title: Decizia Autorității AELS de Supraveghere nr. 532/09/COL din 16 decembrie 2009 de modificare, pentru a șaptezeci și șasea oară, a normelor de procedură și de fond în domeniul ajutoarelor de stat prin introducerea unui nou capitol privind criteriile pentru analiza compatibilității ajutoarelor de stat pentru încadrarea în muncă a lucrătorilor defavorizați și a celor cu handicap, care fac obiectul notificării individuale

text:
               15.12.2011

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 332/14

         DECIZIA AUTORITĂȚII AELS DE SUPRAVEGHERE
   NR. 532/09/COL
   din 16 decembrie 2009
   de modificare, pentru a șaptezeci și șasea oară, a normelor de procedură și de fond în domeniul ajutoarelor de stat prin introducerea unui nou capitol privind criteriile pentru analiza compatibilității ajutoarelor de stat pentru încadrarea în muncă a lucrătorilor defavorizați și a celor cu handicap, care fac obiectul notificării individuale
   AUTORITATEA AELS DE SUPRAVEGHERE (1),
   AVÂND ÎN VEDERE Acordul privind Spațiul Economic European (2), în special articolele 61-63 și Protocolul 26,
   AVÂND ÎN VEDERE Acordul între statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție (3), în special articolul 24 și articolul 5 alineatul (2) litera (b),
   REAMINTIND normele de procedură și de fond în domeniul ajutoarelor de stat adoptate de către Autoritate (4) la 19 ianuarie 1994,
   Întrucât:
   În temeiul articolului 24 din Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, Autoritatea pune în aplicare dispozițiile Acordului privind SEE în domeniul ajutoarelor de stat,
   În temeiul articolului 5 alineatul (2) litera (b) din Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, Autoritatea emite comunicări sau orientări privind aspectele tratate în Acordul privind SEE, în cazul în care acest Acord sau Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție prevede în mod expres acest lucru sau în cazul în care Autoritatea îl consideră necesar,
   Comisia Europeană a publicat la 11 august 2009, o Comunicare privind criteriile pentru analiza compatibilității ajutoarelor de stat pentru încadrarea în muncă a lucrătorilor defavorizați și a celor cu handicap, care fac obiectul notificării individuale (5),
   Comunicarea menționată anterior are relevanță și pentru Spațiul Economic European,
   Aplicarea uniformă a normelor SEE privind ajutoarele de stat trebuie asigurată pe tot teritoriul Spațiului Economic European,
   În conformitate cu punctul II de la titlul „GENERALITĂȚI” de la sfârșitul anexei XV la Acordul privind SEE, Autoritatea, după consultarea prealabilă a Comisiei, adoptă acte corespunzătoare celor adoptate de Comisia Europeană,
   Autoritatea a consultat cu privire la acest aspect Comisia Europeană, prin intermediul unei scrisori datată 27 noiembrie 2009 (Eveniment nr. 538332) și statele AELS, prin scrisoarea datată 16 octombrie 2009 (Eveniment nr. 5333819, 533835 și 533836),
   ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Orientările privind ajutoarele de stat se modifică prin introducerea unui nou capitol privind criteriile pentru analiza compatibilității ajutoarelor de stat pentru încadrarea în muncă a lucrătorilor defavorizați și a celor cu handicap, care fac obiectul notificării individuale. Noul capitol este inclus în anexa la prezenta decizie.
   Articolul 2
   Numai textul în limba engleză este autentic.

      Adoptată la Bruxelles, 16 decembrie 2009.

            Pentru Autoritatea AELS de supraveghere

         Per SANDERUD

            Președinte

         Kristján Andri STEFÁNSSON

            Membru al Colegiului

      (1)  Denumită în continuare „Autoritatea”.

      (2)  Denumit în continuare „Acordul privind SEE”.

      (3)  Denumit în continuare „Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție”.

      (4)  Orientări privind aplicarea și interpretarea articolelor 61 și 62 din Acordul privind SEE și a articolului 1 din Protocolul 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, adoptate și emise de Autoritate la 19 ianuarie 1994, publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (denumit în continuare „JO”) L 231, 3.9.1994, p. 1 și în Suplimentul SEE nr. 32, 3.9.1994, p. 1 (denumite în continuare „Orientări privind ajutoarele de stat”). Versiunea actualizată a Orientărilor privind ajutoarele de stat este publicată pe site-ul web al Autorității: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

      (5)  JO L 188, 11.8.2009, p. 6.

      ANEXĂ

         CRITERII PENTRU ANALIZA COMPATIBILITĂȚII AJUTOARELOR DE STAT PENTRU ÎNCADRAREA ÎN MUNCĂ A LUCRĂTORILOR DEFAVORIZAȚI ȘI A CELOR CU HANDICAP, CARE FAC OBIECTUL NOTIFICĂRII INDIVIDUALE
          (1)

      1.   Introducere

                  1.

                  Promovarea ocupării forței de muncă și a politicii sociale face parte din obiectivele Acordului privind SEE și ale statelor AELS (2). Șomajul, în special, șomajul structural al anumitor categorii de lucrători, rămâne o problemă în anumite regiuni ale statelor AELS. Ajutoarele de stat sub formă de subvenții ale costurilor salariale, prin costuri salariale înțelegându-se valoarea totală plătibilă efectiv de către beneficiarul ajutorului pentru locurile de muncă în cauză, cuprinzând: (a) salariul brut, anterior impozitării; (b) contribuțiile obligatorii, ca de exemplu contribuțiile la asigurările sociale și (c) costurile pentru îngrijirea copiilor și pentru îngrijirea părinților („subvenții salariale”) pot oferi stimulente suplimentare întreprinderilor pentru a-și crește nivelurile de încadrare în muncă a lucrătorilor defavorizați și a celor cu handicap. Astfel, obiectivul unui astfel de ajutor este acela de a încuraja încadrarea în muncă a categoriilor vizate de lucrători.

                  2.

                  Prezentul capitol oferă orientări privind criteriile pe care Autoritatea AELS de Supraveghere (denumită în continuare „Autoritatea”) le va aplica pentru evaluarea ajutoarelor de stat sub forma subvențiilor salariale care se notifică individual în temeiul articolului 6 alineatul (1) literele (h) și (i) din actul normativ menționat la punctul 1j din anexa XV la Acordul privind SEE [Regulamentul (CE) nr. 800/2008 al Comisiei din 6 august 2008 de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața comună în aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratat (Regulament general de exceptare pe anumite categorii de ajutoare)]
                      (3), astfel cum a fost adaptat la Acordul privind SEE prin Protocolul nr. 1 la acesta (4) (denumit în continuare „Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare”). Aceste orientări sunt destinate să confere transparență raționamentelor Autorității și să asigure previzibilitate și securitate juridică.

                  3.

                  Aceste orientări se aplică ajutoarelor de stat acordate sub formă de subvenții salariale pentru lucrători defavorizați, lucrători extrem de defavorizați și lucrători cu handicap, în sensul articolului 2 alineatele (18), (19) și (20) din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare. Orice măsură individuală, fie că este acordată ad hoc sau în temeiul unei scheme, va face obiectul prezentelor orientări dacă echivalentul finanțării nerambursabile depășește 5 milioane EUR pe întreprindere pe an pentru încadrarea în muncă a lucrătorilor defavorizați și a lucrătorilor extrem de defavorizați (denumiți în ansamblu „lucrători defavorizați”) și 10 milioane EUR pe întreprindere pe an pentru încadrarea în muncă a lucrătorilor cu handicap (5).

                  4.

                  Criteriile stabilite în prezentele orientări nu se vor aplica mecanic. Nivelul evaluării Autorității și tipul de informații pe care aceasta îl poate solicita vor fi proporționale cu riscul de denaturare a concurenței. Sfera de aplicare a analizei va depinde de natura cazului.

            2.   Efectele pozitive ale ajutorului

      2.1.   Existența unui obiectiv de interes comun

                  5.

                  Anumite categorii de lucrători se confruntă cu mari dificultăți în a găsi un loc de muncă deoarece angajatorii îi consideră mai puțin productivi sau au prejudecăți în ceea ce îi privește. Această productivitate mai scăzută, percepută sau reală, se poate datora fie lipsei de experiență profesională recentă (de exemplu, în cazul lucrătorilor tineri sau al persoanelor care nu au avut de mult timp un loc de muncă), fie unui handicap permanent. Din cauza productivității lor mai scăzute, percepută sau reală, este probabil ca lucrătorii să fie excluși de pe piața forței de muncă dacă angajatorilor nu li se oferă compensații pentru încadrarea lor în muncă.

