măsuri pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului INN, în conformitate cu articolul 32 din Regulamentul INN, această țară ar trebui să fie notificată cu privire la posibilitatea de a fi identificată de către Comisie ca țară terță necooperantă în ceea ce privește combaterea pescuitului INN.

               (74)

               În conformitate cu articolul 32 alineatul (1) din Regulamentul INN, Comisia ar trebui să notifice Uniunea Comorelor cu privire la posibilitatea de a fi identificată ca țară terță necooperantă. De asemenea, Comisia ar trebui să întreprindă toate demersurile prevăzute la articolul 32 din Regulamentul INN în ceea ce privește Uniunea Comorelor. În interesul unei bune administrări, ar trebui să se stabilească un termen în care această țară să poată răspunde în scris la notificare și să rectifice situația.

               (75)

               În afară de aceasta, ar trebui să se precizeze faptul că notificarea Uniunii Comorelor cu privire la posibilitatea de a fi identificată ca țară necooperantă nu exclude și nici nu conduce automat la vreo acțiune ulterioară întreprinsă de Comisie sau de Consiliu în vederea identificării și stabilirii unei liste a țărilor necooperante.

         DECIDE:
   Articol unic
   Uniunea Comorelor este notificată cu privire la posibilitatea de a fi identificată de Comisie ca țară terță necooperantă în ceea ce privește combaterea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat.

      Adoptată la Bruxelles, 1 octombrie 2015.

            Pentru Comisie

         Karmenu VELLA

            Membru al Comisiei

      (1)  JO L 286, 29.10.2008, p. 1.

      (2)  Informații disponibile la adresa: http://ec.europa.eu/fisheries/news_and_events/press_releases/2011/20111031/index_en.htm.

      (3)  Regulamentul (CE) nr. 1563/2006 al Consiliului din 5 octombrie 2006 privind încheierea Acordului de parteneriat în sectorul pescuitului între Comunitatea Europeană și Uniunea Comorelor (JO L 290, 20.10.2006, p. 6).

      (4)  Planul internațional de acțiune pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat, Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură, 2001.

      (5)  Orientările voluntare privind performanța statului de pavilion, martie 2014, disponibile la adresa: http://www.fao.org/3/a-mk052e.pdf.

      (6)  Informații obținute de la Greenpeace, Esperanza West Africa Expedition 2014, mai 2015, disponibile la adresa: http://www.greenpeace.org/eastasia/publications/reports/oceans/2015/Africas-fisheries-paradise-at-a-crossroads/.

      (7)  A se vedea nota de subsol 2.

      (8)  A se vedea nota de subsol 2.

      (9)  Informații disponibile la adresa: http://www.iotc.org/sites/default/files/documents/2015/03/IOTC-2015-CoC12-05_Add_1E_Collection_of_fleet_development_plans.pdf.

      (10)  Informații disponibile la adresa: http://hdr.undp.org/en/content/table-1-human-development-index-and-its-components.

      (11)  Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 de stabilire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare (JO L 378, 27.12.2006, p. 41).

      (12)  Informații disponibile la adresa: http://www.oecd.org/dac/stats/documentupload/DAC%20List%20of%20ODA%20Recipients%202014%20final.pdf.

      (13)  Informații disponibile la adresa: http://www.iotc.org/sites/default/files/documents/2015/04/IOTC-2015-CoC12-CR04E-Comoros.pdf.

      (14)  A se vedea nota de subsol 10.

      (15)  A se vedea nota de subsol 12.

      (16)  A se vedea nota de subsol 3.

      (17)  Decizia 2013/786/UE a Consiliului din 16 decembrie 2013 privind semnarea, în numele Uniunii Europene, și aplicarea provizorie a Protocolului între Uniunea Europeană și Uniunea Comorelor de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului în vigoare între cele două părți JO L 349, 21.12.2013, p. 4 și Protocolul între Uniunea Europeană și Uniunea Comorelor de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului în vigoare între cele două părți (JO L 349, 21.12.2013, p. 5).


title: 2010/281/: Decizia Băncii Centrale Europene din 14 mai 2010 de instituire a unui program privind piețele titlurilor de valoare (BCE/2010/5)

text:
               20.5.2010

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 124/8

         DECIZIA BĂNCII CENTRALE EUROPENE
   din 14 mai 2010
   de instituire a unui program privind piețele titlurilor de valoare
   (BCE/2010/5)
   (2010/281/UE)
   CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 127 alineatul (2) prima liniuță,
   având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene (denumit în continuare „Statutul SEBC”), în special articolul 12.1 al doilea paragraf, articolul 3.1 și articolul 18.1,
   întrucât:

               (1)

               În temeiul articolului 18.1 din Statutul SEBC, băncile centrale naționale ale statelor membre a căror monedă este euro (denumite în continuare „BCN din zona euro”) și Banca Centrală Europeană (BCE) (denumite colectiv „băncile centrale din Eurosistem”) pot efectua operațiuni pe piețele financiare, între altele, prin cumpărarea sau vânzarea directă de instrumente tranzacționabile.

