title: Decizia Parlamentului European din 5 mai 2010 referitoare la descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului general al Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2008, Secțiunea V – Curtea de Conturi

text:
               25.9.2010

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 252/89

         DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN
   din 5 mai 2010
   referitoare la descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului general al Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2008, Secțiunea V – Curtea de Conturi
   (2010/501/UE)
   PARLAMENTUL EUROPEAN,
   având în vedere bugetul general al Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2008 (1),
   având în vedere conturile anuale finale ale Comunităților Europene pentru exercițiul financiar 2008 – volumul I (C7-0176/2009) (2),
   având în vedere raportul anual al Curții de Conturi, prezentat autorității care acordă descărcarea de gestiune, referitor la auditurile interne efectuate în 2008,
   având în vedere Raportul anual al Curții de Conturi referitor la execuția bugetului privind exercițiul financiar 2008, însoțit de răspunsurile instituțiilor (3),
   având în vedere Declarația de asigurare privind fiabilitatea conturilor și legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente, întocmită de Curtea de Conturi în temeiul articolului 248 din Tratatul CE (4),
   având în vedere articolul 272 alineatul (10) și articolele 274, 275 și 276 din Tratatul CE, precum și articolul 314 alineatul (10) și articolele 317, 318 și 319 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (5), în special articolele 50, 86, 145, 146 și 147,
   având în vedere articolul 77 și anexa VI la Regulamentul său de procedură,
   având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A7-0097/2010),

               1.

               acordă secretarului general al Curții de Conturi descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului Curții aferent exercițiului financiar 2008;

               2.

               își prezintă observațiile în cadrul rezoluției de mai jos;

               3.

               încredințează președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie împreună cu rezoluția Parlamentului, ca parte integrantă a acesteia, Consiliului, Comisiei, Curții de Justiție a Uniunii Europene, Curții de Conturi, Ombudsmanului European și Autorității Europene pentru Protecția Datelor și de a asigura publicarea acestora în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (seria L).

            Președintele

         Jerzy BUZEK

            Secretarul general

         Klaus WELLE

      (1)  JO L 71, 14.3.2008.

      (2)  JO C 273, 13.11.2009, p. 1.

      (3)  JO C 269, 10.11.2009, p. 1.

      (4)  JO C 273, 13.11.2009, p. 122.

      (5)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.
    ---documentbreak---

               25.9.2010

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 252/90

         REZOLUȚIA PARLAMENTULUI EUROPEAN
   din 5 mai 2010
   conținând observațiile care fac parte integrantă din decizia privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului general al Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2008, secțiunea V – Curtea de Conturi
   PARLAMENTUL EUROPEAN,
   având în vedere bugetul general al Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2008 (1),
   având în vedere conturile anuale finale ale Comunităților Europene pentru exercițiul financiar 2008 – volumul I (C7-0176/2009) (2),
   având în vedere raportul anual al Curții de Conturi, prezentat autorității care acordă descărcarea de gestiune, referitor la auditurile interne efectuate în 2008,
   având în vedere Raportul anual al Curții de Conturi referitor la execuția bugetului privind exercițiul financiar 2008, însoțit de răspunsurile instituțiilor (3),
   având în vedere Declarația de asigurare privind fiabilitatea conturilor și legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente, întocmită de Curtea de Conturi în temeiul articolului 248 din Tratatul CE (4),
   având în vedere articolul 272 alineatul (10) și articolele 274, 275 și 276 din Tratatul CE, precum și articolul 314 alineatul (10) și articolele 317, 318 și 319 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (5), în special articolele 50, 86, 145, 146 și 147,
   având în vedere articolul 77 și anexa VI la Regulamentul său de procedură,
   având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A7-0097/2010),

               1.

               constată că în 2008 Curtea de Conturi a dispus de credite de angajament în valoare totală de 133 milioane EUR (2007: 122 milioane EUR, 2006: 114 milioane EUR), cu o rată de utilizare de 90,66 %, sub rata medie a celorlalte instituții (95,67 %);

               2.

               reamintește că, în ceea ce privește exercițiul financiar 2008, conturile Curții au fost auditate de o firmă externă, PricewaterhouseCoopers (la fel ca în 2007; în exercițiile precedente, de către KPMG), care a ajuns la următoarele concluzii:

                           (a)

                           în ceea ce privește acuratețea conturilor aferente exercițiului financiar 2008: „în opinia noastră, situațiile financiare prezentate oferă o imagine fidelă și reală a poziției financiare a Curții de Conturi Europene la 31 decembrie 2008, precum și a performanței financiare a acesteia și a fluxurilor de numerar pentru exercițiul încheiat la această dată, în conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002, cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2342/2002 al Comisiei din 23 decembrie 2002 de stabilire a normelor de aplicare a respectivului regulament al Consiliului și cu normele contabile ale Curții de Conturi Europene”; precum și

                           (b)

                           în ceea ce privește utilizarea resurselor financiare alocate Curții și caracterul adecvat al procedurilor de control în vigoare în timpul exercițiului financiar 2008: „nu am sesizat nimic care să ne determine să credem că, sub toate aspectele semnificative și potrivit criteriilor descrise anterior: (a) resursele alocate Curții nu au fost utilizate în scopurile pentru care au fost destinate; și (b) procedurile de control instituite nu oferă garanțiile necesare pentru conformitatea operațiunilor financiare cu normele și reglementările în vigoare”;

               3.

               reamintește propunerea sa privind examinarea posibilității de a elabora o structură mai rațională a Curții și solicită Curții să analizeze modele alternative în vederea reducerii numărului total de membri, prin limitarea numărului acestora și prin adoptarea, de exemplu, a unui sistem de rotație bazat pe principiul egalității dintre membri;

               4.

               ia act de eforturile Curții de ameliorare a procedurii de publicare și prezentare a rapoartelor sale anuale; speră că se va putea conveni o procedură pentru această etapă decisivă a procesului de descărcare de gestiune, care să fie utilizată pe viitor, ținându-se cont în mod corespunzător de independența absolută a Curții și de prerogativele comisiei competente;

               5.

               constată că procedura actuală de publicare și prezentare a rapoartelor speciale ale Curții, deși contribuie la identitatea și vizibilitatea acesteia, ridică niște semne de întrebare: cu toate că Parlamentul respectă pe deplin dreptul Curții de a-și prezenta în orice moment observațiile sub forma unor rapoarte speciale, consideră că procedura actuală, care debutează cu prezentarea publică a raportului special și cu conferința de presă a Curții, organizată cu mult înainte de prezentarea raportului special în fața Comisiei pentru control bugetar, s-ar putea să nu reflecte în mod fidel rolul Curții ca instituție raportoare care sprijină Parlamentul și Consiliul în exercitarea funcției lor de control al execuției bugetare;

               6.

               salută faptul că un raport de evaluare inter pares elaborat de o echipă internațională (prezentat în decembrie 2008) a ajuns la o concluzie generală și că raportul a recunoscut că majoritatea recomandărilor fuseseră anticipate în cadrul planului de acțiune redactat înainte de evaluare; salută intenția Curții de a integra celelalte recomandări în Strategia de audit pentru 2009-2012 și eforturile sale de a le pune în aplicare în această perioadă;

               7.

               constată că, deși Curtea a recrutat 97 de persoane în 2008 (48 de funcționari, 18 agenți temporari, 31 de agenți contractuali), numărul total al posturilor vacante la sfârșitul lui 2008 (69) era mai mare decât la sfârșitul lui 2007 (56); ține seama de faptul că Curtea a obținut 22 de posturi suplimentare (853 în total), precum și de lipsa unor laureați adecvați, care a împiedicat Curtea să recruteze numărul de persoane preconizat; solicită Curții să prezinte un raport cu privire la progresele realizate în reducerea întârzierilor din cadrul procedurii sale de recrutare;

               8.

               salută instituirea Comitetului mixt pentru egalitatea de șanse, progresele înregistrate în domeniul tehnologiei informației și în cel al telecomunicațiilor, precum și gestionarea eficientă a spațiului de birouri;

               9.

               constată că raportul pentru 2008 al auditorului intern al Curții a fost predominant pozitiv și salută, în acest context, faptul că cele mai multe recomandări formulate de auditorul intern au fost acceptate și integrate în planuri de acțiune corective; salută instituirea unui cadru de monitorizare a eficienței controalelor interne și adoptarea de indicatori-cheie de performanță;

               10.

               salută noul sistem integrat de gestiune și control financiar (SAP), în funcțiune din 1 ianuarie 2008, care a permis realizarea de economii substanțiale la buget și sporirea eficienței în cazul celor trei instituții implicate (Consiliu, Curtea de Conturi și Curtea de Justiție), dar regretă că sistemul nu a fost aplicat mai devreme de Curtea de Conturi;

               11.

               salută actuala cooperare interinstituțională fructuoasă cu Curtea de Justiție a Uniunii Europene în ceea ce privește formarea profesională;

               12.

               reamintește, în legătură cu declarațiile de interese financiare ale membrilor, că, în conformitate cu Codul de conduită al Curții, membrii acesteia trebuie să prezinte o declarație privind interesele lor financiare președintelui Curții, care garantează păstrarea lor în condiții de confidențialitate, iar aceste declarații nu se publică; își reafirmă poziția conform căreia, în vederea asigurării transparenței, declarațiile de interese financiare ale membrilor tuturor instituțiilor UE ar trebui să fie accesibile pe Internet în cadrul unui registru public și invită Curtea să ia măsurile necesare în această privință;

               13.

               felicită Curtea pentru calitatea raportului său anual de activitate și salută includerea unui capitol care prezintă măsurile adoptate pe parcursul exercițiului financiar în urma deciziilor anterioare ale Parlamentului privind descărcarea de gestiune.

      (1)  JO L 71, 14.3.2008.

      (2)  JO C 273, 13.11.2009, p. 1.

      (3)  JO C 269, 10.11.2009, p. 1.

      (4)  JO C 273, 13.11.2009, p. 122.