                  6.

                  Din punct de vedere social, se dorește ca toate categoriile de lucrători să fie integrate pe piața forței de muncă. Aceasta înseamnă că o parte a venitului intern poate fi redistribuită către categoriile de lucrători vizate de măsură. Ajutoarele de stat îi pot ajuta pe lucrătorii defavorizați și pe cei cu handicap să intre pe piața forței de muncă sau să rămână pe piața forței de muncă prin acoperirea costurilor suplimentare care rezultă din productivitatea mai scăzută, percepută sau reală, a acestora.

                  7.

                  Statele AELS ar trebui să dovedească faptul că ajutorul va căuta să atingă obiectivul de interes comun. În analiza sa, Autoritatea va avea în vedere, printre altele, următoarele elemente:

                              (a)

                              numărul și categoriile de lucrători vizate de măsură;

                              (b)

                              ratele de ocupare a forței de muncă ale categoriilor de lucrători vizate de măsură la nivel național și/sau regional și în cadrul întreprinderii (întreprinderilor) în cauză;

                              (c)

                              ratele șomajului pentru categoriile de lucrători vizate de măsură la nivel național și/sau regional;

                              (d)

                              în special subgrupurile marginalizate din cadrul categoriilor mari de lucrători defavorizați și cu handicap.

            2.2.   Ajutorul de stat ca instrument adecvat de politică

                  8.

                  Ajutorul de stat sub formă de subvenții salariale nu reprezintă singurul instrument de politică aflat la dispoziția statelor AELS pentru încurajarea încadrării în muncă a lucrătorilor defavorizați și cu handicap. Statele AELS pot de asemenea utiliza măsuri generale cum ar fi reducerea impozitării forței de muncă și reducerea costurilor sociale, sprijinirea investițiilor în educație și formare profesională, măsuri pentru oferirea de îndrumare și consultanță, asistență și formare profesională pentru șomeri și îmbunătățirea legislației în domeniul muncii.

                  9.

                  Se consideră că măsurile vizate constituie un instrument adecvat în cazurile în care statul AELS a luat în considerare alte opțiuni de politică și sunt constatate avantajele utilizării unui instrument selectiv, cum ar fi ajutorul de stat pentru o anumită întreprindere. Autoritatea va ține seama în mod special de orice evaluare a impactului măsurii propuse pe care statul AELS este posibil să o fi realizat.

            2.3.   Efectul de stimulare și necesitatea ajutorului

                  10.

                  Ajutoarele de stat pentru încadrarea în muncă a lucrătorilor defavorizați și a celor cu handicap trebuie să determine schimbarea comportamentului beneficiarului ajutorului astfel încât ajutorul să asigure o creștere netă a numărului de angajați defavorizați sau cu handicap în cadrul întreprinderii în cauză. Angajații defavorizați sau cu handicap recent încadrați în muncă ar trebui să ocupe numai locuri de muncă nou create sau rămase vacante în urma plecării consimțite, a invalidității, a pensionării pentru limită de vârstă, a reducerii consimțite a programului de lucru sau a concedierii legale pentru conduită necorespunzătoare. Posturile care rezultă din disponibilizări nu trebuie ocupate de către lucrători subvenționați defavorizați sau cu handicap. Astfel, ajutoarele de stat nu pot fi utilizate pentru înlocuirea lucrătorilor pentru care întreprinderea nu mai primește subvenții și care, prin urmare, au fost concediați.

                  11.

                  Statele AELS trebuie să dovedească în fața Autorității existența efectului de stimulare și necesitatea ajutorului. În primul rând, beneficiarul trebuie să fi depus o cerere de ajutor adresată statului AELS în cauză înainte de încadrarea în muncă a categoriilor de lucrători vizate de măsură. În al doilea rând, statul AELS trebuie să demonstreze faptul că ajutorul este plătit cu privire la un lucrător defavorizat sau cu handicap din cadrul unei întreprinderi unde încadrarea nu s-ar fi produs în lipsa ajutorului.

                  12.

                  În analiza sa, Autoritatea va avea în vedere, printre altele, următoarele elemente:

                              (a)

                              documentele interne ale beneficiarului ajutorului în ceea ce privește costurile cu forța de muncă în legătură cu categoriile de lucrători vizate de măsură pentru două situații: cu ajutor și fără ajutor;

                              (b)

                              subvențiile salariale existente sau anterioare în cadrul întreprinderii în cauză: categoriile și numărul de lucrători beneficiind de subvenționare;

                              (c)

                              fluctuația de personal anuală a categoriilor de lucrători vizate de măsură.

            2.4.   Proporționalitatea ajutorului

                  13.

                  Statul AELS trebuie să demonstreze necesitatea ajutorului, precum și menținerea cuantumului acestuia la un nivel minim în scopul atingerii obiectivului ajutorului.
                  Statele AELS ar trebui să furnizeze dovezi cu privire la faptul că valoarea ajutorului nu depășește costurile suplimentare nete privind încadrarea în muncă a categoriilor de lucrători vizate de măsură în comparație cu costurile privind încadrarea în muncă a lucrătorilor care nu sunt defavorizați sau care nu prezintă un handicap (6).
                  În orice caz, intensitățile ajutoarelor nu trebuie să le depășească niciodată pe cele prevăzute la articolele 40 (7) și 41 (8) din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare. Costurile eligibile cărora li se aplică intensitățile ajutoarelor se calculează conform articolelor 40 (9) și 41 (10) din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare.

            3.   Efecte negative ale ajutorului

                  14.

                  În cazul în care ajutorul este proporțional pentru atingerea obiectivului său, este probabil ca efectele negative ale acestuia să fie limitate, iar analiza efectelor negative să nu mai fie necesară. Cu toate acestea, în unele cazuri, chiar și atunci când ajutorul este necesar și proporțional pentru ca o anumită întreprindere să crească nivelul de încadrare în muncă a categoriilor de lucrători vizați de măsură, ajutorul poate determina schimbarea comportamentului beneficiarului, ceea ce denaturează în mod semnificativ concurența. În acele situații, Autoritatea va efectua o analiză a denaturării concurenței. Gradul denaturării concurenței cauzate de ajutor poate varia în funcție de caracteristicile ajutorului și piețele afectate (11).

                  15.

                  Caracteristicile ajutorului care pot afecta probabilitatea și amploarea denaturării sunt:

                              (a)

                              selectivitatea;

                              (b)

                              valoarea ajutorului;

                              (c)

                              repetarea și durata ajutorului;

                              (d)

                              efectul ajutorului asupra costurilor întreprinderii.

                  16.

                  Spre exemplu, o schemă de ajutor utilizată pentru a încuraja întreprinderile în general într-un stat AELS să încadreze în muncă un număr mai mare de lucrători defavorizați sau cu handicap este probabil să aibă un efect diferit pe piață față de situația în care un ajutor considerabil este acordat ad hoc unei singure întreprinderi pentru a-i permite acesteia să crească nivelul încadrărilor în muncă în cazul lucrătorilor dintr-o anumită categorie. Este posibil ca în cel de-al doilea caz să se denatureze concurența într-un mod mai semnificativ, întrucât concurenții beneficiarului ajutorului nu mai pot concura la același nivel. Denaturarea va fi și mai însemnată în cazul în care costurile forței de muncă în întreprinderea care beneficiază de ajutor reprezintă un procent ridicat din costurile totale.

                  17.

                  În evaluarea caracteristicilor de piață, care pot oferi o imagine mult mai fidelă a impactului potențial al unui ajutor, Autoritatea va avea în vedere, printre altele:

                              (a)

                              structura pieței;

                              (b)

                              caracteristicile sectorului sau ale industriei;

                              (c)

                              situația pe piața forței de muncă la nivel național/regional.

                  18.

