title: 2013/535/UE, Euratom: Decizia Parlamentului European din 17 aprilie 2013 privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului general al Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2011, secțiunea I – Parlamentul European

text:
               16.11.2013

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 308/1

      DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN

   din 17 aprilie 2013
   privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului general al Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2011, secțiunea I – Parlamentul European
   (2013/535/UE, Euratom)
   PARLAMENTUL EUROPEAN,

               —

               având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2011 (1),

               —

               având în vedere Conturile anuale consolidate ale Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2011 [COM(2012) 436 – C7-0225/2012] (2),

               —

               având în vedere Raportul privind gestiunea bugetară și financiară – secțiunea I – Parlamentul European – exercițiul financiar 2011 (3),

               —

               având în vedere raportul anual al auditorului intern privind exercițiul financiar 2011,

               —

               având în vedere Raportul anual al Curții de Conturi referitor la execuția bugetului privind exercițiul financiar 2011, însoțit de răspunsurile instituțiilor (4),

               —

               având în vedere Declarația de asigurare (5) privind fiabilitatea conturilor și legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente întocmită de Curtea de Conturi pentru exercițiul financiar 2011 în temeiul articolului 287 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

               —

               având în vedere articolul 314 alineatul (10) și articolul 318 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, precum și articolul 106a din Tratatul Euratom,

               —

               având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (6), în special articolele 145, 146 și 147,

               —

               având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (7), în special articolele 164, 165 și 166,

               —

               având în vedere articolul 13 din normele interne privind execuția bugetului Parlamentului European (8),

               —

               având în vedere articolul 166 alineatul (1) din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012, în temeiul căruia fiecare instituție a Uniunii are obligația de a lua toate măsurile necesare pentru a da curs observațiilor care însoțesc decizia de descărcare de gestiune adoptată de Parlamentul European,

               —

               având în vedere Rezoluția sa din 25 martie 2010 privind orientările referitoare la procedura bugetară 2011 – Secțiunile I, II, IV, V, VI, VII, VIII și IX, (9)

               —

               având în vedere Rezoluția sa din 18 mai 2010 referitoare la estimarea bugetului de venituri și cheltuieli al Parlamentului pentru exercițiul financiar 2011 (10),

               —

               având în vedere articolul 77, articolul 80 alineatul (3) și anexa VI la Regulamentul său de procedură,

               —

               având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A7-0063/2013),

               A.

               întrucât auditul Curții de Conturi a arătat că, în ceea ce privește cheltuielile administrative din 2011, sistemele de supraveghere și control impuse de Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 au funcționat satisfăcător în toate instituțiile;

               B.

               întrucât Secretarul General a atestat la 24 aprilie 2012 că deține asigurări rezonabile că bugetul Parlamentului a fost executat conform principiilor bunei gestiuni financiare, iar cadrul de control aplicat oferă garanțiile necesare privind legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente,

               1.

               acordă Președintelui descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului Parlamentului European aferent exercițiului financiar 2011;

               2.

               își prezintă observațiile în cadrul rezoluției de mai jos;

               3.

               încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie împreună cu rezoluția Parlamentului, ca parte integrantă a acesteia, Consiliului, Comisiei, Curții de Justiție a Uniunii Europene, Curții de Conturi, Ombudsmanului European și Autorității Europene pentru Protecția Datelor și de a asigura publicarea acestora în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (seria L).

            Președintele

         Martin SCHULZ

            Secretarul general

         Klaus WELLE

      (1)  JO L 68, 15.3.2011.

      (2)  JO C 348, 14.11.2012, p. 1.

      (3)  JO C 164, 9.6.2012, p. 1.

      (4)  JO C 344, 12.11.2012, p. 1.

      (5)  JO C 348, 14.11.2012, p. 130.

      (6)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

      (7)  JO L 298, 26.10.2012, p. 1.

      (8)  PE 349.540/Bur/ann/def.

      (9)  JO C 4 E, 7.1.2011, p. 20.

      (10)  JO C 161 E, 31.5.2011, p. 258.

         REZOLUȚIA PARLAMENTULUI EUROPEAN

      din 17 aprilie 2013
      conținând observațiile care fac parte integrantă din decizia privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului general al Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2011, secțiunea I – Parlamentul European
      PARLAMENTUL EUROPEAN,

                  —

                  având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2011 (1),

                  —

                  având în vedere Conturile anuale consolidate ale Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2011 [COM(2012) 436 – C7-0225/2012] (2),

                  —

                  având în vedere Raportul privind gestiunea bugetară și financiară – secțiunea I – Parlamentul European – exercițiul financiar 2011 (3),

                  —

                  având în vedere raportul anual al auditorului intern privind exercițiul financiar 2011,

                  —

                  având în vedere Raportul anual al Curții de Conturi referitor la execuția bugetului privind exercițiul financiar 2011, însoțit de răspunsurile instituțiilor (4),

                  —

                  având în vedere Declarația de asigurare (5) privind fiabilitatea conturilor și legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente întocmită de Curtea de Conturi pentru exercițiul financiar 2011 în temeiul articolului 287 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

                  —

                  având în vedere articolul 314 alineatul (10) și articolul 318 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, precum și articolul 106a din Tratatul Euratom,

                  —

                  având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (6), în special articolele 145, 146 și 147,

                  —

                  având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (7), în special articolele 164, 165 și 166,

                  —

                  având în vedere articolul 13 din normele interne privind execuția bugetului Parlamentului European (8),

                  —

                  având în vedere articolul 166 alineatul (1) din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012, în temeiul căruia fiecare instituție a Uniunii are obligația de a lua toate măsurile necesare pentru a da curs observațiilor care însoțesc decizia de descărcare de gestiune adoptată de Parlamentul European,

                  —

                  având în vedere Rezoluția sa din 25 martie 2010 privind orientările referitoare la procedura bugetară 2011 – secțiunile I, II, IV, V, VI, VII, VIII și IX (9),

                  —

                  având în vedere Rezoluția sa din 18 mai 2010 referitoare la estimarea bugetului de venituri și cheltuieli al Parlamentului pentru exercițiul financiar 2011 (10),

                  —

                  având în vedere articolul 77, articolul 80 alineatul (3) și anexa VI la Regulamentul său de procedură,

                  —

                  având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A7-0063/2013),

                  A.

                  întrucât Președintele a adoptat conturile Parlamentului pentru exercițiul financiar 2011 la 11 iulie 2012;

                  B.

                  întrucât în certificarea conturilor finale, contabilul Parlamentului și-a exprimat asigurarea rezonabilă conform căreia aceste conturi prezintă, sub toate aspectele semnificative, o imagine fidelă a situației financiare a Parlamentului European și că nu i s-a adus la cunoștință nicio chestiune care să impună rezerve;

                  C.