      (5)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.


title: Decizia Consiliului din 11 martie 2010 privind semnarea și aplicarea provizorie a Acordului de cooperare în domeniul navigației prin satelit între Uniunea Europeană și statele sale membre și Regatul Norvegiei

text:
               29.10.2010

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 283/11

         DECIZIA CONSILIULUI
   din 11 martie 2010
   privind semnarea și aplicarea provizorie a Acordului de cooperare în domeniul navigației prin satelit între Uniunea Europeană și statele sale membre și Regatul Norvegiei
   (2010/652/UE)
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 172, coroborat cu articolul 218 alineatul (5) și cu articolul 218 alineatul (8) primul paragraf,
   având în vedere propunerea Comisiei Europene,
   întrucât:

               (1)

               Comisia a negociat Acordul de cooperare în domeniul navigației prin satelit cu Regatul Norvegiei (denumit în continuare „acordul”), care a fost parafat la 17 iulie 2009.

               (2)

               Acordul face obiectul ratificării și de către statele membre.

               (3)

               În conformitate cu articolul 12 alineatul (4) din acord, acesta ar trebui să fie aplicat cu titlu provizoriu de către Uniunea Europeană, pentru elementele care țin de competența sa, și de Regatul Norvegiei până la intrarea în vigoare a acestuia.

               (4)

               Acordul ar trebui să fie semnat în numele Uniunii Europene și să fie aplicat cu titlu provizoriu astfel cum se prevede în prezenta decizie,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Semnarea Acordului de cooperare în domeniul navigației prin satelit între Uniunea Europeană și statele sale membre și Regatul Norvegiei se aprobă în numele Uniunii, sub rezerva încheierii acordului respectiv.
   Textul acordului se anexează la prezenta decizie.
   Articolul 2
   Președintele Consiliului este autorizat să desemneze persoana (persoanele) împuternicită (împuternicite) să semneze acordul, în numele Uniunii, sub rezerva încheierii acestuia.
   Articolul 3
   În conformitate cu articolul 12 alineatul (4) din acord, în ceea ce privește elementele care sunt de competența Uniunii, acordul se aplică cu titlu provizoriu, până la intrarea în vigoare a acestuia. Comisia publică un aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, care cuprinde informații privind data aplicării cu titlu provizoriu a acordului.
   Articolul 4
   Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Adoptată la Bruxelles, 11 martie 2010.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         J. BLANCO

    ---documentbreak---

               29.10.2010

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 283/12

         ACORD DE COOPERARE
   în domeniul navigației prin satelit între Uniunea Europeană și statele sale membre și Regatul Norvegiei
   UNIUNEA EUROPEANĂ, denumită de asemenea în continuare „Uniunea”,
   și
   REGATUL BELGIEI,
   REPUBLICA BULGARIA,
   REPUBLICA CEHĂ,
   REGATUL DANEMARCEI,
   REPUBLICA FEDERALĂ GERMANIA,
   REPUBLICA ESTONIA,
   IRLANDA,
   REPUBLICA ELENĂ,
   REGATUL SPANIEI,
   REPUBLICA FRANCEZĂ,
   REPUBLICA ITALIANĂ,
   REPUBLICA CIPRU,
   REPUBLICA LETONIA,
   REPUBLICA LITUANIA,
   MARELE DUCAT AL LUXEMBURGULUI,
   REPUBLICA UNGARĂ,
   MALTA,
   REGATUL ȚĂRILOR DE JOS,
   REPUBLICA AUSTRIA,
   REPUBLICA POLONĂ,
   REPUBLICA PORTUGHEZĂ,
   ROMÂNIA,
   REPUBLICA SLOVENIA,
   REPUBLICA SLOVACĂ,
   REPUBLICA FINLANDA,
   REGATUL SUEDIEI,
   REGATUL UNIT AL MARII BRITANII ȘI IRLANDEI DE NORD,
   părți contractante la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, denumite în continuare „statele membre”,
   pe de o parte, și
   REGATUL NORVEGIEI, denumit în continuare „Norvegia”,
   pe de altă parte,
   Uniunea Europeană, statele membre și Norvegia, denumite colectiv în continuare „părțile”,
   RECUNOSCÂND participarea îndeaproape a Norvegiei la programele Galileo și EGNOS încă din fazele de definire a acestora,
   CONȘTIENTE de evoluțiile înregistrate în domeniul guvernanței, asumării și finanțării programelor GNSS europene în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1321/2004 al Consiliului din 12 iulie 2004 privind crearea unor structuri de gestionare a programelor europene de radionavigație prin satelit (1), astfel cum a fost modificat, și al Regulamentului (CE) nr. 683/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iulie 2008 privind punerea în aplicare în continuare a programelor europene de radionavigație prin satelit (EGNOS și Galileo) (2),
   LUÂND ÎN CONSIDERARE beneficiile unui nivel de protecție echivalent pentru GNSS europene și serviciile acestora în teritoriile părților,
   RECUNOSCÂND intenția Norvegiei de a adopta și de a pune în aplicare în timp util, în teritoriile aflate sub jurisdicția sa, măsuri de asigurare a unui grad de securitate și de siguranță echivalent cu cel asigurat de măsurile aplicabile în Uniunea Europeană,
   RECUNOSCÂND obligațiile părților în conformitate cu dreptul internațional,
   RECUNOSCÂND interesul Norvegiei pentru toate serviciile Galileo, inclusiv pentru serviciul public reglementat (PRS),
   RECUNOSCÂND Acordul între Norvegia și Uniunea Europeană privind procedurile de securitate pentru schimbul de informații clasificate,
   DORIND să stabilească în mod oficial o colaborare strânsă sub toate aspectele programelor GNSS europene,
   CONSIDERÂND Acordul privind Spațiul Economic European (denumit în continuare „Acordul SEE”) drept un temei juridic și instituțional adecvat pentru dezvoltarea cooperării dintre Uniunea Europeană și Norvegia în domeniul navigației prin satelit,
   DORIND să completeze dispozițiile Acordului SEE cu un acord bilateral în domeniul navigației prin satelit în chestiuni de relevanță specifică pentru Norvegia, Uniune și statele membre ale acesteia,
   CONVIN DUPĂ CUM URMEAZĂ:
   Articolul 1
   Obiectivul acordului
   Obiectivul principal al acordului este consolidarea în continuare a cooperării dintre părți prin completarea dispozițiilor aplicabile navigației prin satelit din Acordul SEE.
   Articolul 2
   Definiții
   În sensul prezentului acord:

               (a)

               „sistemele globale de navigație prin satelit (GNSS) europene” cuprind sistemul Galileo și Sistemul european geostaționar mixt de navigare (EGNOS);

               (b)

               „extinderi” înseamnă mecanisme regionale precum EGNOS. Aceste mecanisme permit utilizatorilor GNSS să obțină performanțe îmbunătățite, precum acuratețe, disponibilitate, integritate și fiabilitate sporite;

               (c)

               „Galileo” înseamnă un sistem global de navigație și cronometrare prin satelit european, civil și autonom, aflat sub control civil, pentru furnizarea serviciilor GNSS, proiectat și dezvoltat de către Uniune și statele membre ale acesteia. Exploatarea Galileo poate fi transferată unei părți private.
               Galileo are în vedere servicii de protecție a vieții umane și de căutare și salvare cu acces deschis și comerciale, pe lângă un PRS securizat, cu acces restricționat, pentru satisfacerea nevoilor utilizatorilor autorizați din sectorul public;

               (d)

               „măsură de reglementare” înseamnă orice lege, regulament, politică, normă, procedură, decizie sau dispoziție administrativă similară a unei părți;

               (e)

               „informații clasificate” înseamnă informații, sub orice formă, care necesită protecție împotriva divulgării neautorizate și care ar putea prejudicia, în diverse grade, interesele esențiale, inclusiv securitatea națională, ale părților sau ale unui stat membru. Clasificarea informațiilor este indicată printr-un marcaj de clasificare. Astfel de informații sunt clasificate de către părți în conformitate cu actele cu putere de lege aplicabile și trebuie protejate împotriva pierderii confidențialității, integrității și disponibilității.

         Articolul 3
   Principiile cooperării
   (1)   Părțile convin să aplice următoarele principii în activitățile de cooperare prevăzute de prezentul acord:

               (a)

               Acordul SEE reprezintă baza pentru cooperare în domeniul navigației prin satelit între părți;

               (b)

               libertatea de a furniza servicii de navigație prin satelit în teritoriile părților;

               (c)

               libertatea de a utiliza toate serviciile Galileo și EGNOS, inclusiv PRS, sub rezerva îndeplinirii condițiilor care reglementează utilizarea acestora;

               (d)

               cooperare strânsă în materie de securitate a GNSS prin adoptarea și punerea în aplicare în Uniune și Norvegia a unor măsuri echivalente de securitate pentru GNSS;

               (e)

               respectarea cuvenită de către părți a obligațiilor internaționale cu privire la instalațiile terestre ale GNSS europene.