                  Structura pieței va fi evaluată ținând cont de concentrarea pieței, dimensiunea întreprinderilor (12), importanța diferențierii produsului (13) și barierele la intrare și la ieșire. Cotele de piață și coeficienții de concentrare se vor calcula odată cu definirea pieței relevante. În general, cu cât sunt mai puține întreprinderi, cu atât cota lor de piață este mai mare și se așteaptă o concurență mai scăzută (14). În cazul în care piața afectată este concentrată cu bariere ridicate la intrare (15), iar beneficiarul ajutorului este un actor important pe această piață, este mai probabil ca respectivii concurenți să trebuiască să își schimbe comportamentul ca răspuns la ajutor, spre exemplu să amâne sau să abandoneze introducerea unui nou produs sau a unei noi tehnologii sau să iasă complet de pe piață.

                  19.

                  Autoritatea va urmări, de asemenea, caracteristicile sectorului, cum ar fi existența unei capacități de producție excedentare și faptul că piețele în industria respectivă sunt în creștere (16), mature sau în declin. Spre exemplu, existența unei capacități de producție excedentare sau a unor piețe mature într-o industrie poate spori riscul ca ajutorul să conducă la ineficiență și la deplasarea producției între întreprinderile care nu dețin lucrători subvenționați.

                  20.

                  În final, măsura va fi plasată în contextul situației de pe piața forței de muncă, și anume, ratele șomajului și ale ocupării forței de muncă, nivelurile salariale și legislația în domeniul muncii.

                  21.

                  Subvențiile salariale pot conduce, în anumite cazuri, la denaturările concurenței prezentate la punctele 22-27.

         Efectul de substituție și de deplasare

                  22.

                  Efectul de substituție se referă la situația în care locurile de muncă acordate unei anumite categorii de lucrători înlocuiesc, pur și simplu, locurile de muncă pentru alte categorii. O subvenție salarială care vizează un anumit subgrup de lucrători împarte forța de muncă în lucrători subvenționați și lucrători nesubvenționați și poate încuraja întreprinderile să înlocuiască lucrătorii nesubvenționați cu lucrători subvenționați. Acest lucru apare deoarece costurile salariale relative pentru lucrătorii subvenționați și nesubvenționați se modifică (17).

                  23.

                  Deoarece întreprinderile care încadrează lucrători subvenționați concurează pe aceleași piețe pentru bunuri sau servicii ca și acelea care nu încadrează lucrători nesubvenționați, subvențiile salariale pot contribui la reducerea locurilor de muncă în alt sector al economiei. O astfel de situație se produce atunci când o întreprindere care încadrează lucrători subvenționați majorează producția, însă o deplasează între întreprinderile care nu încadrează lucrători subvenționați și, prin urmare, ajutorul elimină locurile de muncă nesubvenționate.

         Intrarea pe piață și ieșirea de pe piață

                  24.

                  Costul forței de muncă face parte din cheltuielile de exploatare normale ale oricărei întreprinderi. Prin urmare, este deosebit de important ca ajutorul să aibă un efect pozitiv asupra ocupării forței de muncă și nu numai să permită întreprinderilor să reducă acele costuri pe care, altfel, ar trebui să le suporte. Spre exemplu, subvențiile salariale reduc costurile curente de producție și fac astfel mai atractivă intrarea pe piață și permit întreprinderilor care în alte circumstanțe ar avea perspective comerciale scăzute să intre pe o piață sau să introducă noi produse în defavoarea competitorilor mai eficienți.

                  25.

                  Disponibilitatea ajutorului de stat poate afecta și decizia unei întreprinderi de a ieși de pe o piață pe care se află deja. Subvențiile salariale ar putea reduce valoarea pierderilor și ar permite unei întreprinderi să rămână pe piață pentru o perioadă mai lungă – ceea ce ar putea însemna că alte întreprinderi, mai eficiente, dar care nu beneficiază de ajutor, ar fi forțate să iasă de pe piață.

         Stimulente de încurajare a investițiilor

                  26.

                  Pe piețele în care se acordă subvenții salariale, întreprinderile sunt descurajate să concureze și își pot reduce investițiile și încercările de a-și spori eficiența și inovația. Poate fi înregistrată o întârziere în introducerea unor noi tehnologii bazate mai puțin pe forță de muncă de către beneficiarul ajutorului din cauza modificării costurilor relative pentru metode de producție bazate pe forță de muncă și pentru cele bazate pe tehnologie. De asemenea, fabricanții de produse concurente sau complementare își pot reduce sau întârzia investițiile. Prin urmare, nivelul total al investițiilor în industria în cauză va scădea.

         Efecte asupra fluxurilor comerciale

                  27.

                  Subvențiile salariale într-o anumită regiune pot face ca unele teritorii să beneficieze de condiții de producție mai favorabile prin comparație cu altele. Aceasta poate conduce la deplasarea fluxurilor comerciale spre regiunile în care acest ajutor este acordat.

            4.   Comparare și decizie

                  28.

                  Ultima etapă a analizei o reprezintă evaluarea gradului în care efectele pozitive ale ajutorului cântăresc mai greu decât efectele negative ale acestuia. Această evaluare se va face de la caz la caz pentru toate măsurile individuale. Pentru a compara efectele pozitive și negative, Autoritatea le va evalua și va realiza o evaluare globală a impactului lor asupra producătorilor și consumatorilor de pe fiecare dintre piețele afectate. Cu excepția cazului în care Autoritatea dispune de informații cantitative, aceasta va utiliza informații calitative în vederea evaluării.

                  29.

                  În mod probabil, Autoritatea va adopta o atitudine mai pozitivă, acceptând astfel un grad mai ridicat de denaturare a concurenței în cazul în care ajutorul este necesar și bine orientat pentru atingerea obiectivului său și se limitează la costurile suplimentare nete pentru a compensa productivitatea mai scăzută a categoriilor de lucrători vizate de măsură.

         (1)  Acest capitol corespunde Comunicării Comisiei Comunităților Europene – Criterii pentru analiza compatibilității ajutoarelor de stat pentru încadrarea în muncă a lucrătorilor defavorizați și a celor cu handicap, care fac obiectul notificării individuale, JO C 188, 11.8.2009, p. 6.

         (2)  articolul 66 și următoarele din Acordul privind SEE și articolul 5 din Protocolul 31 la Acordul privind SEE referitor la politica socială.

         (3)  JO L 214, 9.8.2008, p. 3.

         (4)  Decizia nr. 120/2008 din 7.11.2008 a Comitetului mixt (JO L 339, 18.12.2008, p. 111 și Suplimentul SEE nr. 79, 18.12.2008, p. 20), intrată în vigoare la 18.11.2008.

         (5)  Datorită naturii lor specifice, măsurile individuale aplicabile compensării costurilor suplimentare ale încadrării în muncă a lucrătorilor cu handicap și costurilor suplimentare suportate de întreprinderile sociale al căror echivalent în finanțare nerambursabilă depășește 10 milioane EUR pe întreprindere pe an vor fi evaluate pe baza articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE. În cazul ajutorului ad hoc pentru încadrarea în muncă a lucrătorilor defavorizați sub 5 milioane EUR și a ajutorului ad hoc pentru întreprinderi mari pentru încadrarea în muncă a lucrătorilor cu handicap sub 10 milioane EUR, Autoritatea va aplica principiile enunțate în prezentele orientări mutatis mutandis, într-o manieră mai puțin detaliată.

         (6)  Costurile suplimentare nete iau în considerare costurile care corespund încadrării în muncă a categoriilor vizate de lucrători defavorizați sau cu handicap (de exemplu, din cauza productivității mai scăzute) și avantajele pe care beneficiarul ajutorului le obține din încadrarea acestora (de exemplu, datorită îmbunătățirii imaginii întreprinderii).

         (7)  Intensitatea ajutorului pentru lucrători defavorizați nu trebuie să depășească 50 % din costurile eligibile.

         (8)  Intensitatea ajutorului pentru lucrători cu handicap nu trebuie să depășească 75 % din costurile eligibile.

         (9)  Pentru încadrarea în muncă a lucrătorilor defavorizați, costurile eligibile sunt costurile salariale pe o perioadă de maximum 12 luni de la încadrare. Cu toate acestea, atunci când lucrătorul în cauză este un lucrător extrem de defavorizat, costurile eligibile sunt costurile salariale pe o perioadă de maximum 24 de luni de la încadrare.

         (10)  Pentru încadrarea în muncă a lucrătorilor cu handicap, costurile eligibile sunt costurile salariale pentru toată perioada încadrării în muncă a lucrătorului cu handicap.