                  întrucât Secretarul General a certificat la 24 aprilie 2012 că deține asigurări rezonabile că bugetul Parlamentului a fost executat conform principiilor bunei gestiuni financiare, iar cadrul de control aplicat oferă garanțiile necesare privind legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente,

                  D.

                  întrucât auditul Curții de Conturi a arătat că, în ceea ce privește cheltuielile administrative din 2011, sistemele de supraveghere și control impuse de Regulamentul financiar au funcționat eficient în toate instituțiile, iar 93 % din cele 56 de plăți supuse auditului (3 avansuri și 53 de plăți finale) nu au conținut erori semnificative;

                  E.

                  întrucât, în conformitate cu procedura obișnuită, administrației Parlamentului i s-a trimis un chestionar, iar răspunsurile primite au fost discutate de Comisia pentru control bugetar în prezența vicepreședintelui responsabil pentru buget, a Secretarului General și a auditorului intern,

         Valoarea adăugată a procedurii de descărcare de gestiune a Parlamentului

                  1.

                  evidențiază valoarea adăugată a procedurii parlamentare a descărcării anuale de gestiune a Parlamentului; reamintește că descărcarea de gestiune a Parlamentului reprezintă o posibilitate suplimentară de exercitare publică a controlului esențial asupra gestiunii financiare a instituției, ușurând astfel înțelegerea de către cetățenii Uniunii a structurii proprii de administrare a Parlamentului, a metodelor sale de lucru și a costurilor unei Europe democratice;

                  2.

                  solicită Biroului să programeze ca punct specific pe ordinea de zi o discuție pe marginea raportului de descărcare de gestiune în luna mai sau iunie, la scurt timp după adoptarea sa în plen;

                  3.

                  subliniază necesitatea acestui control pentru a se asigura răspunderea administrației Parlamentului și faptul că, având în vedere interesul deosebit al cetățenilor și al opiniei publice din Uniune față de procedura de descărcare de gestiune a Parlamentului European, este esențial ca Parlamentul să evite riscurile de gestiune opacă și, așadar, să acționeze în condiții de transparență completă pentru a garanta că cetățenilor UE li se oferă o imagine fidelă și precisă a modului în care Parlamentul utilizează resursele de care dispune;

                  4.

                  reamintește că, întrucât Parlamentul este autoritatea care emite decizia finală privind descărcarea de gestiune, este extrem de important ca procedura să se desfășoare exemplar în cazul Parlamentului și este necesar, prin urmare, să se prevină chiar și cele mai mici deficiențe care ar putea afecta negativ realizările politice ale instituției democratice a Europei și eforturile sale de a asigura o transparență sporită și o mai bună gestiune financiară;

                  5.

                  subliniază că prezenta rezoluție se concentrează în principal pe execuția bugetară și pe descărcarea de gestiune aferentă exercițiului financiar 2011 și că obiectivul său principal este de a asigura optima utilizare a banilor publici, indicând totodată aspectele ce pot fi ameliorate; încurajează organele responsabile din cadrul Parlamentului să continue să îmbunătățească la toate nivelurile eficiența activității cotidiene a instituției, vizând furnizarea unui serviciu public de calitate în favoarea cetățenilor Uniunii;

                  6.

                  ia act cu satisfacție de fructuosul schimb de opinii dintre vicepreședintele responsabil pentru buget, Secretarul General și Comisia pentru control bugetar din 22 ianuarie 2013, în contextul procedurii de descărcare de gestiune a Parlamentului pentru exercițiul financiar 2011; reamintește că administrația Parlamentului trebuie să dea socoteală pentru actele sale pe tot parcursul procedurii și că, în ultimul deceniu, rapoartele referitoare la descărcarea de gestiune acordată Parlamentului pentru executarea bugetului său și activitățile Comisiei sale pentru control bugetar au avut un rol important și au determinat evoluții pozitive în gestiunea financiară a Parlamentului, cum ar fi Statutul deputaților și Statutul asistenților parlamentari; este hotărât să continue aceste evoluții încurajatoare în direcția excelenței și a deplinei transparențe în gestiunea financiară publică;

                  7.

                  își reiterează propunerea ca Biroul să transmită tuturor deputaților mai multe „cărți albe” privind elemente de politică de interes general pentru ca acestea să poată fi discutate în amănunt în cadrul grupurilor politice înainte de luarea unei decizii finale;

         Gestiunea activităților Parlamentului în 2011

                  8.

                  salută acordul convenit la 22 septembrie 2011 de către reprezentanții Biroului și ai Comisiei pentru bugete cu privire la măsurile generatoare de economii suplimentare ce au fost ulterior integrate în bugetul 2012 al Parlamentului; susține cu fermitate că respectivele măsuri de economii inteligente, totalizând aproape 40 000 000 EUR, nu au afectat nici eficiența activităților Parlamentului, nici resursele puse la dispoziția fiecărui deputat; invită Secretarul General să informeze Consiliul și Comisia cu privire la realizările Parlamentului și, în schimb, să obțină informații cu privire la acțiunile acestora și solicită să fie informat cu privire la răspunsurile primite; remarcă totuși că economiile ar trebui realizate prin cheltuirea unor sume mai mici și nu prin efectuarea de plăți în avans sau cu întârziere ori prin transferuri între bugete;

                  9.

                  reamintește Președintelui și Secretarului său General de Rezoluția sa din 6 februarie 2013 (11), în care „reamintește decizia adoptată în plen prin care i se solicită Consiliului să prezinte, până în iunie 2013, o foaie de parcurs privind cele trei locuri de desfășurare a activității PE și se așteaptă ca ambele comisii implicate, Secretarul General și Biroul să transmită deputaților statistici și informații actualizate privind impactul financiar și de mediu al desfășurării activității în mai multe locuri; sugerează ca serviciile de evaluare a impactului ale PE să analizeze această chestiune, ținând cont și de impactul pe care prezența PE, totală sau parțială, o are asupra comunităților sau regiunilor respective, și să prezinte un studiu de evaluare până în iunie 2013 pentru ca rezultatele sale să poată fi luate în considerare în contextul viitorului CFM”; atrage atenția asupra faptului că luna iunie 2013 se apropie cu repeziciune;

                  10.

                  observă că, prin tratat, Parlamentul este obligat să își desfășoare activitatea în trei locuri, ceea ce presupune costuri suplimentare; observă, de asemenea, că modificarea acestei situații nu depinde de Parlament, ci de statele membre; îndeamnă, prin urmare, statele membre să examineze problema sediului Parlamentului și a locurilor sale de desfășurare a activității la următoarea revizuire a tratatelor, prin modificarea Protocolului nr. 6;