         (2)   Prezentul acord nu afectează structura instituțională stabilită prin dreptul Uniunii Europene pentru desfășurarea programului Galileo. Prezentul acord nu afectează nici măsurile de reglementare aplicabile, prin care sunt puse în aplicare angajamentele de neproliferare și controlul exporturilor, precum și controlul transferurilor intangibile de tehnologie sau măsurile naționale de securitate.
   Articolul 4
   Spectrul de frecvențe radio
   (1)   Părțile convin să coopereze în cadrul Uniunii Internaționale de Telecomunicații (ITU) în chestiunile referitoare la spectrul de frecvențe radio care privesc sistemele de navigație prin satelit europene, ținând seama de „Memorandum of Understanding on the Management of ITU filings of the Galileo radio-navigation satellite service system” semnat la 5 noiembrie 2004.
   (2)   În acest context, părțile protejează alocările corespunzătoare de frecvențe pentru sistemele de navigație prin satelit europene pentru a asigura disponibilitatea serviciilor acestor sisteme în beneficiul utilizatorilor.
   (3)   Mai mult, părțile recunosc importanța protejării spectrului de frecvențe radio pentru navigație împotriva perturbărilor și interferențelor. În acest scop, părțile identifică sursele de interferență și caută soluții reciproc acceptabile pentru combaterea acestor interferențe.
   (4)   Nicio dispoziție din prezentul acord nu se interpretează ca o derogare de la dispozițiile aplicabile ale ITU, inclusiv de la regulamentele ITU privind radiocomunicațiile.
   Articolul 5
   Instalațiile terestre ale GNSS europene
   (1)   Norvegia ia toate măsurile practicabile pentru a facilita desfășurarea, întreținerea și înlocuirea instalațiilor terestre ale GNSS europene („instalații terestre”) în teritoriile aflate sub jurisdicția sa.
   (2)   Norvegia ia toate măsurile practicabile pentru a asigura protecția și funcționarea continuă și fără perturbări a instalațiilor terestre în teritoriile sale, inclusiv, dacă este cazul, prin mobilizarea autorităților sale de aplicare a legii. Norvegia folosește toate mijloacele practicabile pentru a proteja instalațiile de interferențe radio locale și împotriva tentativelor de piraterie informatică și de ascultare.
   (3)   Relațiile contractuale în ceea ce privește instalațiile terestre vor fi convenite între Comisia Europeană și deținătorul drepturilor de proprietate. Autoritățile norvegiene vor respecta pe deplin statutul special al instalațiilor terestre și vor încerca să obțină acordul prealabil al Comisiei Europene, ori de câte ori este posibil, înaintea întreprinderii oricărei acțiuni privind instalațiile terestre.
   (4)   Norvegia permite accesul continuu și neîngrădit la instalațiile terestre al tuturor persoanelor desemnate sau în alt mod autorizate de Uniunea Europeană. În acest scop, Norvegia stabilește un punct de contact la care se primesc informații cu privire la persoanele care se deplasează la instalațiile terestre și care facilitează în orice alt mod deplasările și activitățile acestor persoane în practică.
   (5)   Arhivele și echipamentele instalațiilor terestre, precum și documentele în tranzit, indiferent de forma acestora, care poartă sigiliu sau marcaj oficial, nu sunt supuse inspecțiilor vamale sau ale poliției.
   (6)   În cazul unei amenințări sau al unui act care compromite securitatea instalațiilor terestre sau a funcționării acestora, Norvegia și Comisia Europeană se informează reciproc fără întârziere în legătură cu evenimentul survenit și cu măsurile pentru remedierea situației. Comisia Europeană poate desemna o altă entitate de încredere pentru a funcționa ca punct de contact cu Norvegia pentru astfel de informații.
   (7)   Părțile vor stabili, printr-un acord separat, proceduri mai detaliate cu privire la chestiunile menționate la alineatele (1)-(6). Aceste proceduri ar trebui să aducă, între altele, clarificări cu privire la inspecții, atribuțiile punctelor de contact, cerințele aplicabile serviciilor de curierat și măsurile împotriva interferențelor radio locale și a tentativelor ostile.
   Articolul 6
   Securitatea
   (1)   Părțile sunt convinse de necesitatea de a proteja sistemele globale de navigație prin satelit împotriva amenințărilor reprezentate de utilizarea necorespunzătoare, interferențe, perturbări și acte ostile. În consecință, părțile iau toate măsurile practicabile, inclusiv, dacă este cazul, încheie acorduri separate pentru a asigura continuitatea, siguranța și securitatea serviciilor de navigație prin satelit și ale infrastructurii aferente, precum și ale activelor critice aflate pe teritoriile lor.
   Comisia Europeană intenționează să elaboreze măsuri pentru a proteja, a controla și a gestiona activele, informațiile și tehnologiile sensibile ale programelor GNSS europene, confruntate cu aceste amenințări și cu proliferarea nedorită.
   (2)   În acest context, Norvegia confirmă intenția sa de a adopta și de a pune în aplicare în timp util, în teritoriile aflate sub jurisdicția sa, măsuri de asigurare a unui grad de securitate și de siguranță echivalent cu cel asigurat de măsurile aplicabile în Uniunea Europeană.
   Recunoscând acest fapt, părțile vor aborda chestiunile referitoare la securitatea GNSS, inclusiv acreditarea, în cadrul comitetelor relevante din structura de guvernanță a GNSS europene. Modalitățile practice și procedurile urmează să fie definite în regulamentele de procedură ale comitetelor relevante, ținând seama, de asemenea, de cadrul Acordului SEE.
   (3)   În cazul producerii unui eveniment în care un astfel de grad de securitate și de siguranță echivalent nu poate fi atins, părțile se consultă în vederea remedierii situației. Dacă este cazul, domeniul de aplicare a cooperării în acest sector poate fi adaptat în consecință.
   Articolul 7
   Schimbul de informații clasificate
   (1)   Schimbul și protecția informațiilor clasificate ale Uniunii sunt conforme cu Acordul între Regatul Norvegiei și Uniunea Europeană privind procedurile de securitate pentru schimbul de informații clasificate (3) semnat la 22 noiembrie 2004, precum și cu modalitățile de punere în aplicare a acordului respectiv.
   (2)   Norvegia poate face schimb de informații clasificate, având marcaj de clasificare la nivel național cu privire la Galileo, cu statele membre cu care a încheiat acorduri bilaterale în acest scop.
   (3)   Părțile urmăresc să instituie un cadru juridic cuprinzător și coerent, care să permită schimbul între ele de informații clasificate cu privire la programul Galileo.
   Articolul 8
   Controlul exporturilor
   (1)   Pentru a asigura aplicarea între părți a unei politici uniforme de control al exporturilor și de neproliferare cu privire la Galileo, Norvegia confirmă intenția sa de a adopta și de a pune în aplicare în timp util, în teritoriile aflate sub jurisdicția sa, măsuri de asigurare a unui grad de control al exporturilor și de neproliferare a tehnologiilor, datelor și componentelor Galileo echivalent cu cel asigurat de măsurile aplicabile în Uniune și în statele membre ale acesteia.
   (2)   În cazul producerii unui eveniment în care un astfel de grad echivalent de control al exporturilor și de neproliferare nu poate fi atins, părțile se consultă în vederea remedierii situației. Dacă este cazul, domeniul de aplicare a cooperării în acest sector poate fi adaptat în consecință.
   Articolul 9
   Serviciul public reglementat
   Norvegia și-a exprimat interesul pentru PRS al Galileo, pe care îl consideră un element important în cadrul participării sale la programele GNSS europene. Părțile convin să abordeze acest aspect după definirea politicilor și a modalităților operaționale care reglementează accesul la PRS.
   Articolul 10
   Cooperarea internațională
   (1)   Părțile recunosc importanța coordonării abordărilor în cadrul forurilor internaționale de standardizare și certificare cu privire la serviciile globale de navigație prin satelit. În special, părțile vor susține în comun dezvoltarea standardelor Galileo și vor promova aplicarea acestora la scară mondială, punând accentul pe interoperabilitatea cu alte GNSS.
   (2)   În consecință, pentru a promova și a transpune în fapte obiectivele prezentului acord, părțile cooperează, după caz, cu privire la toate aspectele apărute referitoare la GNSS, mai ales în cadrul Organizației Aviației Civile Internaționale, al Organizației Maritime Internaționale și al ITU.
   Articolul 11
   Consultarea și soluționarea diferendelor
   Părțile se consultă prompt, la cererea oricăreia dintre ele, asupra oricărei chestiuni care rezultă din interpretarea sau aplicarea prezentului acord. Orice diferende cu privire la interpretarea sau aplicarea prezentului acord se soluționează prin consultarea între părți.
   Articolul 12
   Intrarea în vigoare și denunțarea
   (1)   Prezentul acord intră în vigoare în prima zi a lunii următoare celei în care părțile și-au notificat reciproc încheierea procedurilor necesare în acest scop.
   Notificările se transmit Secretariatului General al Consiliului, care este depozitarul prezentului acord.
   (2)   Expirarea sau denunțarea prezentului acord nu afectează valabilitatea sau durata niciunei înțelegeri convenite în temeiul acestuia, nici drepturile și obligațiile specifice rezultate în domeniul drepturilor de proprietate intelectuală.
   (3)   Prezentul acord poate fi modificat prin consimțământul reciproc, în scris, al părților. Orice modificare intră în vigoare la data primirii ultimei note diplomatice de informare a celeilalte părți cu privire la încheierea procedurilor interne respective, necesare pentru intrarea în vigoare a acesteia.
   (4)   Fără a aduce atingere alineatului (1), Norvegia și Uniunea Europeană, în ceea ce privește elementele care țin de competența sa, convin să aplice prezentul acord cu titlu provizoriu începând cu prima zi a lunii următoare datei la care acestea și-au notificat reciproc încheierea procedurilor necesare în acest scop.
   (5)   Orice parte poate denunța prezentul acord prin transmiterea unui preaviz de șase luni, în scris, celeilalte părți.
   Prezentul acord este redactat în dublu exemplar în limbile bulgară, cehă, daneză, engleză, estonă, finlandeză, franceză, germană, greacă, italiană, letonă, lituaniană, maghiară, malteză, olandeză, polonă, portugheză, română, slovacă, slovenă, spaniolă, suedeză și norvegiană, toate textele fiind în mod egal autentice.