         (11)  O serie de piețe pot fi afectate de ajutor deoarece impactul ajutorului nu poate fi limitat la piețele pe care beneficiarul ajutorului este activ, dar se poate extinde la alte piețe, spre exemplu piețele factorilor de producție.

         (12)  Dimensiunea întreprinderii poate fi exprimată în funcție de cotele de piață, precum și în funcție de cifra de afaceri și/sau ocuparea forței de muncă.

         (13)  Cu cât gradul de diferențiere a produsului este mai scăzut, cu atât efectul ajutorului asupra profiturilor concurenților este mai mare.

         (14)  Cu toate acestea, anumite piețe sunt competitive în ciuda faptului că există puține întreprinderi prezente.

         (15)  Cu toate acestea, în unele cazuri, acordarea unui ajutor contribuie la depășirea barierelor la intrare și permite intrarea unor întreprinderi noi pe o piață.

         (16)  Existența unor piețe în creștere va determina, de obicei, un efect mai puțin pronunțat al ajutorului asupra concurenților.

         (17)  Acest efect de substituție depinde de flexibilitatea cererii de forță de muncă atât pentru lucrătorii subvenționați, cât și pentru cei nesubvenționați.


title: Decizia (UE) 2016/2131 a Consiliului din 17 octombrie 2016 privind poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul Consiliului de asociere instituit prin Acordul euro-mediteraneean de instituire a unei asocieri între Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Republica Libaneză, pe de altă parte, în ceea ce privește adoptarea priorităților parteneriatului UE-Liban, inclusiv a pactului aferent

text:
               6.12.2016

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 331/6

         DECIZIA (UE) 2016/2131 A CONSILIULUI
   din 17 octombrie 2016
   privind poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul Consiliului de asociere instituit prin Acordul euro-mediteraneean de instituire a unei asocieri între Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Republica Libaneză, pe de altă parte, în ceea ce privește adoptarea priorităților parteneriatului UE-Liban, inclusiv a pactului aferent
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 217 coroborat cu articolul 218 alineatul (9),
   având în vedere propunerea Comisiei Europene și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,
   întrucât:

               (1)

               Acordul euro-mediteraneean de instituire a unei asocieri între Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Republica Libaneză, pe de altă parte (1) („acordul”), a fost semnat la 17 iunie 2002 și a intrat în vigoare la 1 aprilie 2006.

               (2)

               Comunicarea comună din 18 noiembrie 2015 a Înaltului Reprezentant și a Comisiei Europene referitoare la revizuirea politicii europene de vecinătate a fost salutată în cadrul concluziilor Consiliului din 14 decembrie 2015, ocazie cu care, printre altele, Consiliul a confirmat intenția de a începe o nouă etapă a implicării alături de parteneri în 2016, care ar putea duce la stabilirea de noi priorități în cadrul parteneriatelor, după caz, axate pe priorități și interese convenite.

               (3)

               Pentru a atinge obiectivul comun al Uniunii și al Libanului privind crearea unui spațiu comun de pace, prosperitate și stabilitate este necesară colaborarea, în special prin asumarea în comun a responsabilităților și prin diferențiere, și luarea în considerare a rolului-cheie al Libanului în regiune.

               (4)

               Uniunea și Libanul continuă să urmărească obiectivele fundamentale ale parteneriatului lor pe termen lung și să depună eforturi în vederea asigurării stabilității țării și a regiunii, precum și a unei creșteri economice susținute prin intermediul unor instituții de stat solide și al revitalizării economiei libaneze, abordând, în același timp, cele mai urgente provocări.

               (5)

               Poziția Uniunii în cadrul Consiliului de asociere instituit prin acord ar trebui să se întemeieze pe proiectul de decizie atașat,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul Consiliului de asociere instituit prin Acordul euro-mediteraneean de instituire a unei asocieri între Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Republica Libaneză, pe de altă parte, în ceea ce privește adoptarea priorităților parteneriatului UE-Liban, inclusiv a pactului aferent, se întemeiază pe proiectul de decizie a Consiliului de asociere UE-Liban atașat prezentei decizii.
   Articolul 2
   Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

      Adoptată la Luxemburg, 17 octombrie 2016.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         F. MOGHERINI

      (1)  Acord euro-mediteraneean de instituire a unei asocieri între Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Republica Libaneză, pe de altă parte (JO L 143, 30.5.2006, p. 2).

      PROIECT
      DECIZIA NR. 1/2016 A CONSILIULUI DE ASOCIERE UE-LIBAN
      din …
      convenind asupra priorităților parteneriatului UE-Liban
      CONSILIUL DE ASOCIERE UE-LIBAN,
      având în vedere Acordul euro-mediteraneean de instituire a unei asocieri între Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Republica Libaneză, pe de altă parte,
      întrucât:

                  (1)

                  Acordul euro-mediteraneean de instituire a unei asocieri între Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Republica Libaneză, pe de altă parte („acordul”), a fost semnat la 17 iunie 2002 și a intrat în vigoare la 1 aprilie 2006.

                  (2)

                  Articolul 76 din acord conferă Consiliului de asociere competența de a lua decizii în scopul îndeplinirii obiectivelor acordului, precum și de a formula recomandări adecvate.

                  (3)

                  Articolul 86 din acord prevede că părțile iau toate măsurile generale sau specifice necesare pentru a-și îndeplini obligațiile care le revin în temeiul acordului și se asigură că obiectivele stabilite în acord sunt îndeplinite.

                  (4)

                  Cel de al doilea plan de acțiune UE-Liban, care a fost convenit în 2013 cu obiectivul de a promova cooperarea în domeniile identificate în acord, s-a încheiat în 2015 și nu a fost reînnoit.

                  (5)

                  Revizuirea politicii europene de vecinătate din 2016 a propus o nouă etapă de cooperare cu țările partenere, care să determine un sentiment mai puternic de implicare și responsabilitate din partea ambelor părți.

                  (6)

                  UE și Libanul au convenit să își consolideze parteneriatul prin stabilirea de comun acord a unui ansamblu de priorități pentru perioada 2016-2020, cu scopul de a sprijini și întări reziliența și stabilitatea Libanului, încercând în același timp să găsească soluții în ceea ce priveșteimpactul conflictului prelungit din Siria.

                  (7)

                  Părțile la acord au convenit asupra textului priorităților parteneriatului UELiban, inclus al pactului aferent, care va sprijini punerea în aplicare a acordului, punând accentul pe cooperarea cu privire la o serie de interese comune identificate împreună, cărora li se va acorda prioritate,

            ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
      Articolul 1
      Consiliul de asociere recomandă ca părțile să pună în aplicare prioritățile parteneriatului UE-Liban, inclusiv pactul aferent, care sunt prevăzute în anexa la prezenta de decizie.
      Articolul 2
      Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

         Adoptată la …, ….

               Pentru Consiliul de asociere UE-Liban

               Președintele


title: 2013/767/UE: Decizia Comisiei din 16 decembrie 2013 de stabilire a unui cadru pentru dialogul civil în probleme reglementate de politica agricolă comună și de abrogare a Deciziei 2004/391/CE

text:
               17.12.2013

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 338/115

         DECIZIA COMISIEI
   din 16 decembrie 2013
   de stabilire a unui cadru pentru dialogul civil în probleme reglementate de politica agricolă comună și de abrogare a Deciziei 2004/391/CE
   (2013/767/UE)
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   întrucât:

               (1)

               Articolul 38 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene prevede că Uniunea trebuie să definească și să pună în aplicare o politică agricolă comună.

               (2)

               În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Tratatul privind Uniunea Europeană, instituțiile trebuie să mențină un dialog deschis, transparent și periodic cu asociațiile reprezentative și cu societatea civilă. Un cadru pentru dialog referitor la problemele reglementate de politica agricolă comună există din anul 1962. Decizia 2004/391/CE a Comisiei (1) prevede cadrul actualului dialog.

               (3)

               În vederea creșterii transparenței și a asigurării unui echilibru mai bun între interesele reprezentate, este necesar să se reexamineze dialogul în grupurile consultative care se ocupă de probleme legate de agricultură și să se asigure cadrul unui dialog civil în domeniul agriculturii și dezvoltării rurale, inclusiv în ceea ce privește aspectele internaționale, precum și să se definească atribuțiile și structura acestora.