               (2)

               La 9 mai 2010 Consiliul guvernatorilor a stabilit și anunțat public faptul că ar trebui inițiat un program temporar privind piețele titlurilor de valoare (denumit în continuare „programul”), în contextul condițiilor actuale excepționale de pe piețele financiare caracterizate prin tensiuni acute pe anumite segmente de piață care afectează mecanismul de transmitere a politicii monetare și, astfel, aplicarea efectivă a politicii monetare orientate către stabilitatea prețurilor pe termen mediu. În cadrul programului, BCN din zona euro, în conformitate cu cotele lor procentuale din grila de repartiție pentru subscrierea capitalului BCE, și BCE, în contact direct cu contrapărțile, pot interveni în mod direct pe piețele titlurilor de creanță publice și private din zona euro.

               (3)

               Programul face parte din politica monetară unică a Eurosistemului și va fi aplicat pentru o perioadă de timp limitată. Obiectivul acestuia este de a remedia disfuncționalitățile de pe piețele titlurilor de valoare și de a restabili un mecanism adecvat de transmitere a politicii monetare.

               (4)

               Consiliul guvernatorilor va stabili sfera de aplicare a intervențiilor. Acesta a luat notă de declarația autorităților guvernamentale din statele membre din zona euro conform căreia acestea „vor lua toate măsurile necesare pentru îndeplinirea obiectivelor fiscale pentru anul în curs și pentru anii următori în conformitate cu procedurile aplicabile deficitelor excesive” și de angajamentele suplimentare clare asumate de autoritățile guvernamentale din anumite state membre din zona euro în sensul accelerării consolidării fiscale și asigurării sustenabilității finanțelor publice ale acestor state.

               (5)

               Ca parte a politicii monetare unice a Eurosistemului, achiziționarea directă de instrumente de îndatorare tranzacționabile eligibile de către băncile centrale din Eurosistem în cadrul programului ar trebui să fie pusă în aplicare în conformitate cu dispozițiile prezentei decizii,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Instituirea programului privind piețele titlurilor de valoare
   În conformitate cu prezenta decizie, băncile centrale din Eurosistem pot achiziționa următoarele: (a) de pe piața secundară, instrumente de îndatorare tranzacționabile eligibile emise de administrațiile centrale sau de organismele publice din statele membre a căror monedă este euro; și (b) de pe piața primară și secundară, instrumente de îndatorare tranzacționabile eligibile emise de entități de drept privat cu sediul în zona euro.
   Articolul 2
   Criteriile de eligibilitate pentru instrumentele de îndatorare
   Instrumentele de îndatorare tranzacționabile vor fi eligibile pentru achiziționarea directă în cadrul programului dacă îndeplinesc toate condițiile următoare: (a) sunt exprimate în euro; și (b) fie: (i) sunt emise de administrațiile centrale sau de entități de drept public din statele membre a căror monedă este euro; fie (ii) sunt emise de alte entități cu sediul în zona euro care îndeplinesc criteriile privind eligibilitatea activelor prevăzute în capitolul 6 din anexa I la Orientarea BCE/2000/7 din 31 august 2000 privind instrumentele și procedurile de politică monetară ale Eurosistemului (1).
   Articolul 3
   Contrapărți eligibile
   Sunt contrapărți eligibile pentru program: (a) contrapărțile eligibile pentru operațiunile de politică monetară ale Eurosistemului astfel cum sunt definite în secțiunea 2.1 din anexa I la Orientarea BCE/2000/7; și (b) orice alte contrapărți care sunt utilizate de o bancă centrală din Eurosistem pentru plasarea portofoliilor sale de investiții exprimate în euro.
   Articolul 4
   Dispoziție finală
   Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei publicării pe site-ul BCE.

      Adoptată la Frankfurt pe Main, 14 mai 2010.

            Președintele BCE

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  JO L 310, 11.12.2000, p. 1.


title: Decizia Consiliului din 8 iunie 2017 de adoptare a poziției Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 2 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2017

text:
               10.6.2017

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 186/2

         DECIZIA CONSILIULUI
   din 8 iunie 2017
   de adoptare a poziției Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 2 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2017
   (2017/C 186/03)
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 314, coroborat cu Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, în special articolul 106a,
   având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (1), în special articolul 41,
   întrucât:

               —

               Bugetul Uniunii pentru exercițiul financiar 2017 a fost adoptat definitiv la 1 decembrie 2016 (2).

               —

               La 12 aprilie 2017, Comisia a înaintat o propunere care conținea proiectul de buget rectificativ nr. 2 la bugetul general pentru exercițiul financiar 2017,

         DECIDE
   Articol unic
   Poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 2 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2017 a fost adoptată la 8 iunie 2017.
   Textul integral poate fi accesat pentru consultare sau descărcare pe site-ul web al Consiliului: http://www.consilium.europa.eu/

      Adoptată la Bruxelles, 8 iunie 2017.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         U. REINSALU

      (1)  JO L 298, 26.10.2012, p. 1.

      (2)  JO L 51, 28.2.2017, p. 1.


title: Decizia (UE) 2017/1913 a Consiliului din 9 octombrie 2017 privind încheierea Acordului sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Islanda privind preferințele comerciale suplimentare pentru produsele agricole

text:
               24.10.2017

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 274/57

         DECIZIA (UE) 2017/1913 A CONSILIULUI
   din 9 octombrie 2017
   privind încheierea Acordului sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Islanda privind preferințele comerciale suplimentare pentru produsele agricole
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 207 alineatul (4) primul paragraf, coroborat cu articolul 218 alineatul (6) litera (a) punctul (v),
   având în vedere propunerea Comisiei Europene,
   având în vedere aprobarea Parlamentului European,
   întrucât:

               (1)

               Articolul 19 din Acordul privind Spațiul Economic European prevede că părțile contractante se angajează să își continue eforturile pentru a realiza o liberalizare progresivă a schimburilor comerciale cu produse agricole dintre ele.