         Voor het Koninkrijk België
         Pour le Royaume de Belgique
         Für das Königreich Belgien

         За Република България

         Za Českou republiku

         På Kongeriget Danmarks vegne

         Für die Bundesrepublik Deutschland

         Eesti Vabariigi nimel

         Thar cheann Na hÉireann
         For Ireland

         Για την Ελληνική Δημοκρατία

         Por el Reino de España

         Pour la République française

         Per la Repubblica italiana

         Για την Κυπριακή Δημοκρατία

         Latvijas Republikas vārdā

         Lietuvos Respublikos vardu

         Pour le Grande-Duché de Luxembourg

         A Magyar Köztársaság részéről

         Għal Malta

         Voor het Koninkrijk der Nederlanden

         Für die Republik Österreich

         W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

         Pela República Portuguesa

         Pentru România

         Za Republiko Slovenijo

         Za Slovenskú republiku

         Suomen tasavallan puolesta
         För Republiken Finland

         För Konungariket Sverige

         For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

         За Европейския съюз
         Por la Unión Europea
         Za Evropskou unii
         For Den Europæiske Union
         Für die Europäische Union
         Euroopa Liidu nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
         For the European Union
         Pour l'Union européenne
         Per l'Union europea
         Eiropas Savienības vārdā
         Europos Sąjunga vardu
         Az Európai Unió részéről
         Għall-Unjoni Ewropea
         Voor de Europese Unie
         W imieniu Unii Europejskiej
         Pela União Europeia
         Pentru Uniunea Europeană
         Za Európsku úniu
         Za Evropsko unijo
         Euroopan unionin puolesta
         För Europeiska unionen

         For Kongeriket Norge

      (1)  JO L 246, 20.7.2004, p. 1.

      (2)  JO L 196, 24.7.2008, p. 1.

      (3)  JO L 362, 9.12.2004, p. 29.


title: Decizia nr. 922/2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 septembrie 2009 privind soluțiile de interoperabilitate pentru administrațiile publice europene (ISA) (Text cu relevanță pentru SEE)

text:
               3.10.2009

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 260/20

      DECIZIA NR. 922/2009/CE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

   din 16 septembrie 2009
   privind soluțiile de interoperabilitate pentru administrațiile publice europene (ISA)
   (Text cu relevanță pentru SEE)
   PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 156 primul paragraf,
   având în vedere propunerea Comisiei,
   având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),
   având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),
   hotărând în conformitate cu procedura menționată la articolul 251 din tratat (3),
   întrucât:

               (1)

               În conformitate cu articolul 154 din tratat, pentru a contribui la realizarea obiectivelor menționate la articolele 14 și 158 din tratat și pentru a permite cetățenilor Uniunii Europene, operatorilor economici și comunităților regionale și locale să beneficieze pe deplin de avantajele care decurg din realizarea unui spațiu fără frontiere interne, Comunitatea ar trebui să contribuie la instituirea și dezvoltarea unor rețele transeuropene, prin intermediul unor acțiuni pentru promovarea interconectivității, interoperabilității și accesibilității rețelelor respective.

               (2)

               Consiliul a subliniat în concluziile sale din 1 decembrie 2005 privind comunicarea Comisiei intitulată „i2010 – O societate informațională europeană pentru creștere și ocuparea forței de muncă” faptul că, pentru realizarea obiectivelor de creștere economică și productivitate, este esențial să existe, atât la nivel european, cât și la nivel național, politici de tehnologie a informației și comunicării (TIC) mai focalizate, mai eficiente și mai integrate. Comisia a fost invitată să încurajeze utilizarea eficientă a TIC în serviciile publice prin schimburi de experiență și să dezvolte abordări comune privind aspecte cheie precum interoperabilitatea și utilizarea eficientă a standardelor deschise.

               (3)

               În rezoluția sa din 14 martie 2006 privind o societate informațională europeană pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă (4), Parlamentul European a solicitat să se accentueze aspectele privind interoperabilitatea și cele mai bune practici ale serviciilor electronice din sectorul public oferite cetățenilor și operatorilor economici, obiectivul principal fiind facilitarea circulației, stabilirii și încadrării în muncă în mod liber și fără obstacole, a cetățenilor în statele membre. Parlamentul European a îndemnat, de asemenea, statele membre să pună în aplicare inițiativele și programele i2010 în cadrul reformei administrațiilor publice ale acestora, în vederea furnizării unor servicii îmbunătățite, mai eficiente și mai ușor accesibile întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) de pe teritoriul lor, precum și cetățenilor lor.

               (4)

               În cadrul Declarației ministeriale de la Manchester din 24 noiembrie 2005, miniștrii responsabili cu politicile TIC au convenit, printre altele, să conlucreze și să colaboreze cu Comisia pentru a partaja instrumentele existente, specificațiile comune, standardele și soluțiile într-un mod mai eficace și pentru a încuraja o dezvoltare comună a soluțiilor, acolo unde este necesar.

               (5)

               În cuprinsul Declarației ministeriale de la Lisabona din 19 septembrie 2007, miniștrii au invitat Comisia, printre altele, să faciliteze cooperarea dintre statele membre și Comisie și să definească, să dezvolte, să pună în aplicare și să monitorizeze interoperabilitatea transfrontalieră și transsectorială și au afirmat că legislația viitoare a Comunității ar trebui să anticipeze și să evalueze în special impactul legislației respective asupra infrastructurilor TIC și a transformării serviciilor.

               (6)

               Având în vedere dezvoltarea rapidă a TIC, există un risc ca statele membre să opteze pentru soluții diferite sau incompatibile și să apară noi e-bariere care ar putea afecta buna funcționare a pieței interne și libertățile de mișcare asociate acesteia. Aceasta ar putea avea efecte negative asupra deschiderii și competitivității piețelor, precum și un impact asupra furnizării anumitor servicii de interes general către cetățeni și întreprinderi, fie cu caracter economic, fie noneconomic. Statele membre și Comisia ar trebui să își intensifice eforturile pentru a evita fragmentarea pieței, pentru a realiza interoperabilitatea și pentru a promova soluții TIC agreate în comun, asigurând în același timp o guvernare adecvată.

               (7)

               Cetățenii și întreprinderile ar beneficia, de asemenea, de soluții comune, reutilizabile și interoperabile, precum și de procese administrative interoperabile de tip „back-office”, întrucât soluțiile și procesele respective ar promova furnizarea transfrontalieră și transsectorială, eficientă și eficace, a serviciilor publice către cetățeni și întreprinderi.

               (8)

               Se impun eforturi continue pentru asigurarea interoperabilității transfrontaliere și transsectoriale, pentru realizarea schimbului de experiență, instituirea și menținerea abordărilor comune și partajate, a specificațiilor, standardelor și soluțiilor, precum și pentru evaluarea implicațiilor TIC ale legislației Comunității în scopul de a sprijini, printre altele, interacțiunile transfrontaliere eficiente și efective în aplicarea legislației comunitare, reducând în același timp sarcinile și costurile administrative.

               (9)

               Pentru a face față acestor provocări, astfel de eforturi trebuie depuse în condiții de strânsă cooperare, coordonare și dialog între Comisie și statele membre, în interacțiune strânsă cu sectoarele responsabile de punerea în aplicare a politicilor Uniunii Europene, și, ori de câte ori este cazul, cu alte părți interesate, acordând atenția cuvenită priorităților și diversității lingvistice a Uniunii Europene, precum și dezvoltării unor abordări comune a aspectelor cheie cum ar fi interoperabilitatea și utilizarea eficientă a standardelor deschise.

               (10)

               Serviciile de infrastructură ar trebui menținute și exploatate într-un mod durabil în conformitate cu Decizia 2004/387/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind furnizarea interoperabilă de servicii de guvernare electronică paneuropene către administrațiile publice, întreprinderi și cetățeni (IDABC) (5), care solicită Comisiei să definească mecanisme pentru asigurarea caracterului financiar și operațional durabil al serviciilor de infrastructură. Astfel de servicii de infrastructură au fost convenite cu statele membre în decursul aplicării Deciziei nr. 1719/1999/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 iulie 1999 privind o serie de orientări, inclusiv identificarea proiectelor de interes comun, pentru rețele transeuropene de schimb electronic de date între administrații (IDA) (6) și a Deciziei nr. 1720/1999/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 iulie 1999 de adoptare a unui ansamblu de acțiuni și de măsuri menite să asigure interoperabilitatea rețelelor transeuropene pentru schimbul electronic de date între administrații (IDA) și accesul la aceste rețele (7), precum și al punerii în aplicare a programului IDABC și a altor programe relevante.

               (11)

               Programul IDABC se încheie în 31 decembrie 2009 și ar trebui să fie urmat de un program al Comunității privind interoperabilitatea soluțiilor pentru administrațiile publice europene (programul ISA) care răspunde provocărilor menționate anterior.

               (12)

               Programul ISA trebuie să se bazeze pe experiența acumulată în cadrul programelor IDA și IDABC. Ar trebui luate în considerare și concluziile rezultate în urma evaluărilor programului IDABC, care abordează chestiuni referitoare la pertinența, eficiența, eficacitatea, utilitatea și coerența programului respectiv. De asemenea ar trebui acordată o atenție deosebită nevoilor exprimate de către utilizatori. S-a demonstrat că o abordare coordonată poate contribui la obținerea unor rezultate mai rapide, de o calitate superioară și care îndeplinesc cerințele administrative, prin utilizarea unor soluții comune și partajate instituite și operate în cooperare cu statele membre. Activitățile în cadrul programelor IDA și IDABC au contribuit deja și continuă să contribuie în mod semnificativ la asigurarea interoperabilității pentru a permite schimbul electronic de informații între administrațiile publice europene, producând și efecte secundare pozitive asupra pieței unice.

               (13)

               La stabilirea priorităților programului ISA, pentru a evita fragmentarea și a asigura o abordare globală, trebuie acordată o atenție deosebită Strategiei de interoperabilitate europene și Cadrului de interoperabilitate european.

               (14)

               Soluțiile instituite sau exploatate conform programului ISA trebuie să se bazeze pe cerere și, în măsura în care acest lucru este posibil, trebuie să facă parte dintr-un ecosistem coerent de servicii care facilitează interacțiunea dintre administrațiile publice europene și care asigură, facilitează sau face posibilă interoperabilitatea transfrontalieră și transsectorială.

               (15)

               Programul ISA trebuie să asigure accesibilitatea cadrelor comune, serviciilor comune și instrumentelor generice care vin în sprijinul interacțiunii transfrontaliere și transsectoriale dintre administrațiile publice europene și trebuie să sprijine de asemenea sectoarele în evaluarea implicațiilor în materie de TIC a legislației comunitare și în planificarea punerii în aplicare a soluțiilor relevante.