               (4)

               Grupurile de dialog civil ar trebui să ofere asistență Comisiei și să ajute la desfășurarea unui dialog periodic cu privire la toate aspectele referitoare la politica agricolă comună, inclusiv la dezvoltarea rurală și la punerea sa în aplicare, și în special cu privire la măsurile pe care Comisia este invitată să le ia în acel context, inclusiv referitor la aspectele internaționale în materie de agricultură, să realizeze un schimb de experiență și de bune practici, să ofere consultanță în materie de strategie, să emită un aviz cu privire la probleme specifice la cererea Direcției Generale Agricultură și Dezvoltare Rurală sau din proprie inițiativă și să monitorizeze evoluțiile politicii.

               (5)

               Grupurile de dialog civil ar trebui să fie formate cel puțin din organizații neguvernamentale de la nivel european, inclusiv asociațiile reprezentative, grupurile de interese socioeconomice, organizațiile societății civile și sindicatele care sunt înregistrate în Registrul european comun al transparenței.

               (6)

               În scopul de a facilita evoluția sarcinilor atribuite grupurilor, este necesar să se asigure normele de operare și de funcționare a grupurilor.

               (7)

               Datele cu caracter personal ar trebui prelucrate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului (2).

               (8)

               Decizia 2004/391/CE ar trebui abrogată,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Obiect
   Prezenta decizie constituie cadrul pentru grupurile de dialog civil care se ocupă de chestiunile reglementate de politica agricolă comună, denumite în continuare „grupurile”, stabilit de Directorul general pentru agricultură și dezvoltare rurală (denumit în continuare „directorul general”) în cadrul pentru grupurile de experți ale Comisiei (3).
   Articolul 2
   Atribuții
   Atribuțiile grupurilor sunt:

               (a)

               să desfășoare un dialog periodic cu privire la toate aspectele referitoare la politica agricolă comună, inclusiv la dezvoltarea rurală și la punerea sa în aplicare, și în special cu privire la măsurile pe care Comisia este invitată să le ia în acel context, inclusiv referitor la aspectele internaționale în materie de agricultură;

               (b)

               să asigure realizarea unui schimb de experiență și de bune practici în domeniile menționate la litera (a);

               (c)

               să ofere asistență Comisiei și consultanță în materie de strategie în domeniile menționate la litera (a);

               (d)

               să emită un aviz cu privire la probleme specifice, fie la cererea Direcției Generale Agricultură și Dezvoltare Rurală (denumită în continuare „direcția generală”) și respectând termenele stabilite în respectiva cerere, fie din proprie inițiativă;

               (e)

               să monitorizeze evoluțiile politicii în domeniile menționate la litera (a).

         Articolul 3
   Consultare
   (1)   Direcția generală poate consulta grupurile cu privire la orice chestiune menționată la articolul 2 litera (a).
   (2)   Președintele unui grup, în strânsă cooperare cu vicepreședinții, poate recomanda Comisiei să consulte grupul cu privire la un aspect specific.
   Articolul 4
   Desemnarea membrilor
   (1)   Directorul general decide componența grupurilor pe baza unei invitații de depunere a candidaturilor.
   (2)   Grupurile sunt formate cel puțin din organizații neguvernamentale de la nivel european, inclusiv asociațiile reprezentative, grupurile de interese socioeconomice, organizațiile societății civile și sindicatele care sunt înregistrate în Registrul european comun al transparenței. Calitatea de membru al grupurilor este deschisă organizațiilor care reprezintă orice tip de interese relevante.
   (3)   Luând în considerare interesele societății civile în politica agricolă comună, directorul general decide cu privire la numărul grupurilor și la dimensiunea lor. Lista grupurilor se publică în Registrul grupurilor de experți și al altor entități similare al Comisiei și pe un site de internet creat în acest scop. Directorul general asigură o reprezentare echilibrată a tuturor intereselor exprimate menționate la alineatul (2). Directorul general asigură în special un echilibru între interesele economice și cele neeconomice.
   (4)   Organizațiile membre sunt desemnate de către directorul general din rândul organizațiilor care au răspuns invitației de depunere a candidaturilor. Directorul general poate de asemenea desemna o organizație membră în cazul în care rămân sau apar locuri vacante.
   (5)   Organizațiile membre sunt desemnate pe o perioadă de șapte ani. O organizație membră poate fi înlocuită în cadrul unui grup înainte de încheierea mandatului de șapte ani, în cazul în care:

               (a)

               nu mai poate contribui în mod eficient la deliberările grupului;

               (b)

               se retrage din grup;

               (c)

               nu desemnează în mod regulat experți pentru participarea la ședințele grupului;

               (d)

               nu mai respectă condițiile prevăzute la alineatul (2); sau

               (e)

               nu respectă condiția de nedivulgare a informațiilor care fac obiectul obligației de secret profesional prevăzute la articolul 339 din Tratat.

         (6)   Organizațiile membre desemnează experții care vor participa la ședințele grupurilor în funcție de punctele de pe ordinea de zi și informează direcția generală cu privire la identitatea experților desemnați, cu cel puțin trei zile lucrătoare înainte de data ședinței.
   (7)   Direcția generală invită experții desemnați de organizațiile membre să participe la ședințele grupurilor. În cazul în care o organizație membră nu îi comunică direcției generale identitatea experților în termenul prevăzut la alineatul (6), direcția generală poate refuza să îi invite pe experții în cauză la ședința respectivă.
   (8)   Lista organizațiilor membre se publică în Registrul grupurilor de experți și al altor entități similare al Comisiei și pe un site de internet creat în acest scop.
   (9)   Datele cu caracter personal sunt colectate, prelucrate și publicate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001.
   Articolul 5
   Mod de funcționare
   (1)   În cadrul primei ședințe, fiecare grup alege un președinte și doi vicepreședinți din rândul membrilor săi, cu o majoritate de două treimi a experților prezenți în cazul unui prim tur de scrutin și cu majoritate simplă a experților prezenți în cazul unor tururi ulterioare de scrutin. Vicepreședinții sunt aleși din rândul reprezentanților altor organizații decât cea reprezentată de președinte. Cei doi vicepreședinți trebuie să provină din două organizații diferite. Alegerile se desfășoară sub autoritatea unui reprezentant al Comisiei, prin vot secret, cu excepția cazului în care toți experții prezenți decid în mod expres contrariul.
   (2)   Președintele și cei doi vicepreședinți sunt aleși pentru un mandat de un an, cu posibilitatea de realegere. Președintele poate fi ales pentru maximum două mandate succesive. La alegerea noilor președinți, grupul se asigură că aceștia nu provin din aceeași organizație ca și predecesorul lor.
   (3)   Președintele, de comun acord cu direcția generală, în strânsă consultare cu vicepreședinții și în consultare cu organizațiile reprezentate în cadrul grupului, stabilește elementele care urmează să fie incluse pe ordinea de zi pentru ședințele grupului, cu cel puțin 25 de zile lucrătoare înainte de fiecare ședință. Ca regulă generală, direcția generală comunică organizațiilor ordinea de zi cu 20 de zile lucrătoare înainte de data ședinței, de preferință prin mijloace electronice.
   (4)   Cu excepția alegerilor prevăzute la alineatul (1), nu se votează niciodată la sfârșitul unei discuții în cadrul grupului. În cazul în care un grup ajunge la un consens cu privire la avizul solicitat de direcția generală sau emis din proprie inițiativă, acesta formulează concluzii comune și le anexează la raportul de sinteză. Comisia comunică rezultatul discuțiilor din cadrul unui grup altor instituții europene, în cazurile în care grupul recomandă acest lucru.
   (5)   Președintele este responsabil de compilarea unui raport care trebuie să conțină un proces-verbal sumar și precis al fiecărei ședințe și de transmiterea proiectului de raport către direcția generală în termen de 20 de zile lucrătoare de la data ședinței. Direcția generală poate modifica proiectul de raport al președintelui înainte ca proiectul să fie transmis și după aprobarea acestuia de către grup.
   (6)   Cu acordul direcției generale, grupul poate institui grupuri de lucru pentru a analiza probleme specifice, pe baza unui mandat adoptat de grup. Reprezentanții Comisiei prezidează întrunirile grupurilor de lucru. Aceste grupuri de lucru se desființează de îndată ce își îndeplinesc mandatul.
   (7)   Direcția generală poate invita experți din afara grupului, având competențe specifice în legătură cu un subiect de pe ordinea de zi, pentru a participa ad hoc la activitatea grupului sau a grupului de lucru. În plus, reprezentantul Comisiei poate acorda statutul de observator unor persoane sau organizații, astfel cum sunt definite la articolul 4 alineatul (2), în măsura în care acestea nu amenință echilibrul grupurilor sau al grupurilor de lucru. Ele au dreptul de a lua cuvântul, atunci când sunt invitate de către președinte să facă acest lucru, cu acordul reprezentantului de cel mai înalt nivel al Comisiei prezent la ședință. Persoanele sau organizațiile care beneficiază de statutul de observator nu participă la alegerile menționate la alineatul (1).
   (8)   Membrii grupurilor și reprezentanții acestora, precum și experții și persoanele sau organizațiile care se bucură de statutul de observatori, după cum se precizează la alineatul (7), respectă obligațiile referitoare la secretul profesional prevăzute în tratate și normele de punere în aplicare ale acestora, precum și normele în materie de securitate privind protecția informațiilor clasificate ale Uniunii, prevăzute în anexa la Decizia 2001/844/CE, CECO, Euratom a Comisiei (4). În cazul nerespectării obligațiilor respective, Comisia poate lua toate măsurile adecvate.
   (9)   Ședințele grupurilor și ale grupurilor de lucru se desfășoară în general la unul dintre sediile Comisiei. Comisia asigură serviciile de secretariat. Ședințele grupurilor și ale grupurilor de lucru sunt convocate de către direcția generală. La ședințele grupurilor și ale grupurilor de lucru pot asista și alți reprezentanți ai Comisiei interesați de lucrări.
   (10)   Comisia publică toate documentele relevante, cum ar fi: ordinile de zi, procesele-verbale, concluziile, concluziile parțiale sau documentele de lucru referitoare la activitățile desfășurate de grupuri prin intermediul unui link al Registrului grupurilor de experți și al altor entități similare al Comisiei către un site internet creat în acest scop. Excepțiile de la publicarea sistematică ar trebui făcute în cazul în care divulgarea unui document ar submina protecția unui interes public sau privat, astfel cum este prevăzut la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului (5).
   Articolul 6
   Cheltuieli aferente întrunirilor
   (1)   Participanții la activitățile grupurilor și ale grupurilor de lucru nu sunt remunerați pentru serviciile prestate.
   (2)   Cheltuielile de călătorie și ședere ale experților în contextul activităților grupurilor și ale grupurilor de lucru sunt rambursate de Comisie în conformitate cu prevederile aflate în vigoare în cadrul Comisiei.
   (3)   Cheltuielile menționate la alineatul (2) sunt rambursate în limitele creditelor disponibile, alocate în cadrul procedurii anuale de alocare a resurselor.
   Articolul 7
   Abrogare
   Decizia 2004/391/CE este abrogată cu efect de la 1 iulie 2014.
   Articolul 8
   Intrarea în vigoare
   Prezenta decizie intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
   Se aplică de la 1 iulie 2014.