               (2)

               În conformitate cu Decizia (UE) 2016/2087 (1) a Consiliului, Acordul sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Islanda privind preferințele comerciale suplimentare pentru produsele agricole („acordul”) a fost semnat la 23 martie 2017, sub rezerva încheierii acestuia.

               (3)

               Acordul ar trebui aprobat,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Acordul sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Islanda privind preferințele comerciale suplimentare pentru produsele agricole se aprobă în numele Uniunii.
   Textul acordului este atașat la prezenta decizie.
   Articolul 2
   Președintele Consiliului procedează, în numele Uniunii, la notificarea prevăzută în acord (2).
   Articolul 3
   Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării sale.

      Adoptată la Luxemburg, 9 octombrie 2017.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         S. KIISLER

      (1)  Decizia (UE) 2016/2087 a Consiliului din 14 noiembrie 2016 privind semnarea, în numele Uniunii Europene, a Acordului sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Islanda privind preferințele comerciale suplimentare pentru produsele agricole (JO L 324, 30.11.2016, p. 1).

      (2)  Data intrării în vigoare a acordului va fi publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene de către Secretariatul General al Consiliului.


title: Decizia Consiliului din 3 octombrie 2005 privind semnarea unui protocol la Acordul-cadru privind comerțul și cooperarea dintre Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Coreea, pe de altă parte, având în vedere aderarea Republicii Cehe, a Republicii Estonia, a Republicii Cipru, a Republicii Letonia, a Republicii Lituania, a Republicii Ungare, a Republicii Malta, a Republicii Polone, a Republicii Slovenia și a Republicii Slovace la Uniunea Europeană

text:
Anunţ juridic important

|

32005D0891

Jurnalul Oficial L 332 , 19/12/2005 p. 0001 - 0001 Jurnalul Oficial L 175 , 29/06/2006 p. 0217 - 0217

		20051003Decizia Consiliuluidin 3 octombrie 2005privind semnarea unui protocol la Acordul-cadru privind comerțul și cooperarea dintre Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Coreea, pe de altă parte, având în vedere aderarea Republicii Cehe, a Republicii Estonia, a Republicii Cipru, a Republicii Letonia, a Republicii Lituania, a Republicii Ungare, a Republicii Malta, a Republicii Polone, a Republicii Slovenia și a Republicii Slovace la Uniunea Europeană(2005/891/CE)CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolele 57 alineatul (2), 71, 80 alineatul (2), 133 și 181a coroborate cu articolul 300 alineatul (2) primul paragraf,având în vedere Actul de aderare din 2003, în special articolul 6 alineatul (2),având în vedere propunerea Comisiei,întrucât:(1) La 3 decembrie 2004, Consiliul a autorizat Comisia, în numele Comunității și al statelor sale membre, să deschidă negocierile cu Republica Coreea în vederea adaptării Acordului-cadru privind comerțul și cooperarea dintre Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Coreea, pe de altă parte [1], având în vedere aderarea celor 10 noi state membre la Uniunea Europeană.(2) Negocierile respective au fost încheiate în mod satisfăcător pentru Comisie.(3) Protocolul ar trebui semnat în numele Comunității și al statelor sale membre,DECIDE:Articol unicPreședintele Consiliului este autorizat să numească persoana împuternicită (persoanele împuternicite) să semneze, în numele Comunității și al statelor sale membre, protocolul la Acordul-cadru privind comerțul și cooperarea dintre Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Coreea, pe de altă parte, având în vedere aderarea Republicii Cehe, a Republicii Estonia, a Republicii Cipru, a Republicii Letonia, a Republicii Lituania, a Republicii Ungare, a Republicii Malta, a Republicii Polone, a Republicii Slovenia și a Republicii Slovace la Uniunea Europeană.Textul protocolului se atașează la prezenta decizie.Adoptată la Luxemburg, 3 octombrie 2005.Pentru ConsiliuPreședinteleD. Alexander[1] JO L 90, 30.3.2001, p. 46.--------------------------------------------------


title: 2010/299/: Decizia Comisiei din 21 mai 2010 de abrogare a Deciziei 2002/627/CE de instituire a Grupului entităților europene de reglementare în domeniul rețelelor și serviciilor de comunicații electronice  (Text cu relevanță pentru SEE)

text:
               26.5.2010

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 127/18

         DECIZIA COMISIEI
   din 21 mai 2010
   de abrogare a Deciziei 2002/627/CE de instituire a Grupului entităților europene de reglementare în domeniul rețelelor și serviciilor de comunicații electronice
   (Text cu relevanță pentru SEE)
   (2010/299/UE)
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   întrucât:

               (1)