               (16)

               Cadrele comune trebuie să includă, printre altele, specificații comune, orientări și metodologii, precum și strategii comune. Aceste cadre comune ar trebui să îndeplinească cerințele legislației comunitare în vigoare.

               (17)

               În timp ce asigură exploatarea și îmbunătățirea serviciilor comune existente instituite în cadrul programelor IDA și IDABC, precum și a altor inițiative similare, programul ISA trebuie să sprijine instituirea, industrializarea, exploatarea și îmbunătățirea unor servicii comune noi, ca reacție la noile nevoi și cerințe.

               (18)

               Având în vedere atribuțiile pe care le au administrațiile locale și regionale în asigurarea funcționării eficiente și interoperabilității administrațiilor publice europene, este important ca soluțiile să ia în considerare necesitățile administrațiilor locale și regionale.

               (19)

               În timp ce asigură îmbunătățirea instrumentelor generice reutilizabile existente, instituite în cadrul programelor IDA și IDABC, precum și în cadrul altor inițiative similare, programul ISA trebuie să sprijine instituirea, furnizarea și îmbunătățirea unor noi instrumente generice reutilizabile, ca reacție la noile nevoi și cerințe apărute, inclusiv prin evaluarea implicațiilor în materie de TIC a legislației comunitare.

               (20)

               În cursul procesului de instituire, îmbunătățire sau exploatare a soluțiilor comune, programul ISA trebuie, ori de câte ori este cazul, să se fondeze sau să fie însoțit de schimbul de experiență și soluții, precum și de schimbul și promovarea bunelor practici. În acest context, ar trebui să fie promovate respectarea Cadrului de interoperabilitate european, precum și deschiderea în ceea ce privește standardele și specificațiile.

               (21)

               Soluțiile instituite sau operate în cadrul programului ISA trebuie să se bazeze pe principiul neutralității și adaptabilității tehnologiei în scopul de a garanta, de asemenea, că cetățenii, întreprinderile și administrațiile sunt liberi să aleagă tehnologia ce va fi utilizată.

               (22)

               Principiile securității, confidențialității și protecției datelor personale trebuie aplicate în toate activitățile desfășurate în cadrul programului ISA.

               (23)

               Deși ar trebui încurajată implicarea tuturor statelor membre în acțiunile din cadrul programului ISA, pot fi inițiate și acțiuni care implică doar un anumit număr de state membre. Statele membre care nu sunt implicate în astfel de acțiuni ar trebui încurajate să se alăture într-o fază ulterioară.

               (24)

               Programul ISA ar trebui să contribuie la punerea în aplicare a oricărei inițiative de continuare a i2010 și, pentru a evita dublarea eforturilor, ar trebui să aibă în vedere și alte programe comunitare în domeniul TIC, în special Programul de sprijin al politicii TIC al Programului-cadru pentru competitivitate și inovare (2007-2013), astfel cum este instituit prin Decizia nr. 1639/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului (8).

               (25)

               Interacțiunea cu sectorul privat și cu alte entități și-a dovedit deja eficiența și valoarea adăugată. Așadar, este recomandat să se caute sinergii cu aceste părți interesate pentru a da prioritate, ori de câte ori este cazul, soluțiilor disponibile pe piață și susținute de aceasta. În acest context, ar trebui continuate activitățile curente de organizare de conferințe, ateliere și alte întâlniri pentru a interacționa cu aceste părți interesate. Ar trebui promovată în continuare utilizarea continuă a platformelor electronice. Ar trebui, de asemenea, utilizate orice alte mijloace adecvate pentru a menține contactul cu aceste părți interesate.

               (26)

               Programul ISA trebuie pus în aplicare în conformitate cu normele comunitare aplicabile achizițiilor publice.

               (27)

               Măsurile necesare punerii în aplicare a prezentei decizii ar trebui adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (9).

               (28)

               Programul ISA trebuie monitorizat și evaluat regulat în vederea reajustărilor.

               (29)

               Trebuie încurajată cooperarea internațională și, din acest punct de vedere, programul ISA trebuie, de asemenea, să fie deschis participării țărilor din Spațiul Economic European și a țărilor candidate. De asemenea, trebuie încurajată cooperarea cu alte țări terțe și cu organizații sau organisme internaționale, în special în cadrul parteneriatului euro-mediteranean și al parteneriatului estic, precum și cu țările vecine, în special cu țările vest-balcanice și cu cele din regiunea Mării Negre.

               (30)

               Ar trebui explorată în continuare posibilitatea utilizării fondurilor de preaderare în vederea facilitării participării țărilor candidate la programul ISA, precum și de cofinanțare, prin fondurile structurale și de către utilizatori, a folosirii cadrelor comune și a instrumentelor generice create și îmbunătățite de programul ISA.

               (31)

               Pentru asigurarea bunei gestionări a resurselor financiare ale Comunității și pentru evitarea proliferării inutile a echipamentelor, repetiției investigațiilor și abordărilor divergente, ar trebui să fie posibil să se utilizeze soluții instituite sau exploatate de programul ISA pentru inițiative noncomunitare, atât timp cât nu sunt angajate costuri pentru bugetul general al Uniunii Europene și principalul obiectiv comunitar al soluției nu este compromis.

               (32)

               Prezenta decizie stabilește pentru programul multianual un pachet financiar care constituie referința principală, în sensul punctului 37 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestionare financiară (10), pentru autoritatea bugetară pe parcursul procedurii bugetare anuale. Acest pachet financiar ar trebui să acopere, de asemenea, cheltuieli legate de măsurile premergătoare, de monitorizare, control, audit și evaluare necesare în mod direct pentru gestionarea programului și realizarea obiectivelor sale și, în special, pentru studii, întâlniri ale experților, măsuri de informare și publicare, cheltuieli legate de sistemele și rețelele ICT pentru schimbul și procesarea de informații, împreună cu toate celelalte cheltuieli aferente asistenței tehnice și administrative pe care Comisia le-ar putea avea pentru gestionarea programului.

               (33)

               Deoarece obiectivele prezentei decizii, respectiv facilitarea interacțiunii electronice transfrontaliere și transsectoriale, eficiente și efective, dintre administrațiile publice europene, care permite furnizarea de servicii publice electronice ce sprijină punerea în aplicare a politicilor și a activităților comunitare, nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre și, prin urmare, având în vedere amploarea și efectele acțiunii propuse, pot fi realizate mai bine la nivelul Comunității, Comunitatea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat în respectivul articol, prezenta decizie nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestor obiective,

         DECIDE:
   Articolul 1
   Obiect și obiectiv
   (1)   Prezenta decizie instituie, pentru perioada 2010-2015, un program privind soluțiile de interoperabilitate pentru administrațiile publice europene, inclusiv pentru administrațiile locale și regionale, precum și pentru instituțiile și organismele comunitare, care oferă soluții comune și partajate care facilitează operabilitatea („programul ISA”).
   (2)   Obiectivul programului ISA este sprijinirea cooperării dintre administrațiile publice europene, prin facilitarea interacțiunii electronice transfrontaliere și transsectoriale, eficiente și efective, dintre aceste administrații, inclusiv organismele care îndeplinesc sarcini publice în numele acestora, permițând astfel furnizarea de servicii publice europene care vin în sprijinul procesului de punere în aplicare a politicilor și a activităților Comunității.
   Articolul 2
   Definiții
   În sensul prezentei decizii se aplică următoarele definiții:

               (a)

               „interoperabilitate” înseamnă capacitatea unor organizații distincte și diverse de a interacționa în scopul realizării unor obiective care aduc beneficii reciproce și sunt convenite mutual, care implică partajarea de informații și cunoștințe între organizații prin intermediul proceselor profesionale pe care acestea le sprijină, utilizând schimbul de date între respectivele sisteme TIC deținute de acestea;

               (b)

               „soluții” înseamnă cadre comune, servicii comune și instrumente generice;

               (c)

               „cadre comune” înseamnă strategii, specificații, metodologii, linii directoare și abordări similare și documente;

               (d)

               „servicii comune” înseamnă aplicații operaționale și infrastructuri de natură generică care îndeplinesc cerințele utilizatorului comun în toate domeniile de politică;

               (e)

               „instrumente generice” înseamnă platforme de referință, platforme partajate și colaborative, componente comune și blocuri cu construcție similară care îndeplinesc cerințele utilizatorului comun în toate domeniile de politică;

               (f)

               „acțiuni” înseamnă studii, proiecte și măsuri însoțitoare;

               (g)

               „măsuri însoțitoare” înseamnă măsuri strategice și de conștientizare, măsuri în sprijinul gestionării programului ISA și măsuri privind împărtășirea experienței, precum și schimbul și promovarea bunelor practici.

         Articolul 3
   Activități
   Programul ISA sprijină și promovează:

               (a)

               instituirea și îmbunătățirea cadrelor comune în sprijinul interoperabilității transfrontaliere și transsectoriale;

               (b)

               evaluarea implicațiilor în materie de TIC a legislației comunitare propuse sau adoptate, precum și planificarea procesului de introducere a sistemelor TIC în sprijinul aplicării acestei legislații;

               (c)

               exploatarea și îmbunătățirea serviciilor comune existente, precum și instituirea, industrializarea, exploatarea și îmbunătățirea unor servicii comune noi, inclusiv interoperabilitatea între sistemele de e-mail securizat – Public Key Infrastructure (PKI);

               (d)

               îmbunătățirea instrumentelor generice reutilizabile existente, precum și instituirea, furnizarea și îmbunătățirea de noi instrumente generice reutilizabile.

         Articolul 4
   Principii generale
   Acțiunile lansate sau continuate în cadrul programului ISA se întemeiază pe următoarele principii:

               (a)

               neutralitatea și adaptabilitatea tehnologică;

               (b)

               deschiderea;

               (c)

               reutilizarea;

               (d)

               confidențialitatea și protecția datelor personale; și

               (e)

               securitatea.