                  11.

                  constată că noul Regulament financiar - Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 - și Normele sale de aplicare au intrat în vigoare la 1 ianuarie 2013 și au introdus schimbări importante în gestiunea financiară, îndeosebi prin dispozițiile privind o bună gestiune financiară consolidată și protejarea intereselor financiare ale Uniunii, introducând mecanisme financiare care permit mobilizarea unor fonduri provenind de la părți terțe ca sprijin pentru fondurile Uniunii și reducând birocrația, prin înlocuirea paradigmei birocratice cu una a rezultatelor; încurajează serviciile Parlamentului, ca și la revizuirile din trecut ale Regulamentului financiar, să pună fără întârziere în aplicare respectivele norme, cu un impact negativ minim asupra gestiunii activității Parlamentului; ar dori să fie informat înainte de începerea procedurii de descărcare de gestiune 2012 dacă noul Regulament financiar a dus la reducerea necesarului de personal pentru gestiunea financiară;

                  12.

                  salută noul Cod de conduită a deputaților în Parlamentul European în materie de interese financiare și conflicte de interese, adoptat în plen la 1 decembrie 2011; reamintește că deputații au obligația de a declara orice activitate remunerată desfășurată în afara Parlamentului și remunerația primită, precum și orice altă funcție deținută care poate da naștere la conflicte de interese; subliniază, de asemenea, că respectivul cod le interzice deputaților să accepte sume de bani sau cadouri în schimbul exercitării influenței lor asupra deciziilor instituției; constată cu satisfacție că codul prevede reguli clare privind acceptarea de cadouri, precum și activitatea foștilor deputați în grupurile de lobby; se așteaptă ca normele de punere în aplicare să fie comunicate în mod corespunzător deputaților și ca declarațiile să fie verificate prin sondaj;

                  13.

                  este preocupat de faptul că, la un an după intrarea în vigoare a Codului de conduită, nu au fost încă adoptate normele de punere în aplicare a articolului 5 alineatul (3) – asigurarea transparenței cu privire la cheltuielile de deplasare, de cazare și cu diurna deputaților suportate de părți terțe; subliniază că este imperativ ca normele de punere în aplicare să fie adoptate rapid; este ferm convins că toate cheltuielile de deplasare, de cazare și cu diurna deputaților în cuantum de cel puțin 150 EUR suportate de părți terțe trebuie declarate;

                  14.

                  solicită administrației Parlamentului să publice toate declarațiile de interese financiare ale deputaților, defalcate pe ani, într-o formă care să poată fi citită automat, în secțiunea de pe site-ul Parlamentului destinată profilurilor deputaților;

                  15.

                  ia act de publicarea raportului social, ce oferă o imagine valoroasă a resurselor umane ale Parlamentului; solicită publicarea raportului pe 2012 până la sfârșitul lui septembrie 2013; constată, totodată, că schema de personal a Parlamentului a crescut cu 4 % între 2010 și 2011, în principal ca rezultat al noilor responsabilități și al volumului de lucru suplimentar care decurg din Tratatul de la Lisabona și din aderarea prevăzută a Croației la Uniunea Europeană;

                  16.

                  solicită o adaptare mai bună a cursurilor de formare a personalului, mai ales a cursurilor intensive de limbi străine, la programul de lucru al diferitelor categorii de personal din cadrul Parlamentului, inclusiv al asistenților parlamentari acreditați;

                  17.

                  propune să se dea curs recomandării Curții de Conturi de a se înregistra la timp orice modificare a situației personale a membrilor personalului și de a se institui un sistem care să permită monitorizarea acestor documente în timp util;

                  18.

                  subliniază că 2011 a fost cel de-al doilea an întreg în care s-au aplicat noul Statut al deputaților și noul Statut al asistenților parlamentari (ambele în vigoare de la 14 iulie 2009); constată că normele de punere în aplicare a Statutului asistenților parlamentari au fost modificate de patru ori în acești doi ani pentru aplicarea titlului VII din Regimul aplicabil celorlalți agenți ai Uniunii Europene (RACA) și a normelor de punere în aplicare pe baza propunerilor Grupului temporar de evaluare și ale Secretarului General; reamintește că, odată cu aplicarea titlului VII din Regimul aplicabil celorlalți agenți ai Uniunii Europene, a fost introdus un mecanism unic de gestionare a situației asistenților parlamentari acreditați ce lucrează în cele trei locuri de desfășurare a activității Parlamentului, mecanism care a înlocuit cele 27 de sisteme naționale diferite de relații contractuale, fiscalitate și securitate socială; observă că, în prezent, nu există nicio indicație că normele aplicabile asistenților parlamentari din titlul VII din RACA ar trebui modificate; sugerează să se efectueze o evaluare completă a Statutului asistenților, inclusiv eventuala adaptare a normelor, înainte de următoarele alegeri europene;

         Raportul privind gestiunea bugetară și financiară
          (12)

                  19.

                  constată că, în 2011, Parlamentul a înregistrat venituri în valoare de 173 293 432 EUR (243 094 204 EUR în 2010), dintre care 23 815 077 EUR reprezintă venituri alocate;

         Prezentarea conturilor Parlamentului

                  20.

                  ia act de cifrele cu care au fost închise conturile Parlamentului pentru exercițiul financiar 2011, și anume:

                              (EUR)

                                 (a)   Credite disponibile

                              credite pentru 2011:

                              1 685 829 393

                              reportări neautomate din exercițiul financiar 2010:

                              9 240 000

                              reportări automate din exercițiul financiar 2010:

                              231 028 630

                              credite din venituri alocate pentru 2011:

                              23 815 077

                              reportări din venituri alocate pentru 2010:

                              110 017 852

                              Total:

                              2 059 930 952

                                 (b)   Utilizarea creditelor în exercițiul financiar 2011

                              angajamente:

                              1 843 611 385

                              plăți efectuate:

                              1 580 302 842

                              credite reportate automat, inclusiv cele provenite din veniturile alocate:

                              330 492 631

                              credite reportate neautomat:

                              21 700 000

                              credite anulate:

                              126 481 634

                                 (c)   Încasări bugetare

                              încasate în 2011:

                              173 293 432

                                             (d)

                                          Total bilanț la 31 decembrie 2011

                              1 565 534 440

                  21.

                  constată că, în bugetul inițial al Parlamentului pentru 2011, creditele autorizate se ridicau la 1 685 829 393 EUR, reprezentând o majorare cu 5 % față de bugetul 2010 (1 607 363 235 EUR), și că în 2011 nu s-a introdus niciun buget rectificativ, spre deosebire de 2010;

                  22.