               După instituirea, în 2002, a cadrului de reglementare a rețelelor și serviciilor de comunicații electronice, în conformitate cu Directivele Parlamentului European și ale Consiliului 2002/21/CE din 7 martie 2002 privind un cadru de reglementare comun pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice (Directivă-cadru) (1), 2002/19/CE din 7 martie 2002 privind accesul la rețelele de comunicații electronice și la infrastructura asociată, precum și interconectarea acestora (Directiva privind accesul) (2), 2002/20/CE din 7 martie 2002 privind autorizarea rețelelor și serviciilor de comunicații electronice (Directiva privind autorizarea) (3) și 2002/22/CE din 7 martie 2002 privind serviciul universal și drepturile utilizatorilor cu privire la rețelele și serviciile electronice de comunicații (directiva privind serviciul universal) (4), Comisia a adoptat Decizia 2002/627/CE (5) care instituie un grup consultativ al autorităților naționale independente de reglementare pentru rețele și servicii de comunicații electronice, denumit Grupul autorităților europene de reglementare în domeniul rețelelor și serviciilor de comunicații electronice (GER).

               (2)

               Grupul a avut o contribuție pozitivă la coerența practicilor de reglementare, facilitând cooperarea dintre autoritățile naționale de reglementare (ANR) și dintre ANR-uri și Comisie și constituind o interfață pentru consilierea și asistența oferită Comisiei în domeniul comunicațiilor electronice.

               (3)

               Cadrul de reglementare a comunicațiilor electronice instituit în 2002 a fost modificat prin Directiva 2009/140/CE a Parlamentului European și a Consiliului (6) și Directiva 2009/136/CE a Parlamentului European și a Consiliului (7) și completat prin Regulamentul (CE) nr. 1211/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 noiembrie 2009 de instituire a Organismului autorităților europene de reglementare în domeniul comunicațiilor electronice (OAREC) și a Oficiului (8).

               (4)

               Potrivit Regulamentului (CE) nr. 1211/2009, rolul îndeplinit anterior de GER este consolidat și primește o mai largă recunoaștere în cadrul revizuit, prin înființarea OAREC și prin participarea mai activă a acestuia la elaborarea politicii de reglementare și la mecanismele prevăzute pentru asigurarea unei aplicări coerente a normelor în statele membre. În mod concret, conform regulamentului, OAREC urmează să înlocuiască GER și să funcționeze ca forum exclusiv de cooperare între ANR-uri și între acestea și Comisie, în exercitarea tuturor responsabilităților conferite acestora prin cadrul de reglementare UE.

               (5)

               Prin urmare, Decizia 2002/627/CE trebuie abrogată,

         DECIDE:
   Articol unic
   Decizia 2002/627/CE se abrogă începând de la 1 iunie 2010.

      Adoptată la Bruxelles, 21 mai 2010.

            Pentru Comisie

            Președintele

         José Manuel BARROSO

      (1)  JO L 108, 24.4.2002, p. 33.

      (2)  JO L 108, 24.4.2002, p. 7.

      (3)  JO L 108, 24.4.2002, p. 21.

      (4)  JO L 108, 24.4.2002, p. 51.

      (5)  JO L 200, 30.7.2002, p. 38.

      (6)  JO L 337, 18.12.2009, p. 37.

      (7)  JO L 337, 18.12.2009, p. 11.

      (8)  JO L 337, 18.12.2009, p. 1.


title: Decizia Consiliului din 19 martie 1998 privind repartizarea costurilor de realizare a șabloanelor fotografice pentru formatul uniform al permiselor de ședere

text:
Anunţ juridic important

|

31998D0243

Official Journal L 099 , 31/03/1998 P. 0001 - 0001 Ediţie specială în limba cehă Chapter 19 Volume 01 P. 87  - 87 Ediţie specială în limba estonă Chapter 19 Volume 01 P. 87  - 87 Ediţie specială în limba maghiară Chapter 19 Volume 01 P. 87  - 87 Ediţie specială în limba lituaniană Chapter 19 Volume 01 P. 87  - 87 Ediţie specială în limba letonă Chapter 19 Volume 01 P. 87  - 87 Ediţie specială în limba malteză Chapter 19 Volume 01 P. 87  - 87 Ediţie specială în limba polonă Chapter 19 Volume 01 P. 87  - 87 Ediţie specială în limba slovacă Chapter 19 Volume 01 P. 87  - 87 Ediţie specială în limba slovenă Chapter 19 Volume 01 P. 87  - 87