         Articolul 5
   Acțiuni
   (1)   Comunitatea, în colaborare cu statele membre, pune în aplicare acțiunile specificate în programul de lucru deschis menționat la articolul 9, în conformitate cu normele de punere în aplicare stabilite la articolul 8. Aceste acțiuni sunt puse în aplicare de către Comisie.
   (2)   Un studiu are o singură fază și este finalizat prin raportul final.
   (3)   Un proiect are, ori de câte ori este cazul, trei faze:

               (a)

               faza inițială care conduce la elaborarea cartei proiectului;

               (b)

               faza de execuție, al cărei final va fi marcat de raportul de execuție; și

               (c)

               faza operațională care începe în momentul în care o soluție devine disponibilă pentru utilizare.

         Fazele relevante ale proiectului sunt definite în momentul în care acțiunea este inclusă în programul de lucru deschis.
   (4)   Punerea în aplicare a programului ISA este susținută de măsuri însoțitoare.
   Articolul 6
   Carta proiectului și raportul de execuție
   (1)   Carta proiectului conține o descriere a:

               (a)

               domeniului de aplicare, obiectivelor și problemei sau oportunității, inclusiv a beneficiarilor preconizați și a beneficiilor așteptate ale unei soluții, precum și a indicatorilor cantitativi și calitativi utilizați pentru măsurarea acestor beneficii;

               (b)

               abordării, inclusiv a aspectelor organizaționale a proiectului, precum faze, rezultate și etape importante, și a măsurilor pentru facilitarea comunicării multilingve;

               (c)

               părților interesate și a utilizatorilor, precum și a structurilor de guvernanță aferente;

               (d)

               detaliilor soluției, inclusiv a consecvenței și dependențelor sale de alte soluții, o defalcare a costurilor estimate, a planificării și cerințelor, precum și a estimării costurilor totale aferente proprietății, inclusiv a costurilor anuale de exploatare, dacă există;

               (e)

               caracteristicilor soluției; și

               (f)

               constrângerilor, inclusiv a obligațiilor privind securitatea și protecția datelor.

         (2)   Raportul de execuție conține o descriere a:

               (a)

               domeniului de aplicare, obiectivelor și problemei sau oportunității măsurate comparativ cu carta proiectului;

               (b)

               eficacității proiectului, inclusiv a cuantificării realizărilor, costurilor suportate, a planificării și cerințelor reale comparativ cu carta proiectului, a unei analize a recuperării estimate a investiției, precum și a costurilor totale aferente proprietății, inclusiv a costurilor anuale de funcționare;

               (c)

               aspectelor organizaționale, inclusiv a caracterului durabil al structurii guvernanței aplicate și, ori de câte ori este cazul, a recomandărilor pentru o structură a guvernanței postexecuție;

               (d)

               ori de câte ori este cazul, a planului propus pentru ajungerea în faza de exploatare, precum și a indicatorilor de nivel a serviciilor; și

               (e)

               utilizatorului final și a materialului de asistență tehnică disponibil.

         Articolul 7
   Soluții
   (1)   Cadrele comune sunt instituite și menținute cu ajutorul studiilor.
   Studiile constituie, de asemenea, mijloace pentru sprijinirea evaluării implicațiilor în materie de TIC a legislației comunitare propuse sau adoptate, precum și a planificării procesului de introducere a soluțiilor care contribuie la aplicarea acestei legislații.
   (2)   Se publică și se trimit comisiilor competente ale Parlamentului European studii care să fundamenteze viitoarele modificări legislative care să asigure interoperabilitatea sistemelor ICT folosite de administrațiile publice europene.
   (3)   Instrumentele generice sunt instituite și menținute cu ajutorul proiectelor. Proiectele constituie, de asemenea, modalități de instituire, industrializare, exploatare și menținere a serviciilor comune.
   Articolul 8
   Norme de punere în aplicare
   (1)   În cursul punerii în aplicare a programului ISA se acordă atenție deosebită Strategiei de interoperabilitate europene și Cadrului de interoperabilitate european.
   (2)   Este încurajată implicarea celui mai mare număr posibil de state membre într-un studiu sau proiect. Studiile sau proiectele sunt deschise noilor participanți la orice stadiu, iar statele membre care nu participă la aceste studii sau proiecte sunt încurajate să facă acest lucru mai târziu.
   (3)   Pentru a asigura interoperabilitatea între sistemele comunitare și cele naționale, se specifică serviciile comune, cadrele comune și instrumentele generice referitoare la standardele europene în vigoare sau specificațiile deschise sau disponibile publicului pentru schimburile de informații și integrarea serviciilor.
   (4)   Ori de câte ori este cazul, instituirea sau îmbunătățirea soluțiilor se axează sau este însoțită de schimbul de experiență, precum și de schimbul sau promovarea bunelor practici.
   (5)   Pentru a evita duplicarea și pentru a grăbi punerea în aplicare a soluțiilor, sunt luate în considerare, ori de câte ori este cazul, rezultatele obținute de alte inițiative relevante ale Comunității și statelor membre.
   Pentru maximalizarea sinergiilor și pentru asigurarea unor eforturi complementare și combinate, acțiunile sunt coordonate, ori de câte ori este cazul, cu alte inițiative relevante ale Comunității.
   (6)   Inițierea acțiunilor, definirea fazelor acestor acțiuni și elaborarea cartelor proiectului și a rapoartelor de execuție sunt realizate și monitorizate de Comisie ca parte a procesului de punere în aplicare a programului de lucru deschis instituit în conformitate cu articolul 9.
   Articolul 9
   Programul de lucru deschis
   (1)   Comisia instituie un program de lucru deschis pentru punerea în aplicare a acțiunilor pe întreaga durată de aplicare a prezentei decizii.
   (2)   Comisia aprobă programul de lucru deschis și, cel puțin o dată pe an, orice modificare a acestuia.
   (3)   Fără a aduce atingere articolului 10 alineatul (4), procedura de gestionare menționată la articolul 12 alineatul (2) se aplică în legătură cu aprobarea de către Comisie a programului de lucru deschis și a oricăror modificări aduse acestuia.
   (4)   Pentru fiecare acțiune, programul de lucru deschis include, ori de câte ori este cazul:

               (a)

               o descriere a sferei de aplicare, a obiectivelor, a problemei sau oportunității, beneficiarii preconizați și beneficiile așteptate, precum și abordarea organizațională și tehnică;

               (b)

               o defalcare a costurilor estimate și, ori de câte ori este cazul, etapele importante care vor fi atinse.

         (5)   Un proiect poate fi inclus în programul de lucru deschis în oricare dintre fazele sale.
   Articolul 10
   Dispoziții bugetare
   (1)   Fondurile sunt eliberate în funcție de atingerea următoarelor etape importante specifice:

               (a)

               pentru inițierea unui studiu, a unei măsuri însoțitoare sau a fazei inițiale a unui proiect, includerea acțiunii în programul de lucru deschis;

               (b)

               pentru inițierea fazei de execuție a unui proiect, carta proiectului;

               (c)

               pentru inițierea fazei operaționale ulterioare a unui proiect, raportul de execuție.

         (2)   Etapele importante ce vor fi atinse în timpul fazei de execuție, precum și faza operațională, dacă există, sunt definite în programul de lucru deschis.
   (3)   Atunci când un proiect este inclus în programul de lucru deschis în timpul fazei sale de execuție sau operaționale, fondurile sunt eliberate la includerea proiectului respectiv în programul de lucru deschis.
   (4)   Modificările programului de lucru deschis privind alocațiile bugetare pentru mai mult de 400 000 EUR pe acțiune sunt adoptate în conformitate cu procedura de gestionare menționată la articolul 12 alineatul (2).
   (5)   Programul ISA este pus în aplicare în baza normelor comunitare privind achizițiile publice.
   Articolul 11
   Contribuția financiară a Comunității
   (1)   Instituirea și îmbunătățirea cadrelor comune și a instrumentelor generice sunt finanțate integral de programul ISA. Utilizarea acestor cadre și instrumente este finanțată de către utilizatori.
   (2)   Instituirea, industrializarea și îmbunătățirea serviciilor comune sunt finanțate integral de programul ISA. Exploatarea acestor servicii este finanțată integral de programul ISA în măsura în care utilizarea lor poate servi interese comunitare. În alte cazuri, utilizarea serviciilor, inclusiv exploatarea acestora pe o bază descentralizată, este finanțată de către utilizatori.
   (3)   Măsurile însoțitoare sunt finanțate integral de programul ISA.
   Articolul 12
   Comitetul
   (1)   Comisia este asistată de Comitetul privind soluții de interoperabilitate pentru administrațiile publice europene („Comitetul ISA”).
   (2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolele 4 și 7 din Decizia 1999/468/CE, în conformitate cu dispozițiile articolului 8 din aceasta.
   (3)   Termenul prevăzut la articolul 4 alineatul (3) din Decizia 1999/468/CE se stabilește la trei luni.
   Articolul 13
   Monitorizare și evaluare
   (1)   Comisia monitorizează regulat punerea în aplicare a programului ISA. Aceasta analizează sinergiile cu programele comunitare complementare.
   Comisia raportează anual Comitetului ISA cu privire la punerea în aplicare a programului ISA.
   (2)   Soluțiile sunt supuse revizuirii la fiecare doi ani.
   (3)   Programul ISA este supus unei evaluări intermediare și unei evaluări finale, iar rezultatele acestora sunt comunicate Parlamentului European și Consiliului până la data de 31 decembrie 2012 și, respectiv, 31 decembrie 2015. În acest context, comisia competentă a Parlamentului European poate invita Comisia să prezinte rezultatele evaluării și să răspundă la întrebările adresate de membrii săi.
   Evaluările examinează aspecte precum relevanța, eficacitatea, eficiența, utilitatea, durabilitatea, consecvența acțiunilor programului ISA și măsoară performanța comparativ cu obiectivul programului ISA și al programului de lucru deschis. Evaluarea finală examinează, în plus, măsura în care programul ISA și-a îndeplinit obiectivul.
   Evaluările examinează, de asemenea, beneficiile rezultate din acțiunile prestate pentru Comunitate pentru avansarea politicilor comune, identifică domeniile unde se pot aduce îmbunătățiri și verifică sinergiile cu alte inițiative ale Comunității în domeniul interoperabilității transfrontaliere și transsectoriale.
   Articolul 14
   Interacțiunea cu părțile interesate
   Comisia reunește părțile interesate în scopul realizării unui schimb de opinii între acestea, precum și cu Comisia privind aspectele abordate în cadrul programului ISA. În acest scop, Comisia organizează conferințe, ateliere și alte întâlniri. Comisia folosește platforme electronice interactive și poate folosi orice alte mijloace de interacțiune pe care le consideră potrivite.
   Articolul 15
   Cooperarea internațională
   (1)   Programul ISA este deschis participării țărilor Spațiului Economic European și țărilor candidate, în cadrul respectivelor acorduri ale acestora cu Comunitatea.
   (2)   Este încurajată cooperarea cu alte țări terțe și cu organizații sau organisme internaționale, în special în cadrul parteneriatului euro-mediteranean și al parteneriatului estic, precum și cu țările vecine, în special cu țările vest-balcanice și cu cele din regiunea Mării Negre. Costurile aferente nu sunt acoperite de programul ISA.
   (3)   Programul ISA promovează reutilizarea soluțiilor acestuia, după caz, de către țările terțe.
   Articolul 16
   Inițiative necomunitare
   Fără a aduce atingeri altor politici comunitare, soluțiile instituite sau exploatate de programul ISA pot fi utilizate de inițiative necomunitare, în măsura în care nu apar costuri suplimentare pentru bugetul general al Uniunii Europene și obiectivul comunitar principal al soluției nu este compromis.
   Articolul 17
   Dispoziții financiare
   (1)   Pachetul financiar pentru punerea în aplicare a acțiunii comunitare în conformitate cu prezenta decizie pentru perioada 1 ianuarie 2010 - 31 decembrie 2015 este stabilit la 164 100 000 EUR, din care 103 500 000 EUR sunt alocate perioadei 1 ianuarie 2010 - 31 decembrie 2013.
   Pentru perioada următoare datei de 31 decembrie 2013, se consideră că suma este confirmată dacă este conformă, pentru această fază, cu cadrul financiar în vigoare pentru perioada care începe în 2014.
   (2)   Creditele anuale sunt autorizate de autoritatea bugetară în limita cadrului financiar.
   Articolul 18
   Intrarea în vigoare
   Prezenta decizie intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
   Se aplică de la 1 ianuarie 2010 până la 31 decembrie 2015.