                  constată că în 2011 au fost angajate 93 % din creditele finale (96 % în 2010), cu o rată de anulare de 6 % (3 % în 2010), și că, la fel ca în exercițiile precedente, a fost atins un nivel foarte ridicat de execuție bugetară; constată deopotrivă creșterea semnificativă a creditelor anulate, cauzată, în mare măsură, de neplata în 2011 a indexării salariale anuale a personalului de 1,7 %, în urma deciziei aplicabile a Consiliului;

                  23.

                  este preocupat de creșterea importantă a reportărilor în 2011 (240 268 630 EUR) (13) și solicită îmbunătățirea planificării cheltuielilor; solicită administrației să inverseze această tendință în perioada premergătoare alegerilor europene;

                  24.

                  observă că bugetul Uniunii pentru 2011 a totalizat credite de angajament în valoare de 141,9 de miliarde EUR, din care bugetul Parlamentului a reprezentat 1 686 de milioane EUR; constată totodată că această cifră reprezintă cu puțin peste 1 % din bugetul Uniunii și respectiv 20 % din totalul de 8 454 milioane EUR prevăzut în 2011 pentru cheltuielile administrative ale instituțiilor Uniunii în ansamblu, în conformitate cu Acordul interinstituțional dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară;

                  25.

                  salută faptul că nu au avut loc transferuri colectoare între 2011 și 2012; solicită din nou administrației sale să urmărească atingerea obiectivului de asigurare a unei mai bune și mai clare întocmiri a bugetului și a unei discipline bugetare pe măsură, și solicită ca, cu scopul de a asigura claritatea bugetului, cheltuielile imobiliare sau de dimensiuni comparabile, să fie introduse individual în buget, în loc să fie finanțate din resurse subutilizate;

                  26.

                  constată că, în 2011, cele patru rubrici principale din bugetul Parlamentului au fost „Funcționari și agenți temporari”, „Clădiri și cheltuieli conexe”, „Deputați și cheltuieli aferente asistenței parlamentare”, cuprinzând 70 % din totalul angajamentelor;

                  27.

                  reamintește că suma de 85,9 milioane EUR rambursată de Belgia Parlamentului la începutul lui 2010 și alocată unor proiecte imobiliare se consideră venituri alocate externe conform articolului 21 din Regulamentul financiar;

         Conturile Parlamentului European

                  28.

                  ia act de faptul că, în certificarea conturilor finale, contabilul Parlamentului și-a exprimat asigurarea rezonabilă conform căreia aceste conturi prezintă, sub toate aspectele semnificative, o imagine fidelă a situației financiare a Parlamentului; ia act în continuare de declarația acestuia conform căreia nu i s-a adus la cunoștință nicio chestiune care să impună rezerve;

                  29.

                  reamintește decizia Președintelui din 11 iulie 2012 privind adoptarea conturilor aferente exercițiului financiar 2011;

         Declarația de asigurare a Secretarului General

                  30.

                  salută declarația Secretarului General din 24 aprilie 2012, în calitatea sa de ordonator de credite delegat principal, referitoare la rapoartele anuale de activitate pentru 2011 ale ordonatorilor de credite, prin care atestă că dispune de asigurări rezonabile că bugetul Parlamentului a fost executat în conformitate cu principiile bunei gestiuni financiare, iar cadrul de control aplicat oferă garanțiile necesare în ceea ce privește legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente;

         Raportul anual al Curții de Conturi privind exercițiul financiar 2011

         Opiniile Curții de Conturi

                  31.

                  salută faptul că din raportul Curții de Conturi reiese că sistemele de supraveghere și control ale cheltuielilor administrative în ansamblul lor, impuse de Regulamentul financiar, au funcționat eficient și că plățile aferente cheltuielilor administrative din 2011 nu au fost afectate de un nivel semnificativ de eroare;

         Plata alocațiilor și a prestațiilor sociale către membrii personalului

                  32.

                  ia act de constatările specifice la adresa Parlamentului, din rapoartele anuale ale Curții de Conturi pentru 2011, precum și de răspunsurile Parlamentului, referitoare la faptul că anumite informații de care dispuneau serviciile Parlamentului cu privire la situația personală sau familială a membrilor personalului fie nu erau actualizate, fie nu erau procesate în mod corect, conducând, într-un singur caz, la plăți necuvenite; ia act de faptul că recuperarea sumelor plătite în exces a fost demarată în noiembrie 2011 pentru respectivul caz, prin reținere din salariul persoanei în cauză; încurajează totuși controale mai stricte pentru a evita pe viitor plățile în exces;

         Norme privind angajarea asistenților parlamentari acreditați (APA)

                  33.

                  ia act, de asemenea, de faptul că, potrivit normelor interne privind angajarea asistenților parlamentari acreditați, aceștia din urmă sunt autorizați să prezinte certificatul medical, precum și alte documente necesare pentru încheierea contractelor în termen de trei luni de la data la care intră în vigoare contractul privind recrutarea lor inițială, și că, întrucât această derogare contravine dispozițiilor de la articolele 128 și 129 din Regimul aplicabil celorlalți agenți ai Uniunii Europene, articolele respective ar trebui aliniate la normele aplicabile asistenților acreditați; constată totodată că, în ceea ce privește respectarea cerinței referitoare la cunoașterea limbilor oficiale, în niciunul dintre cele 10 cazuri auditate nu existau documente la dosar care să ateste efectuarea unor controale în acest sens;

                  34.

                  susține răspunsurile date de Parlament în cadrul procedurii contradictorii cu Curtea de Conturi;

         Efectuarea verificării ex ante a procedurilor de recrutare

                  35.

                  ia act de constatarea Curții de Conturi conform căreia, în dosarele de recrutare a APA care au fost auditate nu existau documente care să ateste efectuarea de controale ex ante a documentelor necesare recrutării; ia act de răspunsul serviciilor competente ale Parlamentului conform căruia, după revizuirea listelor de control și instituirea unor controale încrucișate, documentația aferentă acestor controale ex ante va fi păstrată în mod corespunzător;

         Achizițiile

                  36.

                  regretă faptul că Curtea de Conturi a identificat deficiențe în aplicarea criteriilor de selecție și atribuire pentru 2 din cele 10 proceduri de achiziții auditate ale Parlamentului în materie de întreținere a clădirilor și de servicii de imprimerie; solicită din nou Biroului să reexamineze toate mecanismele de control aplicabile în cazul procedurilor de achiziții publice pentru a garanta cele mai competitive prețuri pentru bunurile și serviciile oferite;

                  37.