      Adoptată la Bruxelles, 16 decembrie 2013.

            Pentru Comisie

            Președintele

         José Manuel BARROSO

      (1)  Decizia 2004/391/CE a Comisiei din 23 aprilie 2004 privind funcționarea grupurilor consultative în domeniul politicii agricole comune (JO L 120, 24.4.2004, p. 50).

      (2)  Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (JO L 8, 12.1.2001, p. 1).

      (3)  C(2010) 7649.

      (4)  Decizia 2001/844/CE, CECO, Euratom a Comisiei din 29 noiembrie 2001 de modificare a regulamentului său de procedură (JO L 317, 3.12.2001, p. 1).

      (5)  Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2001 privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (JO L 145, 31.5.2001, p. 43).


title: Decizia Parlamentului European din 5 mai 2010 referitoare la descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului Agenției Europene de Siguranță a Aviației aferent exercițiului financiar 2008

text:
               25.9.2010

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 252/136

         DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN
   din 5 mai 2010
   referitoare la descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului Agenției Europene de Siguranță a Aviației aferent exercițiului financiar 2008
   (2010/516/UE)
   PARLAMENTUL EUROPEAN,
   având în vedere conturile anuale ale Agenției Europene de Siguranță a Aviației pentru exercițiul financiar 2008,
   având în vedere Raportul Curții de Conturi privind conturile anuale ale Agenției Europene de Siguranță a Aviației pentru exercițiul financiar 2008, însoțit de răspunsurile Agenției (1),
   având în vedere Recomandarea Consiliului din 16 februarie 2010 (5827/2010 – C7-0061/2010),
   având în vedere articolul 276 din Tratatul CE și articolul 319 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (2), în special articolul 185,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (3) de instituire a Agenției Europene de Siguranță a Aviației, în special articolul 60,
   având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2343/2002 al Comisiei din 19 noiembrie 2002 privind Regulamentul financiar cadru pentru organismele menționate la articolul 185 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 (4), în special articolul 94,
   având în vedere articolul 77 și anexa VI la Regulamentul său de procedură,
   având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar și avizul Comisiei pentru transport și turism (A7-0068/2010),

               1.

               acordă directorului executiv al Agenției Europene de Siguranță a Aviației descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului Agenției aferent exercițiului financiar 2008;

               2.

               își prezintă observațiile în cadrul rezoluției de mai jos;

               3.

               încredințează președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie împreună cu rezoluția Parlamentului, ca parte integrantă a acesteia, directorului executiv al Agenției Europene de Siguranță a Aviației, Consiliului, Comisiei și Curții de Conturi și de a asigura publicarea acestora în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (seria L).

            Președintele

         Jerzy BUZEK

            Secretarul general

         Klaus WELLE

      (1)  JO C 304, 15.12.2009, p. 21.

      (2)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

      (3)  JO L 79, 19.3.2008, p. 1.

      (4)  JO L 357, 31.12.2002, p. 72.
    ---documentbreak---

               25.9.2010

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 252/137

         REZOLUȚIA PARLAMENTULUI EUROPEAN
   din 5 mai 2010
   conținând observațiile care fac parte integrantă din decizia privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului Agenției Europene de Siguranță a Aviației aferent exercițiului financiar 2008
   PARLAMENTUL EUROPEAN,
   având în vedere conturile anuale ale Agenției Europene de Siguranță a Aviației pentru exercițiul financiar 2008,
   având în vedere Raportul Curții de Conturi privind conturile anuale ale Agenției Europene de Siguranță a Aviației pentru exercițiul financiar 2008, însoțit de răspunsurile agenției (1),
   având în vedere Recomandarea Consiliului din 16 februarie 2010 (5827/2010 – C7-0061/2010),
   având în vedere articolul 276 din Tratatul CE și articolul 319 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (2), în special articolul 185,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 februarie 2008 (3) de instituire a Agenției Europene de Siguranță a Aviației, în special articolul 60,
   având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2343/2002 al Comisiei din 19 noiembrie 2002 privind regulamentul financiar cadru pentru organismele menționate la articolul 185 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 (4), în special articolul 94,
   având în vedere articolul 77 și anexa VI la Regulamentul său de procedură,
   având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar și avizul Comisiei pentru transport și turism (A7-0068/2010),

               A.

               întrucât Curtea de Conturi a declarat că a obținut asigurări rezonabile cu privire la fiabilitatea conturilor anuale pentru exercițiul financiar 2008 și cu privire la legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente;

               B.