		19980319Decizia Consiliuluidin 19 martie 1998privind repartizarea costurilor de realizare a șabloanelor fotografice pentru formatul uniform al permiselor de ședere(98/243/JAI)CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul Uniunii Europene, în special articolul K.8 alineatul (2) al doilea paragraf a doua liniuță,având în vedere acțiunea comună din 16 decembrie 1996 adoptată de Consiliu în temeiul articolului K.3 al Tratatului privind Uniunea Europeană cu privire la formatul uniform al permiselor de ședere [1], în special articolul 2 alineatul (1),întrucât adoptarea de către Consiliu a specificațiilor tehnice prevăzute la articolul 2 alineatul (1) din acțiunea comună menționată anterior are drept consecință realizarea de șabloane fotografice pentru formatul uniform al permiselor de ședere;întrucât Regatul Țărilor de Jos și-a declarat disponibilitatea de a realiza șabloane fotografice în numele celorlalte state membre;întrucât costurile realizării șabloanelor fotografice de către Regatul Țărilor de Jos trebuie suportate și de celelalte state membre,DECIDE:Articolul 1Regatul Țărilor de Jos este împuternicit să realizeze, în numele statelor membre, șabloanele fotografice pentru formatul uniform al permiselor de ședere.Articolul 2Cuantumul cheltuielilor care provin din realizarea șabloanelor fotografice pentru formatul uniform al permiselor de ședere, care se ridică la 124667 ECU, este finanțat din contribuțiile statelor membre. Contribuția financiară care trebuie vărsată de statele membre se determină în funcție de raportul dintre produsului intern brut al respectivelor state și totalul produselor interne brute ale statelor membre care servește ca bază pentru finanțarea bugetului general al Comunității Europene pentru exercițiul financiar 1997 [2]. În sensul prezentului articol, "produsul intern brut" înseamnă produsul intern brut definit de Directiva 89/130/CEE Euratom a Consiliului din 13 februarie 1989 privind armonizarea stabilirii produsului național brut la prețul pieței [3].Articolul 3Prezenta decizie intră în vigoare la data publicării sale în Jurnalul Oficial.Adoptată la Bruxelles, 19 martie 1998.Pentru ConsiliuPreședinteleJ. Straw[1] JO L 7, 10.1.1997, p. 1.[2] JO L 44, 14.2.1997, p. 127.[3] JO L 49, 21.2.1989, p. 26.--------------------------------------------------


title: 2009/3/CE: Decizia Comisiei din 18 decembrie 2008 de constituire a rezervelor comunitare de vaccinuri împotriva pestei cabaline africane

text:
               6.1.2009

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 2/9

      DECIZIA COMISIEI

   din 18 decembrie 2008
   de constituire a rezervelor comunitare de vaccinuri împotriva pestei cabaline africane
   (2009/3/CE)
   COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,
   având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,
   având în vedere Decizia 90/424/CEE a Consiliului din 26 iunie 1990 privind anumite cheltuieli în domeniul veterinar (1), în special articolul 6 alineatul (2) și articolul 8,
   având în vedere Directiva 92/35/CEE a Consiliului din 29 aprilie 1992 de stabilire a normelor de control și a măsurilor pentru combaterea pestei cabaline africane (2), în special articolul 12,
   întrucât:

               (1)

               Pesta cabalină africană este o boală transmisă de artropode ecvideelor în special din Africa Subsahariană. Ocazional, boala s-a răspândit în afara Africii ajungând până în India, dar și în Africa de Nord și în Peninsula Iberică, precum și între acestea. Boala este cauzată de un Orbivirus similar virusului care cauzează boala limbii albastre. Cu toate acestea, spre deosebire de boala limbii albastre la ovine și bovine, pesta cabalină africană la cai este aproape întotdeauna fatală.

               (2)

               Prin neutralizarea virusului au fost identificate nouă serotipuri diferite din punct de vedere antigenic ale virusului pestei cabaline africane, dar au fost observate unele reacții încrucișate între serotipurile 1 și 2, 3 și 7, 5 și 8 și 6 și 9, care sunt utilizate la producerea vaccinului.

               (3)

               Circulația persistentă a virusului bolii limbii albastre în anumite state membre este o dovadă suficientă pentru prezența aproape neîntreruptă a vectorilor aferenți în zonele afectate. Virusul pestei cabaline africane și virusul bolii limbii albastre sunt transmise de același vector Culicoides și, prin urmare, riscul introducerii virusului în statele membre nu este neglijabil. Zonele din Comunitate afectate de boala limbii albastre sunt, de asemenea, zonele importante de reproducere pentru populațiile valoroase de cai care, astfel, sunt în mod deosebit amenințate de pesta cabalină africană.

               (4)

               Utilizarea timpurie a vaccinurilor în cazul unui focar de pestă cabalină africană este prevăzută la articolul 6 alineatul (1) litera (d) din Directiva 92/35/CEE a Consiliului. În conformitate cu articolul 9 alineatul (2) din respectiva directivă, Comisia poate lua decizia de a efectua vaccinarea sistematică a ecvideelor împotriva pestei cabaline africane; cu toate acestea, în prezent, industria farmaceutică bazată în statele membre sau înregistrată în Europa de către un producător internațional nu produce niciun vaccin împotriva pestei cabaline africane.

               (5)

               Datorită sprijinului substanțial pe care Comunitatea l-a oferit Spaniei, Portugaliei și, mai târziu, și Marocului, focarul din 1987-1991 din acel ecosistem a fost eradicat, iar din 1993 toate statele membre ale Uniunii Europene îndeplinesc condițiile pentru o țară indemnă de pesta cabalină africană, în conformitate cu criteriile stabilite de legislația comunitară.

               (6)

               Capitolul 12.1 din Codul sanitar pentru animale terestre (denumit în continuare „codul”) al Organizației Mondiale pentru Sănătatea Animalelor (OIE) (3) stabilește, printre altele, normele pentru circulația ecvideelor vaccinate sau seropozitive și prevede orientări de urmat pentru a menține sau a recupera statutul de indemn în urma izbucnirii unei epidemii.