                  regretă faptul că, în urma reducerii sarcinii administrative în cazul contractelor de valoare scăzută, menită să crească participarea IMM-urilor la procedurile de ofertare pentru aceste contracte, administrația nu cunoaște numărul de IMM-uri care au obținut contracte de valoare scăzută, iar Secretariatul General nu este, așadar, în măsură să indice dacă reducerea sarcinii administrative a dus efectiv la creșterea participării IMM-urilor și să demonstreze, astfel, eficacitatea măsurilor luate; solicită să se monitorizeze numărul de IMM-uri care au obținut contracte de valoare scăzută;

         Audierea auditorului intern și raportul său anual

                  38.

                  ia act de faptul că, în cursul reuniunii comisiei competente cu auditorul intern din 22 ianuarie 2013, auditorul intern și-a prezentat raportul anual semnat la 26 iulie 2012 și a precizat că a efectuat în 2011 următoarele activități de audit în cadrul administrației Parlamentului:

                              —

                              revizuire specifică a cadrului de control intern;

                              —

                              acțiuni ulterioare auditului privind procedurile de achiziții publice în cadrul Direcției Generale Președinție;

                              —

                              acțiuni ulterioare auditului efectuat în raport cu indemnizația pentru asistență parlamentară;

                              —

                              acțiuni ulterioare auditului efectuat în raport cu procesarea cererilor de plată;

                              —

                              un audit privind procedurile de achiziții publice în cadrul Direcției Generale Inovare și Asistență Tehnică;

                              —

                              auditul privind elaborarea statelor de plată;

                              —

                              acțiuni ulterioare auditului privind politica imobiliară: planificarea, evaluarea și gestionarea nevoilor de spații;

                              —

                              un audit privind procedurile de achiziții publice în cadrul Direcției Generale Comunicare;

                  39.

                  evidențiază câteva dintre concluziile cele mai semnificative cuprinse în raportul anual al auditorului intern:

                              —

                              auditul efectuat în raport cu indemnizația pentru asistență parlamentară a evidențiat necesitatea consolidării cadrului de remunerare a asistenților locali ai deputaților, al căror număr variază mult de la un deputat la altul, precum și necesitatea obținerii de asigurări suplimentare privind serviciile furnizate de terți;

                              —

                              în cazul procedurilor de achiziții publice din anumite direcții generale este necesară justificarea mai amănunțită a recurgerii la proceduri negociate excepționale și asigurarea faptului că rezultatul negocierii se bazează pe analize documentate măsurabile prin indici de referință a valorii economice aferente;

                              —

                              în anumite cazuri, metodologia de evaluare aplicată procedurii de achiziții publice nu a fost documentată suficient în procesele-verbale și în rapoartele de evaluare sau a fost diferită de cea din caietul de sarcini, iar metoda de evaluare definită în caietul de sarcini trebuie să acorde o pondere suficientă criteriului de preț față de celelalte criterii și trebuie să asigure un raport optim calitate/preț;

                  40.

                  ia act de opiniile exprimate de auditorul intern cu privire la aspectele menționate mai jos, pe care le sprijină:

                              —

                              importanța, în cazul anumitor departamente, a aplicării noilor orientări la nivel central privind posturile sensibile și gestiunea riscului, a elaborării de indicatori de performanță, a finalizării documentației în materie de control intern și de proceduri de gestiune și a reducerii întârzierilor în regularizarea cheltuielilor bugetare;

                              —

                              necesitatea de a se asigura că, pe durata unei proceduri de achiziții publice, comitetul de evaluare își justifică concluziile întru totul, clar și cuprinzător în raportul său și că procesul de evaluare nu prezintă nicio urmă de tratament diferențiat aplicat ofertanților;

         Auditul cadrului de control intern

                  41.

                  reamintește că revizuirea inițială a cadrului de control intern în 2003 și 2004 a produs 14 rapoarte de audit privind toate departamentele și serviciile centrale, conținând 452 de acțiuni convenite și menite să îmbunătățească nivelul general de:

                              —

                              respectare a normelor minime de control intern ale instituției;

                              —

                              realizare a obiectivelor esențiale de control ale instituției (respectarea legislației, reglementărilor și politicilor aplicabile; fiabilitatea informațiilor și înregistrărilor în materie de gestiune; și gradul de optimizare economică, eficacitate și eficiență al operațiunilor);

         Acțiuni deschise restante

                  42.

                  reamintește că monitorizarea celor 452 de acțiuni s-a făcut prin audituri ulterioare succesive în 2005/2006 și 2007/2008 și, într-un departament cu un număr mare de acțiuni deschise, inclusiv în 2009; subliniază că această serie de audituri a arătat că 68 de acțiuni din revizuirea inițială a cadrului de control intern au rămas deschise la sfârșitul lui 2010;

                  43.

                  constată cu satisfacție faptul că serviciul de audit intern acordă încă prioritate revizuirii cadrului de control intern inițiate în 2003; ia act de faptul că, de la 30 septembrie 2011, după auditurile succesive de monitorizare, doar 38 de acțiuni au rămas deschise din cele 452 convenite inițial; salută faptul că niciuna dintre acțiunile restante nu este descrisă de IAS ca fiind esențială; solicită conducerii departamentului și celei centrale să implementeze cele 38 de acțiuni deschise restante până la sfârșitul actualului mandat parlamentar;

                  44.

                  salută faptul că, în iunie 2011, o societate de evaluare externă a certificat faptul că serviciul de audit intern al Parlamentului respectă definiția auditului intern, codul de etică și standardele aferente, acest lucru reprezentând nivelul cel mai înalt posibil de conformitate; încurajează serviciul de audit intern să construiască pe aceste baze solide și să-și armonizeze practicile cu cele mai bune practici existente în domeniu; ia act de faptul că, în cea de-a doua jumătate a lui 2011, serviciul de audit intern implementase deja mai multe elemente importante dintre recomandările de îmbunătățire primite și că restul măsurilor din planul de acțiune urmau a fi implementate până la sfârșitul lui 2012;

                  45.

                  subliniază că, în conformitate cu politicile de transparență față de cetățenii Uniunii, după o anumită perioadă de timp ar trebui publicat pe site-ul de internet al Parlamentului un rezumat privind numărul și tipul auditurilor interne realizate, recomandările formulate și acțiunile întreprinse ca urmare a acestor recomandări; ar dori să i se comunice care dintre aceste documente nu sunt încă publice și de ce;

         Acțiunile întreprinse de Secretarul General ca urmare a rezoluției referitoare la descărcarea de gestiune pentru exercițiul financiar 2010

                  46.

                  salută răspunsurile scrise la rezoluția referitoare la descărcarea de gestiune pentru exercițiul financiar 2010 furnizate Comisiei pentru control bugetar la 16 noiembrie 2012; regretă însă faptul că aceste răspunsuri nu au fost trimise înainte de începerea procedurii de descărcare de gestiune pentru exercițiul 2011; dorește ca, în ceea ce privește procedura de descărcare de gestiune pentru exercițiul 2012, să aibă loc un schimb de opinii între Secretarul General și Comisia pentru control bugetar înainte de sfârșitul lunii octombrie 2013;