               întrucât, la 23 aprilie 2009, Parlamentul a acordat descărcarea de gestiune directorului executiv al Agenției Europene de Siguranță a Aviației pentru execuția bugetului Agenției aferent exercițiului financiar 2007 (5) și întrucât, în rezoluția sa care însoțește decizia de descărcare de gestiune, Parlamentul, printre altele:

                           —

                           a luat act de criticile formulate de Curtea de Conturi cu privire la mai multe proceduri de achiziții publice supuse auditului;

                           —

                           a solicitat Agenției să își respecte angajamentul luat în răspunsurile sale către Curtea de Conturi de a se conforma în mod riguros procedurilor de achiziții publice și de a avea grijă în mod special să transmită informații explicite ofertanților potențiali;

                           —

                           a subliniat observația Curții de Conturi conform căreia schema de personal pentru 2007 prevedea 467 de posturi temporare, dar creditele bugetare pentru cheltuielile de personal nu acopereau costurile reale de personal aferente acestor posturi și faptul că, prin urmare, Agenția a convenit cu Comisia să reducă numărul de posturi până la 342, dintre care 333 erau ocupate la sfârșitul exercițiului,

               1.

               salută constatarea Curții de Conturi privind fiabilitatea conturilor Agenției aferente exercițiului financiar 2008, precum și legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente, în ansamblul lor;

               2.

               observă că Agenția a primit 30 000 000 EUR în credite de angajament și de plată de la bugetul 2008;

               3.

               constată că bugetul Agenției a fost majorat cu 42 %, de la 72 000 000 EUR la 102 000 000 EUR, din 2007 în 2008, și că efectivul de personal a crescut de la 362 la 442;

      Performanțe

               4.

               insistă asupra faptului că este important ca Agenția să stabilească în programarea sa obiective SMART și indicatori RACER în vederea evaluării realizărilor sale; ia act de răspunsul Agenției în care se dau asigurări că programul de lucru pentru 2010 a fost îmbunătățit prin stabilirea de obiective și indicatori-cheie de performanță, precum și printr-un sistem mai bun de planificare a resurselor; invită, de asemenea, Agenția să ia în considerare introducerea unei diagrame Gantt în programarea tuturor activităților sale operaționale, astfel încât să indice rapid timpul petrecut de fiecare agent pentru un proiect și să favorizeze o abordare orientată spre obținerea de rezultate;

               5.

               solicită Agenției să prezinte, în tabelul care trebuie anexat la viitorul raport al Curții de Conturi, o comparație între operațiunile realizate în exercițiul care face obiectul descărcării de gestiune și cele realizate în exercițiul precedent pentru a permite autorității care acordă descărcarea de gestiune să evalueze mai bine performanțele Agenției de la un exercițiu la altul;

      Regulamentul privind onorariile și taxele

               6.

               ia act de faptul că 2008 a fost primul an complet de implementare a activităților de certificare în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 593/2007 al Comisiei din 31 mai 2007 privind onorariile și taxele percepute de Agenția Europeană de Siguranță a Aviației (6);

               7.

               solicită Agenției să instituie un sistem de monitorizare a proiectelor de certificare, cu scopul de a se asigura că, pe întreaga durată de desfășurare a unui proiect, onorariile percepute nu sunt, într-o proporție importantă, diferite față de costurile reale;

               8.

               regretă că, în 2008, sistemul de onorarii anuale fixe a generat venituri considerabil mai însemnate decât costurile efective ale serviciilor prestate și invită Agenția să înainteze de urgență un plan detaliat pentru a garanta că acest fapt nu se va mai întâmpla în exercițiile viitoare;

      Reportarea creditelor

               9.

               atrage atenția asupra faptului că Agenția a reportat în 2009 un număr mare de credite aferente cheltuielilor de funcționare (mai mult de 53 000 000 EUR, adică 79 % din totalul creditelor de funcționare); acceptă că nivelul ridicat al creditelor reportate în 2009 contravine principiului anualității, chiar dacă o anumită nesiguranță cu privire la nivelul onorariilor și taxelor este inerentă în ciclul comercial inițial al Agenției; subliniază, de asemenea, faptul că această situație semnalează un punct slab în sistemul de planificare a resurselor întreprinderii, rezultat al unei întârzieri în procesul de încheiere a contractului de servicii; solicită, prin urmare, ca pentru următorul exercițiu financiar să fie prezentate Comisiei și Parlamentului previziuni mult mai realiste, care să acorde suficient timp pentru a fi analizate;

               10.

               observă că conturile Agenției înregistrează venituri din dobânzi în sumă de 1 988 000 EUR pentru exercițiul financiar 2008; deduce din conturile anuale și din valoarea veniturilor din dobânzi că Agenția dispune în mod durabil de lichidități considerabile; observă că la 31 decembrie 2008 aceste solduri de lichidități se ridicau la 57 245 000 EUR; invită Comisia să examineze posibilități de a pune pe deplin în aplicare o gestiune a numerarului axată pe necesități, în conformitate cu articolul 15 alineatul (5) din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2343/2002, precum și modificările conceptuale necesare pentru menținerea durabilă a lichidităților Agenției la un nivel cât mai redus posibil;

               11.

               constată că, în 2008, 15 % din cheltuielile de personal au fost transferate la cheltuielile de funcționare, ceea ce indică o planificare nerealistă; este îngrijorat în ceea ce privește eficiența sporită care decurge din acest transfer și va investiga în profunzime costurile de elaborare și de urmărire pentru implementarea sistemului de planificare a resurselor întreprinderii (ERP) în această privință;

      Alte îmbunătățiri necesare Agenției

               12.

               își exprimă îngrijorarea cu privire la lipsa de coordonare dintre necesități, personal și regulamentul financiar al Agenției și, în special, cu privire la faptul că procedurile de selecție a personalului îngreunează recrutarea de personal cu calificări adecvate; consideră că grupul de lucru interinstituțional pentru agenții descentralizate ar putea aborda această chestiune;

               13.

               solicită Agenției să își îmbunătățească planificarea procesului de recrutare într-o manieră mai realistă și să elimine deficiențele care afectează stabilirea bugetului și monitorizarea sistemului de planificare a resurselor întreprinderii;

      Audit intern

               14.

               recunoaște faptul că Agenția a pus în practică 15 recomandări dintre cele 28 elaborate de către Serviciul de Audit Intern (IAS) începând cu 2006; constată că, dintre cele 13 aflate în curs, 2 sunt considerate a fi „critice” și 5 „foarte importante”; observă că aceste recomandări vizează nesiguranța bugetară, absența unei analize a riscurilor, absența unei politici de evaluare și promovare, procedura de separare a exercițiilor financiare și absența unei proceduri de înregistrare a excepțiilor care au fost închise;

               15.

               face trimitere, pentru alte observații cu caracter orizontal care însoțesc decizia de descărcare de gestiune, la Rezoluția sa din 5 mai 2010 (7) referitoare la performanțele, gestiunea financiară și controlul agențiilor.

      (1)  JO C 304, 15.12.2009, p. 21.

      (2)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

      (3)  JO L 79, 19.3.2008, p. 1.

      (4)  JO L 357, 31.12.2002, p. 72.

      (5)  JO L 255, 26.9.2009, p. 122.

      (6)  JO L 140, 1.6.2007, p. 3.

      (7)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0139 (a se vedea pagina 241 din prezentul Jurnal Oficial).


title: Decizia Consiliului din 25 aprilie 2017 privind reînnoirea Consiliului de conducere al Centrului European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale

text:
               3.5.2017

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 138/1

         DECIZIA CONSILIULUI
   din 25 aprilie 2017
   privind reînnoirea Consiliului de conducere al Centrului European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale
   (2017/C 138/01)
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 337/75 al Consiliului din 10 februarie 1975 privind înființarea Centrului European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale (1), în special articolul 4,
   având în vedere candidatura înaintată Consiliului de către Comisie cu privire la reprezentanții lucrătorilor,
   întrucât:

               (1)

               Prin deciziile sale din 14 iulie 2015 (2) și din 14 septembrie 2015 (3), Consiliul a numit membrii Consiliului de conducere al Centrului European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale pentru perioada 18 septembrie 2015-17 septembrie 2018.

               (2)

               Un post de membru în cadrul Consiliului de conducere al centrului din categoria reprezentanților organizațiilor lucrătorilor a devenit vacant, pentru Letonia, în urma demisiei doamnei Ruta PORNIECE.

               (3)

               Membrii consiliului de conducere al centrului menționat anterior ar trebui numiți pentru durata rămasă a mandatului, care expiră la 17 septembrie 2018,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Următoarea persoană este numită în calitatea de membru în cadrul Consiliului de conducere al Centrului European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale pentru restul mandatului, care se încheie la 17 septembrie 2018:
   REPREZENTANȚII ORGANIZAȚIILOR LUCRĂTORILOR:

               LETONIA

               Doamna Linda ROMELE

         Articolul 2
   Prezenta decizie se publică, pentru informare, în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Adoptată la Luxemburg, 25 aprilie 2017.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         I. BORG

      (1)  JO L 39, 13.2.1975, p. 1.

      (2)  JO C 232, 16.7.2015, p. 2.