               (7)

               În lipsa unei monografii specifice pentru vaccinurile împotriva pestei cabaline africane în farmacopeea europeană, descrierea de la capitolul 2.5.1 din Manualul de teste diagnostice și vaccinuri pentru animale terestre (4) a vaccinului produs de Onderstepoort Biological Products Ltd (OBP) din Africa de Sud este singura normă autentică disponibilă pentru vaccinurile active atenuate împotriva pestei cabaline africane.

               (8)

               Ținând cont de experiența vaccinării împotriva bolii limbii albastre în statele membre, în scopul de a împiedica introducerea într-un ecosistem a serotipurilor care nu au fost detectate anterior, este necesar să se stabilească capacitatea de a recurge, în caz de urgență, la vaccinuri monovalente care conțin numai serotipul deja prevalent sau care amenință în mod direct regiunea. OBP este în posesia tehnologiei necesare pentru producerea de vaccinuri monovalente atenuate adecvate din cele șapte serotipuri incluse în vaccinurile cu virus viu atenuat trivalente și tetravalente produse în mod obișnuit pentru utilizarea ulterioară combinată în zone endemice, care este eficientă împotriva tuturor celor nouă serotipuri ale virusului pestei cabaline africane.

               (9)

               Astfel, OBP este singurul contractant potențial cu capacitățile necesare pentru a furniza vaccinuri eficiente împotriva pestei cabaline africane, care îndeplinesc normele acceptate la nivel internațional, în sensul articolului 123 alineatul (3) din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2342/2002 al Comisiei din 23 decembrie 2002 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (5).

               (10)

               Manualul OIE indică o perioadă de stabilitate extinsă atunci când vaccinul liofilizat este păstrat între 4 și 8 °C; cu toate acestea, perioada de valabilitate garantată din punct de vedere comercial este stabilită la 2 ani. Prin urmare, ar trebui luată, în timp util, o decizie privind reînnoirea stocurilor de vaccinuri, înainte de expirarea perioadei de valabilitate și ținând cont de situația epidemiologică și de posibila dezvoltare de noi vaccinuri.

               (11)

               Pe baza experienței cu alte rezerve comunitare de vaccinuri și luând în considerare faptul că, în cazul pestei cabaline africane, o campanie primară completă de vaccinare este reprezentată de o primă administrare a vaccinului, urmată de o a doua vaccinare de rapel, un număr total de 100 000 de doze din fiecare dintre cele șapte serotipuri atenuate ar fi suficient pentru un prim răspuns în caz de urgență.

               (12)

               Pentru a proteja ecvideele susceptibile este, prin urmare, oportun să se constituie rezerve comunitare de vaccinuri împotriva pestei cabaline africane și să se asigure disponibilitatea acestora pentru utilizări de urgență în statele membre sau în țările terțe vecine relevante din punct de vedere epidemiologic și care reprezintă un risc special de pestă cabalină africană pentru statele membre.

               (13)

               Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

         DECIDE:
   Articolul 1
   (1)   Pentru utilizarea de urgență, Comunitatea ia măsuri pentru cumpărarea a 100 000 de doze de vaccinuri cu virus viu atenuat monovalente liofilizate, inclusiv diluanții necesari, împotriva fiecăruia dintre serotipurile 1, 2, 3, 4, 6, 7 și 8 de pestă cabalină africană.
   (2)   Măsurile menționate la alineatul (1) includ furnizarea și depozitarea totalului de 700 000 de doze de vaccinuri liofilizate și expedierea, fără întârziere, a vaccinurilor specificate către un loc din Uniunea Europeană sau din vecinătatea sa direct relevantă din punct de vedere epidemiologic, desemnat în caz de urgență de către Comisie.
   Articolul 2
   Costul maxim al măsurilor menționate la articolul 1 este de până la 500 000 EUR pentru o perioadă de doi ani.
   Articolul 3
   Pentru a îndeplini obiectivele articolelor 1 și 2, Comisia încheie, pentru anii 2009 și 2010, un contract de achiziții cu Onderstepoort Biological Products Ltd (OBP) din Africa de Sud privind:

               —

               furnizarea și depozitarea vaccinurilor descrise la articolul 1 alineatul (1);

               —

               livrarea vaccinurilor împreună cu diluanții, așa cum este descris la articolul 1 alineatul (2); precum și

               —

               detaliile privind eliminarea vaccinurilor expirate.

      Adoptată la Bruxelles, 18 decembrie 2008.

            Pentru Comisie

         Androulla VASSILIOU

            Membru al Comisiei

      (1)  JO L 224, 18.8.1990, p. 19.

      (2)  JO L 157, 10.6.1992, p. 19.