                  47.

                  salută decizia formală de a sista acordarea Premiului pentru jurnalism, care în 2011 a presupus costuri de 154 205 EUR, la propunerea Comisiei pentru control bugetar, votată în plen în cadrul raportului referitor la descărcarea de gestiune 2010; constată că contactele cu presa au fost intensificate în statele membre prin organizarea de seminare tematice în capitale, utilizându-se astfel capacitatea administrativă deja existentă a Parlamentului și oferindu-se jurnaliștilor posibilitatea de a face schimburi de vederi cu deputații și de a înțelege mai bine structura și rolul Parlamentului în procesul legislativ;

                  48.

                  solicită pentru a doua oară, după o primă cerere formulată deja în procedura de descărcare de gestiune din 2010, elaborarea unui raport complet cu privire la modul în care au evoluat proiectele Parlamentului în materie de software cu sursă deschisă în ceea ce privește utilizarea și utilizatorii lor din Parlament, interacțiunea cu cetățenii și activitățile de achiziții; invită, pentru a doua oară, să se analizeze, în cadrul unui studiu complet, obligațiile Parlamentului prevăzute la articolul 103 din Regulamentul de procedură în ceea ce privește software-ul cu sursă deschisă și standardele deschise; regretă că software-ul și soluțiile informatice cu sursă deschisă nu sunt folosite pe scară mai largă în infrastructura informatică a Parlamentului;

                  49.

                  ia act de răspunsul Secretarului General potrivit căruia, în 2011, indemnizațiile acordate de Parlament au vizat 1 599 de contracte ale asistenților acreditați și 2 868 de contracte ale asistenților locali;

         Gestiunea în administrația Parlamentului

                  50.

                  subliniază calitatea excelentă a serviciilor de interpretare și de traducere ale Parlamentului; observă că ele reprezintă în continuare o parte considerabilă a bugetului instituției; observă că Decizia privind asigurarea multilingvismului complet în interpretare prin utilizarea eficientă a resurselor, luată de Birou în 2011, crește eficiența serviciilor de interpretare și reduce costurile lor structurale; solicită Parlamentului să prezinte un document detaliat privind structura costurilor de traducere și de interpretare și măsuri de reducere suplimentară a acestor costuri și de ameliorare a eficienței serviciilor, fără să se compromită calitatea generală;

                  51.

                  constată că 192 de membri ai personalului raportează directorilor generali fără să fie subordonați niciunui director; solicită Secretarului General să verifice această situație pentru a se asigura că nu sunt create în mod neoficial „cabinete” ale directorilor generali; solicită Secretarului General să includă în verificare o analiză a gradelor, prerogativelor și responsabilităților acestor membri ai personalului;

         Rapoartele de activitate ale directorilor generali

                  52.

                  constată că directorii generali întocmesc rapoarte anuale de activitate privind realizarea sarcinilor, rapoarte ce constituie un instrument de gestiune internă al căror obiectiv principal este de a oferi Secretarului General o perspectivă clară asupra funcționării administrației și mai ales a eventualelor deficiențe de funcționare; constată că, în ceea ce privește rapoartele anuale de activitate pe 2011, niciunul dintre ordonatorii de credite nu a exprimat rezerve în declarațiile sale privind identificarea de către directorii generali a unor probleme semnificative în modul în care au fost utilizate resursele sau privind eșecul procedurilor de control de a asigura legalitatea și regularitatea operațiunilor;

                  53.

                  observă că rapoartele de activitate ale tuturor direcțiilor generale cuprind în anexă o listă cu excepții, specificând derogări de la reglementările aplicabile și de la procedurile standard; își exprimă îngrijorarea că, în anumite direcții, numărul acestor excepții rămâne crescut și sugerează intensificarea eforturilor depuse pentru a se evita recurgerea la astfel de soluții pentru a corecta situațiile anormale;

         DG Președinție

                  54.

                  salută angajamentul DG Președinție de a continua îmbunătățirea gestiunii financiare, prin examinarea în detaliu a diverselor aspecte ale execuției bugetului și ale procedurilor asociate; salută, în special, eforturile întreprinse în domeniul sensibilizării personalului cu privire la procedurile de achiziții publice și la operațiunile bugetare;

                  55.

                  reiterează faptul că securitatea este un domeniu foarte sensibil în orice parlament, cu atât mai mult în cadrul unui parlament multinațional cu un grad mare de vizibilitate, care primește constant vizite ale unor șefi de stat și de guvern; constată că prezența medie zilnică în incintele Parlamentului la Bruxelles este de 12 000 de persoane;

                  56.

                  ia act de faptul că Biroul a adoptat la 6 iulie 2011, în unanimitate, „noul concept de securitate globală” care include ideea de a rezerva diversele intrări ale Parlamentului pentru diferite categorii de utilizatori; solicită să fie informat cu privire la punerea în aplicare a „noului concept de securitate globală” până la sfârșitul anului 2013;

                  57.

                  constată că Parlamentul se așteaptă ca internalizarea serviciilor de securitate să reducă costurile la Bruxelles și Strasbourg cu 11 250 000 EUR în perioada 2013-2016 și apoi cu câte 5 640 000 EUR anual; dorește să primească asigurări cu privire la faptul că, printr-un program de formare continuă, se vor impune și menține cele mai înalte standarde de securitate specifică; solicită să se elaboreze un raport anual cu informații referitoare la evoluția costurilor serviciului de securitate, inclusiv a costurilor aferente pensiilor personalului angajat în acest scop, precum și la măsurile luate pentru a asigura sfera de aplicare și calitatea serviciului;

                  58.