      Adoptată la Strasbourg, 16 septembrie 2009.

            Pentru Parlamentul European

            Președintele

         J. BUZEK

            Pentru Consiliu

            Președintele

         C. MALMSTRÖM

      (1)  Avizul din 25 februarie 2009 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

      (2)  JO C 200, 25.8.2009, p. 58.

      (3)  Avizul Parlamentului European din 22 aprilie 2009 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial) și Decizia Consiliului din 27 iulie 2009.

      (4)  JO C 291 E, 30.11.2006, p. 133.

      (5)  JO L 144, 30.4.2004, p. 62.

      (6)  JO L 203, 3.8.1999, p. 1.

      (7)  JO L 203, 3.8.1999, p. 9.

      (8)  JO L 310, 9.11.2006, p. 15.

      (9)  JO L 184, 17.7.1999, p. 23.

      (10)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.


                  23.12.2016

                  RO

                  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

                  C 482/169

            P7_TA(2014)0035
      Modificarea Regulamentului de procedură al Parlamentului în ceea ce privește ridicarea și apărarea imunității parlamentare
      Decizia Parlamentului European din 16 ianuarie 2014 privind modificarea Regulamentului de procedură al Parlamentului în ceea ce privește ridicarea și apărarea imunității parlamentare (2013/2031(REG))
      (2016/C 482/28)

         Parlamentul European,

                  —

                  având în vedere scrisoarea președintelui Comisiei pentru afaceri juridice din 9 noiembrie 2012,

                  —

                  având în vedere articolele 211 și 212 din Regulamentul său de procedură,

                  —

                  având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale și avizul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0012/2014),

                  1.

                  decide să aducă Regulamentului său de procedură modificările de mai jos;

                  2.

                  atrage atenția asupra faptului că aceste modificări vor intra în vigoare în prima zi a următoarei perioade de sesiune;

                  3.

                  încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, spre informare, Consiliului și Comisiei.

         Amendamentul 1

         Regulamentul de procedură al Parlamentului European

         Articolul 5 – alineatul 1 a (nou)

                     Textul în vigoare

                     Amendamentul

                        (1a)

                        Imunitatea parlamentară nu este un privilegiu personal al deputaților, ci o garanție pentru independența Parlamentului în ansamblu și a membrilor săi.

         Amendamentul 2

         Regulamentul de procedură al Parlamentului European

         Articolul 6 – alineatul 1

                     Textul în vigoare

                     Amendamentul

                  (1)   În exercitarea competențelor sale în ceea ce privește privilegiile și imunitățile, Parlamentul
                        urmărește în special
                      conservarea integrității sale ca adunare legislativă democratică și asigurarea independenței deputaților în îndeplinirea atribuțiilor care le revin.

                  (1)   În exercitarea competențelor sale în ceea ce privește privilegiile și imunitățile, Parlamentul
                        acționează pentru
                      conservarea integrității sale ca adunare legislativă democratică și asigurarea independenței deputaților în îndeplinirea atribuțiilor care le revin.
                        Cererile de ridicare a imunității se analizează în conformitate articolele 7, 8 și 9 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene și cu principiile menționate în prezentul articol.

         Amendamentul 3

         Regulamentul de procedură al Parlamentului European

         Articolul 6 – alineatul 2

                     Textul în vigoare

                     Amendamentul

                        (2)

                        Orice cerere adresată Președintelui de o autoritate competentă a unui stat membru în vederea ridicării imunității unui deputat este comunicată în ședință plenară și trimisă comisiei competente.

                        eliminat

         Amendamentul 4

         Regulamentul de procedură al Parlamentului European

         Articolul 6 – alineatul 3

                     Textul în vigoare

                     Amendamentul

                        (3)

                        Orice cerere adresată Președintelui de un deputat sau un fost deputat în vederea apărării imunității și privilegiilor este comunicată în ședință plenară și trimisă comisiei competente.

                        eliminat

         Amendamentul 5

         Regulamentul de procedură al Parlamentului European

         Articolul 6 – alineatul 4

                     Textul în vigoare

                     Amendamentul

                        (4)

                        În cazul în care un deputat este arestat sau privat de libertatea de circulație prin presupusa încălcare a privilegiilor și imunităților sale, Președintele Parlamentului poate lua de urgență, după consultarea președintelui și a raportorului comisiei competente, o inițiativă vizând confirmarea privilegiilor și imunităților deputatului în cauză. Președintele Parlamentului comunică această inițiativă comisiei și informează Parlamentul cu privire la aceasta.

                        eliminat

         Amendamentul 6

         Regulamentul de procedură al Parlamentului European

         Articolul 6 – alineatul 4 a (nou)

                     Textul în vigoare

                     Amendamentul

                        (4a)

                        În cazul în care un deputat este obligat să compară în calitate de martor sau de expert, nu este necesar să se solicite ridicarea imunității sale, cu condiția ca deputatul:

                              —

                                    să nu fie obligat să compară la o dată sau într-un moment care împiedică sau îngreunează exercitarea funcțiilor sale parlamentare, sau să aibă posibilitatea de a prezenta o declarație scrisă ori în orice altă formă care să nu îngreuneze exercitarea funcțiilor sale parlamentare și

                              —

                                    să nu fie obligat să depună mărturie în legătură cu informații obținute în mod confidențial în timpul exercitării mandatului său pe care nu consideră oportun să le divulge.

         Amendamentul 7

         Regulamentul de procedură al Parlamentului European

         Articolul 6 a (nou)

                     Textul în vigoare

                     Amendamentul

                        Articolul 6a

                        Apărarea privilegiilor și imunităților

                        (1)

                        În cazul în care are loc o presupusă încălcare a privilegiilor și imunităților unui deputat sau ale unui fost deputat de către autoritățile unui stat membru, se poate solicita, în conformitate cu articolul 7 alineatul (-1), o decizie a Parlamentului care să determine dacă, într-adevăr, a avut loc o încălcare a privilegiilor și imunităților respective.

                        (2)

                        Se poate depune o astfel de cerere de apărare a privilegiilor și imunităților în special în cazul în care se consideră că circumstanțele respective constituie o restricție administrativă sau de altă natură în privința liberei circulații a deputaților spre locul de desfășurare a reuniunilor Parlamentului sau la întoarcere sau în privința opiniilor sau voturilor exprimate în cadrul exercitării funcțiilor lor, sau în cazul în care se consideră că circumstanțele respective intră sub incidența articolului 9 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene.

                        (3)

                        O cerere de apărare a privilegiilor și imunităților unui deputat nu este admisibilă dacă a fost deja depusă o cerere de apărare sau de ridicare a imunității deputatului respectiv în legătură cu aceleași proceduri judiciare, indiferent dacă s-a luat sau nu o decizie la momentul respectiv.

                        (4)

                        O cerere de apărare a privilegiilor și imunităților unui deputat nu mai este luată în considerație dacă s-a primit o cerere de ridicare a imunității deputatului respectiv în legătură cu aceleași proceduri judiciare.

                        (5)

                        În cazurile în care s-a luat decizia de a nu se apăra privilegiile și imunitățile unui deputat, acesta poate solicita reanalizarea deciziei, prezentând noi probe. Cererea de reanalizare nu este admisibilă în cazul în care a fost formulată deja o acțiune împotriva deciziei în temeiul articolului 263 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene sau în cazul în care Președintele consideră că noile mijloace de probă prezentate nu sunt suficiente pentru a justifica reanalizarea deciziei.