      (3)  http://www.oie.int/eng/normes/mcode/en_chapitre_1.12.1.htm

      (4)  http://www.oie.int/eng/normes/mmanual/2008/pdf/2.05.01_AHS.pdf

      (5)  JO L 357, 31.12.2002, p. 1.


title: 2010/158/: Decizia Comisiei din 16 martie 2010 privind anumite măsuri provizorii de protecție referitoare la gripa aviară înalt patogenă de subtip H5N1 la păsările domestice din România [notificată cu numărul C(2010) 1862] (Text cu relevanță pentru SEE)

text:
               17.3.2010

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 67/10

         DECIZIA COMISIEI
   din 16 martie 2010
   privind anumite măsuri provizorii de protecție referitoare la gripa aviară înalt patogenă de subtip H5N1 la păsările domestice din România
   [notificată cu numărul C(2010) 1862]
   (Text cu relevanță pentru SEE)
   (2010/158/UE)
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Directiva 89/662/CEE a Consiliului din 11 decembrie 1989 privind controlul veterinar în cadrul schimburilor intracomunitare în vederea realizării pieței interne (1), în special articolul 9 alineatul (3),
   având în vedere Directiva 90/425/CEE a Consiliului din 26 iunie 1990 privind controalele veterinare și zootehnice aplicabile în schimburile intracomunitare cu anumite animale vii și produse în vederea realizării pieței interne (2), în special articolul 10 alineatul (3),
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 998/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 mai 2003 privind cerințele de sănătate animală aplicabile circulației necomerciale a animalelor de companie și de modificare a Directivei 92/65/CEE a Consiliului (3), în special articolul 18 primul paragraf,
   întrucât:

               (1)

               Gripa aviară este o boală infecțioasă virală a păsărilor, inclusiv a celor domestice. Infecția cu virusurile gripei aviare la păsările domestice cauzează două forme principale ale acestei boli, care se deosebesc prin virulența lor. Forma slab patogenă provoacă în general doar simptome ușoare, în timp ce forma înalt patogenă determină rate foarte mari de mortalitate la majoritatea speciilor de păsări domestice. Boala menționată poate avea un impact sever asupra profitabilității sectorului creșterii păsărilor domestice.

               (2)

               Gripa aviară este prezentă în principal la păsări, dar în anumite condiții se pot întâlni infecții și la om, cu toate că riscul este în general foarte mic.

               (3)

               În cazul apariției unui focar de gripă aviară, există riscul ca agentul patogen să se răspândească la alte exploatații unde există păsări domestice și la păsările sălbatice. Ca rezultat, el se poate răspândi de la un stat membru la altul sau la țări terțe, prin intermediul comerțului cu păsări vii sau cu produse care se obțin de la acestea, precum și prin migrația păsărilor sălbatice.

               (4)

               Directiva 2005/94/CE a Consiliului din 20 decembrie 2005 privind măsurile comunitare de combatere a influenței aviare (4) stabilește măsuri de combatere a ambelor forme de gripă aviară, atât a celei slab patogene, cât și a celei înalt patogene. Articolul 16 din directiva respectivă prevede stabilirea unor zone de protecție, de supraveghere epidemiologică și a altor zone de restricție în eventualitatea apariției unui focar de gripă aviară înalt patogenă.

               (5)

               Decizia 2006/415/CE a Comisiei din 14 iunie 2006 privind anumite măsuri de protecție referitoare la influența aviară de subtip H5N1 la păsările de curte din Comunitate (5) stabilește măsuri de protecție suplimentare care urmează să fie puse în aplicare într-un stat membru afectat de virusul gripei aviare înalt patogene de subtip H5N1 pentru a preveni răspândirea bolii menționate, luând în considerare condițiile epidemiologice specifice ale respectivei tulpini de virus.

               (6)

               Articolul 4 din Decizia 2006/415/CE prevede ca statele membre, imediat după apariția unui focar suspect sau confirmat de gripă aviară înalt patogenă de subtip H5N1, să stabilească o zonă de risc înalt alcătuită din zone de protecție și zone de supraveghere epidemiologică (zona A) și o zonă de risc mic care separă zona A de zonele indemne din statul membru afectat (zona B). Zonele menționate sunt precizate în anexa la decizia respectivă.

               (7)

               România a notificat Comisia cu privire la apariția unui focar de gripă aviară înalt patogenă de subtip H5N1 pe teritoriul său și a luat măsurile necesare în conformitate cu Decizia 2006/415/CE, inclusiv stabilirea zonelor A și B.

               (8)

               Comisia a examinat respectivele măsuri de protecție în colaborare cu România și consideră că limitele zonelor A și B stabilite de autoritatea competentă din statul membru respectiv se află la o distanță suficientă față de locul unde a fost confirmat focarul.

               (9)

               Pentru a preveni orice fel de perturbare inutilă a comerțului din cadrul Uniunii și pentru a evita impunerea de bariere comerciale nejustificate de către țări terțe, este necesar ca, în cel mai scurt timp, să se stabilească la nivelul Uniunii o listă a zonelor A și B din România.

               (10)

               În consecință, în așteptarea următoarei reuniuni a Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, zonele A și B din România, unde se aplică măsurile de protecție prevăzute în Decizia 2006/415/CE, ar trebui precizate în prezenta decizie, iar durata regionalizării respective ar trebui stabilită.

               (11)

               Prezenta decizie va fi reexaminată în cadrul următoarei reuniuni a Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Prezenta decizie stabilește zonele în care se aplică măsurile provizorii de protecție prevăzute de Decizia 2006/415/CE, precum și perioada de aplicare a acestor măsuri.
   Articolul 2
   (1)   Zona menționată în partea A din anexa la prezenta decizie se consideră zonă de risc înalt (zonă A), astfel cum prevede articolul 3 alineatul (1) din Decizia 2006/415/CE.
   (2)   Zona menționată în partea B din anexa la prezenta decizie se consideră zonă de risc mic (zonă B), astfel cum prevede articolul 3 alineatul (2) din Decizia 2006/415/CE.
   Articolul 3
   Prezenta decizie se aplică până la data de 17 aprilie 2010.
   Articolul 4
   Prezenta decizie se adresează statelor membre.