                  își reiterează dorința ca deputații să fie supuși controlului electronic la intrarea sau ieșirea din clădirile Parlamentului, pentru a crește nivelul de securitate;

                  59.

                  solicită Secretariatului General să-i prezinte informații privind procedura care trebuie aplicată în cazul evaluării registrului comun de transparență, care este prevăzută să aibă loc în 2013, în conformitate cu Acordul interinstituțional încheiat în 2011;

                  60.

                  constată că peste 1 500 de membri ai personalului au copiii înscriși la școlile europene și este surprins, prin urmare, că Parlamentul nu are niciun rol în administrarea sistemului școlilor europene;

                  61.

                  solicită Secretarului General să analizeze ce rol ar putea juca Parlamentul în administrarea sistemului școlilor europene, dat fiind numărul mare de membri ai personalului care se bazează pe ele pentru educația copiilor lor, și să prezinte un raport comisiei competente până la sfârșitul anului;

         Direcția Generală Finanțe (DG Finanțe)

         Agenția de voiaj

                  62.

                  ia act de faptul că contractul cu actuala agenție de voiaj expiră la 31 decembrie 2013 și că au început pregătirile pentru o nouă procedură de ofertare; regretă că, deși a fost prevăzută în contract posibilitatea unui audit financiar, acest lucru nu este valabil și pentru un audit al structurii și performanței agenției de voiaj; insistă asupra faptului că un viitor contract ar trebui să includă posibilitatea de a efectua audituri ale performanței și audituri financiare, atât intermediare, cât și finale; așa cum a solicitat Comisia pentru control bugetar, salută faptul că administrația va trebui, de asemenea, să recurgă la expertiză externă atunci când elaborează documentația de atribuire și pe durata procedurii de selecție, asigurându-se astfel că Parlamentul alege cea mai bună soluție, care ar avea ca rezultat simplificări majore și realizarea de economii; subliniază faptul că noul contract ar trebui să ia în considerare cel mai bun raport calitate-preț și oferta cea mai avantajoasă din punct de vedere economic, cu prețuri competitive;

         DG Comunicare

         Politica de comunicare a Parlamentului

                  63.

                  salută finalizarea de către Birou, la 23 martie 2011, a unui plan de acțiune pentru perioada 2011-2014 destinat să pună în aplicare strategia de comunicare actualizată a Parlamentului; constată că planul de acțiune se axează pe alegerile parlamentare din 2014 și definește 21 de activități specifice pentru sensibilizarea cetățenilor și încurajarea participării lor la activitatea legislativă a Parlamentului;

                  64.

                  salută faptul că noul centru pentru vizitatori este un succes din punctul de vedere al numărului vizitatorilor înregistrat în primul său an de activitate (253 000);

                  65.

                  insistă asupra necesității ca bugetul pentru comunicare să fie utilizat doar pentru a furniza cetățenilor informații concrete privind politicile Uniunii; subliniază că acest lucru se aplică și activităților platformelor sociale;

                  66.

                  regretă că audiența Europarl TV, deși mai mare în 2011 comparativ cu 2010 (14), continuă să fie foarte scăzută în ceea ce privește utilizatorii individuali direcți (exceptând audiența realizată datorită acordurilor de parteneriat cu televiziunile regionale), în pofida finanțării substanțiale de care a beneficiat și în 2011, în valoare de circa 8 000 000 EUR (postul 3 2 4 6); regretă, de asemenea, că nu s-a realizat nicio evaluare costuri-beneficii a Europarl TV, în ciuda unei solicitări a plenului în acest sens exprimată în rezoluția sa privind descărcarea de gestiune 2010; ia act de decizia Biroului din 12 decembrie 2012 de punere în aplicare a unui set de reforme pentru a realiza economii semnificative; solicită ca o astfel de evaluare costuri-beneficii să fie prezentată înainte de procedura de descărcare de gestiune 2012;

                  67.

                  este îngrijorat de costul mai mare al Premiului Lux în 2011 (15); solicită o gestionare mai eficientă a acestui premiu din punctul de vedere al costurilor și sugerează, așadar, auditorului intern să analizeze posibilitatea de a revizui administrarea premiului pentru a realiza acest obiectiv; sugerează ferm să se fixeze un plafon maxim clar pentru costurile acestui eveniment;

                  68.

                  ia act de faptul că, la 26 septembrie 2011, Biroul a aprobat un plan financiar pentru Casa istoriei europene, iar Comisia și-a declarat disponibilitatea de a participa cu o contribuție neprecizată la cheltuielile de funcționare ale proiectului, urmând să comunice Parlamentului detaliile privind această contribuție înainte de sfârșitul verii 2013; regretă că nu se așteaptă nicio contribuție din partea Comisiei la costurile de realizare a proiectului;

                  69.

                  salută noua procedură care permite recuperarea plăților în exces efectuate pentru găzduirea de grupuri de vizitatori; regretă că opțiunea de plată prin transfer bancar este posibilă doar pentru transferurile în conturi personale, nu și pentru transferurile în conturile unor organizații; este preocupat de riscurile de securitate semnificative care decurg din efectuarea de plăți în numerar către grupurile de vizitatori, sumele în cauză putându-se ridica la peste 30 000 EUR, Parlamentul distribuind astfel până la 388 000 EUR pe zi; subliniază că Directiva 2005/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 octombrie 2005 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor și finanțării terorismului (16) impune o atenție deosebită în cazul operațiunilor ce implică sume de peste 15 000 EUR, cuantum care este depășit cu regularitate în cazul plăților efectuate de Parlament către vizitatori;

         Direcția Generală Politici Interne (DG IPOL)

                  70.

                  observă că, în iulie 2011, printr-o decizie a Biroului, în cadrul DG IPOL a fost creată o nouă Direcție pentru evaluarea impactului; observă că obiectivul principal al direcției este să furnizeze Parlamentului evaluări de impact independente care să vină în sprijinul activității sale legislative; salută faptul că înființarea direcției nu a avut niciun impact asupra bugetului;

         DG ITEC

         Politica Parlamentului în domeniul tehnologiei informației

                  71.

                  solicită realizarea unei analize generale de către un organism independent cu privire la buna gestiune financiară, eficacitatea și eficiența contractelor cu furnizorii de servicii externi din domeniul TI, în special cu privire la:

                              —

                              evaluarea nevoilor;

                              —

                              metoda de selecție;

                              —

                              cel mai potrivit tip de contract;

                              —

                              eventuala pierdere a controlului gestiunii din cauza externalizării excesive; precum și

                              —

                              transparența mecanismelor de taxare/facturare;

                  72.

                  regretă dependența excesivă de expertiza (tehnică) externă, în special în sectoarele TI, care rezultă din dezechilibre structurale între resursele interne și externe; subliniază că externalizarea activităților din domeniul TI ar trebui să asigure întotdeauna faptul că gestiunea și controlul funcției respective rămân în cadrul Parlamentului și că amenințările la adresa securității și a confidențialității datelor sunt evaluate și atenuate în mod adecvat;

         Direcția Generală Infrastructură și Logistică (DG INLO)

                  73.