      (3)  JO C 305, 16.9.2015, p. 2.


title: Decizia Consiliului din 8 noiembrie 2005 privind semnarea și aplicarea provizorie a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Guvernul Georgiei privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene

text:
Anunţ juridic important

|

32006D0357

Jurnalul Oficial L 134 , 20/05/2006 p. 0023 - 0023 Jurnalul Oficial L 294 , 25/10/2006 p. 0084 - 0084

		20051108Decizia Consiliuluidin 8 noiembrie 2005privind semnarea și aplicarea provizorie a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Guvernul Georgiei privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene(2006/357/CE)CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 80 alineatul (2) coroborat cu articolul 300 alineatul (2) primul paragraf prima teză,având în vedere propunerea Comisiei,întrucât:(1) Prin decizia sa din 5 iunie 2003, Consiliul a autorizat Comisia să inițieze negocieri cu țări terțe privind înlocuirea anumitor dispoziții din acordurile bilaterale existente cu un acord comunitar.(2) În numele Comunității, Comisia a negociat cu Georgia un acord privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene, în conformitate cu mecanismele și directivele prevăzute în anexa la respectiva decizie.(3) Sub rezerva eventualei sale încheierii la o dată ulterioară, este necesar ca acordul negociat de Comisie să fie semnat și aplicat în mod provizoriu,DECIDE:Articolul 1Se aprobă în numele Comunității Europene semnarea Acordului dintre Comunitatea Europeană și Guvernul Georgiei privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene, sub rezerva deciziei Consiliului privind încheierea respectivului acord.Textul acordului se atașează la prezenta decizie.Articolul 2Președintele Consiliului este autorizat să numească persoana împuternicită (persoanele împuternicite) să semneze acordul în numele Comunității, sub rezerva încheierii acestuia la o dată ulterioară.Articolul 3Până la intrarea sa în vigoare, acordul se aplică începând cu prima zi a primei luni următoare datei la care părțile s-au notificat reciproc cu privire la îndeplinirea procedurilor necesare în acest scop.Articolul 4Președintele Consiliului este autorizat să procedeze la notificarea prevăzută la articolul 8 alineatul (2) din acord.Adoptată la Bruxelles, 8 noiembrie 2005.Pentru ConsiliuPreședinteleG. Brown--------------------------------------------------


title: 2012/272/UE: Decizia Consiliului din 14 mai 2012 privind semnarea, în numele Uniunii, a Acordului-cadru de parteneriat și cooperare între Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Filipine, pe de altă parte

text:
               24.5.2012

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 134/3

         DECIZIA CONSILIULUI
   din 14 mai 2012
   privind semnarea, în numele Uniunii, a Acordului-cadru de parteneriat și cooperare între Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Filipine, pe de altă parte
   (2012/272/UE)
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 79 alineatul (3), articolele 91 și 100, articolul 191 alineatul (4) și articolele 207 și 209, coroborate cu articolul 218 alineatul (5),
   având în vedere propunerea Comisiei Europene,
   întrucât:

               (1)

               La 25 noiembrie 2004, Consiliul a autorizat Comisia să negocieze un Acord-cadru de parteneriat și cooperare cu Republica Filipine (denumit în continuare „acordul”).

               (2)

               Dispozițiile acordului care intră în domeniul de aplicare a părții a treia titlul V din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene sunt obligatorii pentru Regatul Unit și Irlanda, ca părți contractante distincte, și nu ca parte a Uniunii Europene, cu excepția cazului în care Uniunea Europeană împreună cu Regatul Unit și/sau Irlanda au notificat în comun Republicii Filipine faptul că Regatul Unit sau Irlanda are obligații ca parte a Uniunii Europene, în conformitate cu Protocolul (nr. 21) privind poziția Regatului Unit și a Irlandei cu privire la spațiul de libertate, securitate și justiție, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. În cazul în care Regatul Unit și/sau Irlanda încetează să mai aibă obligații ca parte a Uniunii Europene în conformitate cu articolul 4a din Protocolul (nr. 21), Uniunea Europeană împreună cu Regatul Unit și/sau Irlanda urmează să informeze fără întârziere Republica Filipine cu privire la orice modificare a poziției acestora, caz în care dispozițiile acordului urmează să rămână obligatorii pentru acestea în calitate de părți distincte. Același lucru se aplică Danemarcei, în conformitate cu Protocolul (nr. 22) privind poziția Danemarcei, anexat la tratatele menționate.

               (3)

               Deoarece Regatul Unit și/sau Irlanda nu au transmis notificarea necesară în temeiul articolului 3 din Protocolul (nr. 21) privind poziția Regatului Unit și a Irlandei cu privire la spațiul de libertate, securitate și justiție, acestea nu participă la adoptarea de către Consiliu a prezentei decizii în măsura în care aceasta cuprinde dispoziții în temeiul părții a treia titlul V din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Aceeași condiție se aplică și Danemarcei în conformitate cu Protocolul (nr. 22) privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

               (4)

               Acordul ar trebui semnat, sub rezerva încheierii sale la o dată ulterioară,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Se autorizează, în numele Uniunii, semnarea Acordului-cadru de parteneriat și cooperare între Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Filipine, pe de altă parte, sub rezerva încheierea acordului menționat (1).
   Articolul 2
   Președintele Consiliului este autorizat să desemneze persoana împuternicită (persoanele împuternicite) să semneze acordul în numele Uniunii.
   Articolul 3
   Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei adoptării.

      Adoptată la Bruxelles, 14 mai 2012.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         C. ASHTON

      (1)  Textul acordului va fi publicat împreună cu decizia privind încheierea sa.


title: Decizia (UE) 2016/1525 a Parlamentului European din 28 aprilie 2016 privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului Institutului European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați aferent exercițiului financiar 2014

text:
               14.9.2016

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 246/260

         DECIZIA (UE) 2016/1525 A PARLAMENTULUI EUROPEAN
   din 28 aprilie 2016
   privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului Institutului European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați aferent exercițiului financiar 2014
   PARLAMENTUL EUROPEAN,

               —

               având în vedere conturile anuale finale ale Institutului European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați pentru exercițiul financiar 2014,

               —

               având în vedere Raportul Curții de Conturi privind conturile anuale ale Institutului European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați pentru exercițiul financiar 2014, însoțit de răspunsul institutului (1),

               —

               având în vedere declarația de asigurare (2) privind fiabilitatea conturilor și legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente întocmită de Curtea de Conturi pentru exercițiul 2014 în temeiul articolului 287 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

               —

               având în vedere Recomandarea Consiliului din 12 februarie 2016 privind descărcarea de gestiune a institutului în ceea ce privește execuția bugetară pentru exercițiul financiar 2014 (05584/2016 – C8-0085/2016),

               —

               având în vedere articolul 319 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

               —

               având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (3), în special articolul 208,

               —

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1922/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind înființarea unui institut european pentru egalitatea de șanse între femei și bărbați (4), în special articolul 15,

               —

               având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2343/2002 al Comisiei din 19 noiembrie 2002 privind regulamentul financiar cadru pentru organismele menționate la articolul 185 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (5),

               —

               având în vedere Regulamentul delegat (UE) nr. 1271/2013 al Comisiei din 30 septembrie 2013 privind regulamentul financiar cadru pentru organismele menționate la articolul 208 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (6), în special articolul 108,

               —

               având în vedere articolul 94 și anexa V la Regulamentul său de procedură,

               —

               având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar și avizul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0085/2016),

               1.

               acordă directorului Institutului European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului institutului aferent exercițiului financiar 2014;

               2.

               își prezintă observațiile în cadrul rezoluției de mai jos;

               3.

               încredințează președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, împreună cu rezoluția Parlamentului, ca parte integrantă a acesteia, directorului Institutului European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați, Consiliului, Comisiei și Curții de Conturi și de a asigura publicarea acestora în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (seria L).

            Președintele

         Martin SCHULZ

            Secretarul general

         Klaus WELLE

      (1)  JO C 409, 9.12.2015, p. 168.

      (2)  A se vedea nota de subsol 1.

      (3)  JO L 298, 26.10.2012, p. 1.

      (4)  JO L 403, 30.12.2006, p. 9.

      (5)  JO L 357, 31.12.2002, p. 72.

      (6)  JO L 328, 7.12.2013, p. 42.