      Adoptată la Bruxelles, 16 martie 2010.

            Pentru Comisie

         John DALLI

            Membru al Comisiei

      (1)  JO L 395, 30.12.1989, p. 13.

      (2)  JO L 224, 18.8.1990, p. 29.

      (3)  JO L 146, 13.6.2003, p. 1.

      (4)  JO L 10, 14.1.2006, p. 16.

      (5)  JO L 164, 16.6.2006, p. 51.

      ANEXĂ

         PARTEA A

      Zona A prevăzută la articolul 2 alineatul (1):

                  Codul de țară ISO

                  Stat membru

                  Zona A

                  Aplicabil până la

                  Codul

                  Denumire

                  RO

                  România

                  00038

                  Zona care cuprinde:

                  17.4.2010

                  Zona de protecție:
                  Letea

                  Zona de supraveghere:

                              C.A. Rosetti

                              Sfiștofca

                              Cardon

         PARTEA B

      Zona B prevăzută la articolul 2 alineatul (2):

                  Codul de țară ISO

                  Stat membru

                  Zona B

                  Aplicabil până la

                  Codul

                  Denumire

                  RO

                  România

                  00038

                  Zonele din județul Tulcea, altele decât cele specificate în zona A

                  17.4.2010


title: 2012/583/UE: Decizia Parlamentului European din 10 mai 2012 privind închiderea conturilor Agenției Europene pentru Securitatea Rețelelor Informatice și a Datelor pentru exercițiul financiar 2010

text:
               17.10.2012

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 286/228

         DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN
   din 10 mai 2012
   privind închiderea conturilor Agenției Europene pentru Securitatea Rețelelor Informatice și a Datelor pentru exercițiul financiar 2010
   (2012/583/UE)
   PARLAMENTUL EUROPEAN,

               —

               având în vedere conturile anuale ale Agenției Europene pentru Securitatea Rețelelor Informatice și a Datelor pentru exercițiul financiar 2010,

               —

               având în vedere Raportul Curții de Conturi privind conturile anuale ale Agenției Europene pentru Securitatea Rețelelor Informatice și a Datelor pentru exercițiul financiar 2010, însoțit de răspunsurile Agenției (1),

               —

               având în vedere Recomandarea Consiliului din 21 februarie 2012 (06083/2012 – C7-0051/2012),

               —

               având în vedere articolul 319 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

               —

               având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (2), în special articolul 185,

               —

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 460/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 privind instituirea Agenției Europene pentru Securitatea Rețelelor Informatice și a Datelor (3), în special articolul 17,

               —

               având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2343/2002 al Comisiei din 19 noiembrie 2002 privind Regulamentul financiar cadru pentru organismele menționate la articolul 185 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (4), în special articolul 94,

               —

               având în vedere articolul 77 și anexa VI la Regulamentul său de procedură,

               —

               având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A7-0136/2012),

               1.

               aprobă închiderea conturilor Agenției Europene pentru Securitatea Rețelelor Informatice și a Datelor pentru exercițiul financiar 2010;

               2.

               încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie directorului executiv al Agenției Europene pentru Securitatea Rețelelor Informatice și a Datelor, Consiliului, Comisiei și Curții de Conturi și de a asigura publicarea acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (seria L).

            Președintele

         Martin SCHULZ

            Secretarul general

         Klaus WELLE

      (1)  JO C 366, 15.12.2011, p. 15.

      (2)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

      (3)  JO L 77, 13.3.2004, p. 1.

      (4)  JO L 357, 31.12.2002, p. 72.


title: Decizia Consiliului din 10 octombrie 1994 privind Poziția comună definită în temeiul articolului J.2 din Tratatul privind Uniunea Europeană în legătură cu reducerea relațiilor economice și financiare cu acele părți din teritoriul Republicii Bosnia și Herțegovina aflate sub controlul forțelor sârbilor bosniaci

text:
               18/Volumul 01

               RO

               Jurnalul Ofícial al Uniunii Europene

               7

         31994D0672

               L 266/10

               JURNALUL OFÍCIAL AL UNIUNII EUROPENE

      DECIZIA CONSILIULUI

   din 10 octombrie 1994
   privind Poziția comună definită în temeiul articolului J.2 din Tratatul privind Uniunea Europeană în legătură cu reducerea relațiilor economice și financiare cu acele părți din teritoriul Republicii Bosnia și Herțegovina aflate sub controlul forțelor sârbilor bosniaci
   (94/672/PESC)
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană și, în special, articolul J.2 al acestuia,
   având în vedere Rezoluția 942 (1994) a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite din 23 septembrie 1994,
   DECIDE:
   Articolul 1
   Relațiile economice și financiare cu acele părți din teritoriul Republicii Bosnia și Herțegovina aflate sub controlul forțelor sârbilor bosniaci se reduc în conformitate cu dispozițiile relevante ale Rezoluției 942 (1994) a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite din 23 septembrie 1994.
   Articolul 2
   Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial.

      Adoptată la Luxemburg, 10 octombrie 1994.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         Th. WAIGEL