         Amendamentul 8

         Regulamentul de procedură al Parlamentului European

         Articolul 6 b (nou)

                     Textul în vigoare

                     Amendamentul

                        Articolul 6b

                        Acțiunea de urgență a Președintelui pentru susținerea imunității

                        (1)

                        În cazul în care un deputat este arestat sau privat de libertatea de circulație pe motivul unei presupuse încălcări a privilegiilor și imunităților sale, Președintele poate lua de urgență, după consultarea președintelui și a raportorului comisiei competente, inițiativa de a susține privilegiile și imunitățile deputatului în cauză. Președintele Parlamentului comunică această inițiativă comisiei și informează Parlamentul cu privire la aceasta.

                        (2)

                        În cazul în care Președintele face uz de competențele conferite la alineatul (1), comisia ia act de inițiativa Președintelui în cursul reuniunii următoare. Dacă este necesar, comisia poate întocmi un raport care să fie prezentat Parlamentului.

         Amendamentul 9

         Regulamentul de procedură al Parlamentului European

         Articolul 7 – alineatul - 1 (nou)

                     Textul în vigoare

                     Amendamentul

                        (-1)

                        Orice cerere adresată Președintelui de către o autoritate competentă a unui stat membru în vederea ridicării imunității unui deputat, sau de către un deputat sau un fost deputat în vederea apărării privilegiilor și imunităților, se anunță în Parlament și se transmite comisiei competente.

         Amendamentul 10

         Regulamentul de procedură al Parlamentului European

         Articolul 7 – alineatul 1

                     Textul în vigoare

                     Amendamentul

                  (1)   Comisia
                        competentă
                      examinează fără întârziere
                        și în ordinea în care i-au fost prezentate
                      cererile de ridicare a imunității sau de apărare
                        a imunității și
                      privilegiilor.

                  (1)   Comisia examinează fără întârziere
                        , dar ținând cont de complexitatea lor relativă,
                      cererile de ridicare a imunității sau de apărare a privilegiilor
                        și imunităților
                     .

         Amendamentul 11

         Regulamentul de procedură al Parlamentului European

         Articolul 7 – alineatul 3

                     Textul în vigoare

                     Amendamentul

                  (3)   Comisia poate solicita autorității interesate furnizarea tuturor informațiilor și precizărilor pe care le consideră necesare pentru a stabili dacă este cazul să se ridice sau să se apere imunitatea.
                        Deputatul în cauză are posibilitatea să ofere explicații, poate prezenta toate documentele și mijloacele de probă scrise pe care le consideră pertinente și poate fi reprezentat de un alt deputat.

                  (3)   Comisia poate solicita autorității interesate furnizarea tuturor informațiilor și precizărilor pe care le consideră necesare pentru a stabili dacă este cazul să se ridice sau să se apere imunitatea.

         Amendamentul 12

         Regulamentul de procedură al Parlamentului European

         Articolul 7 – alineatul 3 a (nou)

                     Textul în vigoare

                     Amendamentul

                        (3a)

                        Deputatul în cauză are posibilitatea să ofere explicații, poate prezenta toate documentele și mijloacele de probă scrise pe care le consideră pertinente și poate fi reprezentat de un alt deputat.

                        Deputatul nu asistă la dezbaterile privind cererea de ridicare sau de apărare a imunității sale, cu excepția audierii propriu-zise.

                        Președintele comisiei invită deputatul la audiere, precizând data și ora. Deputatul poate renunța la dreptul de a fi audiat.

                        Dacă deputatul nu se prezintă la audierea la care a fost invitat, se consideră că a renunțat la dreptul de a fi audiat, cu excepția cazului în care deputatul a anunțat că nu poate participa la audiere la data și ora indicate, motivând această imposibilitate. Președintele comisiei decide dacă motivele invocate justifică absența, neexistând posibilitatea atacării acestei decizii.

                        Dacă decide că absența este justificată, președintele comisiei îl invită pe deputat la audiere la o altă dată și oră. Dacă deputatul nu dă curs celei de-a doua invitații la audiere, procedura continuă fără audierea deputatului. Nu se acceptă noi justificări pentru neprezentare sau noi cereri de audiere.

         Amendamentul 13

         Regulamentul de procedură al Parlamentului European

         Articolul 7 – alineatul 5

                     Textul în vigoare

                     Amendamentul

                        (5)

                        În cazul în care un deputat este obligat să compară în calitate de martor sau de expert, nu este necesar să se solicite ridicarea imunității sale, dacă deputatul:

                        eliminat

                              —

                                    nu este obligat să compară la o dată sau într-un moment care împiedică sau afectează exercitarea activității sale parlamentare sau poate să prezinte o declarație scrisă sau de orice altă natură care nu afectează îndeplinirea funcțiilor sale parlamentare,

                              —

                                    nu este obligat să depună mărturie în legătură cu informații obținute în mod confidențial în timpul exercitării mandatului său pe care nu consideră oportun să le divulge.

         Amendamentul 14

         Regulamentul de procedură al Parlamentului European

         Articolul 7 – alineatul 6

                     Textul în vigoare

                     Amendamentul

                        (6)

                        În cazurile de apărare a unui privilegiu sau a unei imunități, comisia precizează dacă circumstanțele constituie un obstacol de ordin administrativ sau de altă natură în ceea ce privește, pe de o parte, libertatea de circulație a deputaților care se deplasează către sau dinspre locul de reuniune a Parlamentului sau, pe de altă parte, exprimarea unei opinii sau a unui vot în exercitarea mandatului, sau dacă se încadrează în aspectele prevăzute la articolul 9 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile care nu se află sub incidența dreptului intern și prezintă o propunere prin care invită autoritatea în cauză să tragă concluziile care se impun.

                        eliminat

         Amendamentul 15

         Regulamentul de procedură al Parlamentului European

         Articolul 7 – alineatul 10

                     Textul în vigoare

                     Amendamentul

                        (10)

                        În cazul în care Președintele face uz de competențele care îi sunt conferite prin articolul 6 alineatul (4), comisia competentă ia act de inițiativa Președintelui în cursul reuniunii următoare. Dacă este necesar, comisia poate întocmi un raport care să fie prezentat Parlamentului.

                        eliminat

         Amendamentul 16

         Regulamentul de procedură al Parlamentului European

         Articolul 7 – alineatul 12 a (nou)

                     Textul în vigoare

                     Amendamentul

                        (12a)

                        Comisia stabilește principiile pentru aplicarea prezentului articol.


title: 2012/694/UE: Decizia Consiliului din 7 noiembrie 2012 de numire a unui membru luxemburghez în cadrul Comitetului Economic și Social European

text:
               9.11.2012

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 310/50

         DECIZIA CONSILIULUI
   din 7 noiembrie 2012
   de numire a unui membru luxemburghez în cadrul Comitetului Economic și Social European
   (2012/694/UE)
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 302,
   având în vedere propunerea guvernului luxemburghez,
   având în vedere avizul Comisiei Europene,
   întrucât:

               (1)

               La 13 septembrie 2010, Consiliul a adoptat Decizia 2010/570/UE, Euratom de numire a membrilor în cadrul Comitetului Economic și Social European pentru perioada 21 septembrie 2010-20 septembrie 2015 (1).

               (2)

               Un loc de membru în cadrul Comitetului Economic și Social European a devenit vacant ca urmare a încheierii mandatului domnului Christian ZEYEN,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Domnul Christophe ZEEB, Conseiller à la Chambre de Commerce du Luxemburg, se numește în calitate de membru în cadrul Comitetului Economic și Social European pentru durata rămasă a mandatului, respectiv până la 20 septembrie 2015.
   Articolul 2
   Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

      Adoptată la Bruxelles, 7 noiembrie 2012.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         A. D. MAVROYIANNIS

      (1)  JO L 251, 25.9.2010, p. 8.


title: 2013/514/UE: Decizia Parlamentului European și a Consiliului din 9 octombrie 2013 privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2012/008 IT/De Tomaso Automobili din Italia)

text:
               22.10.2013

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 280/24

         DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI
   din 9 octombrie 2013
   privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2012/008 IT/De Tomaso Automobili din Italia)
   (2013/514/UE)
   PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1), în special punctul 28,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2), în special articolul 12 alineatul (3),
   având în vedere propunerea Comisiei Europene,
   întrucât:

               (1)

               Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) a fost creat pentru a oferi sprijin suplimentar lucrătorilor disponibilizați ca urmare a schimbărilor majore din structura comerțului mondial generate de globalizare și pentru a-i ajuta să se reintegreze pe piața forței de muncă.

               (2)

               Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 permite mobilizarea FEG în limita unui plafon anual de 500 de milioane EUR.

               (3)

               La 5 noiembrie 2012, Italia a depus o cerere de mobilizare a FEG în ceea ce privește disponibilizările din întreprinderea De Tomaso Automobili S.p.A. și a completat-o cu informații suplimentare transmise până la 5 martie 2013. Această cerere îndeplinește condițiile pentru stabilirea contribuțiilor financiare, astfel cum sunt prevăzute la articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006. Prin urmare, Comisia propune mobilizarea sumei de 2 594 672 EUR.

               (4)

               În consecință, ar trebui mobilizat FEG pentru a oferi o contribuție financiară ca răspuns la cererea depusă de Italia,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   În cadrul bugetului general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2013, se mobilizează Fondul european de ajustare la globalizare pentru alocarea sumei de 2 594 672 EUR, sub formă de credite de angajament și credite de plată.
   Articolul 2
   Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Adoptată la Strasbourg, 9 octombrie 2013.

            Pentru Parlamentul European

            Președintele

         M. SCHULZ

            Pentru Consiliu

            Președintele

         V. LEŠKEVIČIUS

      (1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

      (2)  JO L 406, 30.12.2006, p. 1.