                  îl invită pe Secretarul General să prezinte Biroului un plan de acțiune și îmbunătățire a serviciilor de restaurație, dată fiind creșterea numărului de clienți ai cantinelor, restaurantelor și barurilor Parlamentului (activitatea în acest domeniu a crescut cu circa 150 % între 2002-2011, de la 1,472 milioane de clienți în 2002 la 3,711 milioane de clienți în 2011);

         Politica imobiliară a Parlamentului

                  74.

                  ia act de următoarele decizii luate de Birou în 2011, în contextul strategiei imobiliare pe termen mediu adoptate în 2010, de inițiere a unor proiecte importante care să asigure recepția unor noi clădiri la începutul viitorului mandat parlamentar:

                              —

                              la Bruxelles: achiziția imobilului Trebel și semnarea unui contract de închiriere pe termen lung cu opțiune de achiziție pentru clădirea Montoyer 70;

                              —

                              la Strasbourg: achiziția clădirii Vaclav Havel pentru ca aceasta să poată găzdui serviciile Ombudsmanului, eliberând astfel spațiu de birouri pentru deputați în clădirile centrale;

                              —

                              în Luxemburg: continuarea renovării și extinderii clădirii Konrad Adenauer, conform deciziei Biroului din 12 ianuarie 2012, prin acorduri de parteneriat consolidat cu guvernul luxemburghez;

                              —

                              la Sofia: acordul preliminar pentru achiziționarea noii clădiri destinate Casei Europei, pentru suma de 9 milioane EUR, a fost semnat la 7 iulie 2011;

                              —

                              aplicarea unei politici de mentenanță consolidată la Bruxelles și Strasbourg pentru a garanta un maximum de siguranță și o utilizare optimă a infrastructurilor;

                              —

                              lansarea unei politici planificate și sistematice de renovare, ținând seama de vârsta clădirilor celor mai vechi din parcul imobiliar al Parlamentului;

                  75.

                  ia act de faptul că în 2011 a fost stabilită o nouă metodologie, similară dispozițiilor adoptate de Comisie, pentru studiul și achiziționarea de proprietăți; observă că, potrivit noii metodologii, transparența și concurența vor fi consolidate și mai mult prin publicarea documentelor de achiziție în Jurnalul Oficial; observă că noua metodologie a fost deja aplicată de Comitetul pentru clădiri pentru a analiza candidaturile și ofertele primite pentru studiul pieței imobiliare din Bruxelles, mai precis înlocuirea clădirilor Eastman și Montoyer 63 și căutarea unor clădiri noi;

                  76.

                  subliniază că orice strategie imobiliară trebuie să ia în calcul costurile întreținerii clădirilor achiziționate;

                  77.

                  ia act de faptul că în procedura de ofertare pentru clădirea Konrad Adenauer a fost imposibilă selectarea unor candidați, întrucât prețurile propuse ca urmare a procedurii de ofertare au fost mult mai mari decât estimările; este de acord cu decizia ordonatorului de credite delegat de a nu atribui contractul; consideră că prețul global al proiectului nu trebuie să depășească 482,7 milioane EUR, valoarea anticipată în octombrie 2011;

                  78.

                  constată, în acest sens, că toate contractele Parlamentului în materie de construcții imobiliare și lucrări de amenajare ar trebui să facă obiectul unor proceduri de achiziții publice cât mai largi posibile, întotdeauna la nivel european; recomandă ca, în cazul recurgerii în mod excepțional la o procedură negociată, prețurile ar trebui să se bazeze pe costurile de construcție, cu marje rezonabile și ferme pentru agenții economici;

                  79.

                  regretă că, pentru a doua oară, au fost depistate deficiențe structurale ale clădirilor Parlamentului, de data aceasta la nivelul grinzilor de lemn din plafonul hemiciclului de la Bruxelles; solicită DG INLO să efectueze o revizuire completă a situației structurale a tuturor clădirilor Parlamentului, începând cu cele care beneficiază încă de garanții din partea executantului împotriva viciilor ascunse, eventual cu ajutorul câtorva experți din cadrul autorităților de resort ale statelor membre, recurgând pe deplin și la expertiza internă în acest domeniu; solicită Secretarului General să prezinte Biroului în curând un plan conținând toate detaliile tehnice ale acestor lucrări, împreună cu costurile implicate;

         Achizițiile publice

                  80.

                  subliniază faptul că este esențial ca procedurile de achiziții publice să fie conforme cu nevoile Parlamentului și să contribuie la acoperirea acestora; subliniază că acestea trebuie să fie conforme cu dispozițiile legale, cu principiile fundamentale în materie de achiziții publice, cu dispozițiile contractului și cu criteriile utilizate în procedura de evaluare a ofertelor, și trebuie, de asemenea, să facă obiectul unor sisteme de control corespunzătoare, pentru a monitoriza executarea comenzilor emise în contextul unor contracte-cadru;

                  81.

                  atrage atenția asupra faptului că, în timpul procedurilor de achiziții publice, sunt implicate interese diverse, care nu sunt întotdeauna aliniate între sectorul privat și cel public, și că domeniul achizițiilor publice este unul cu un grad de risc sporit, căruia trebuie să i se acorde permanent o atenție deosebită și care depinde în mod critic de o planificare constantă și avansată;

                  82.

                  subliniază faptul că, ca urmare a unui mediu juridic complex și a unor necesități faptice extrem de complexe, în fiecare etapă a procesului de achiziție se înregistrează riscuri semnificative care pot periclita realizarea obiectivelor (evaluarea inițială a necesităților, pregătirea procedurii de ofertare, redactarea cererilor de oferte și a caietului de sarcini, contactarea ofertanților, deschiderea ofertelor, evaluarea ofertelor, decizia de atribuire, încheierea contractelor);

                  83.

                  reamintește faptul că, în cursul procedurilor de achiziții publice, probabilitatea apariției unor potențiale conflicte de interes nu ar trebui exclusă, ci abordată într-o manieră adecvată, Parlamentul trebuind să consolideze și să mențină mecanismele de verificare, pentru a permite o bună gestionare a potențialelor conflicte de interes și prevenirea acestora;

                  84.

                  observă că în 2011 și în 2012 serviciul de audit intern a realizat un audit cuprinzător cu privire la procedurile de achiziții și la executarea contractelor în cadrul DG ITEC, și că raportul final adoptat în iunie 2012 cuprindea un plan de acțiune în șase puncte care aborda problemele identificate; observă, de asemenea, că a fost convenit, împreună cu conducerea DG ITEC, ca respectivul plan de acțiune să fie pus în aplicare până cel târziu la 31 decembrie 2012; evidențiază că, prin natura lor, caietele de sarcini sunt extrem de complexe, combinând mai multe loturi, profiluri tehnice și metode de executare a contractelor;

                  85.

                  salută faptul că auditul menționat mai sus a conchis că DG ITEC a reușit remedierea multor deficiențe procedurale observate în timpul primului audit transversal al procedurilor de achiziție din 2005 și 2006; totuși, remarcă cu regret că au fost identificate următoarele deficiențe:

                              —

                              ineficiențe în abordarea complexă a procedurii de achiziție ITS 08;

                              —

                              posibilitatea creșterii semnificative a proporției de servicii de TI oferite în afara amplasamentelor; precum și

                              —

                              necesitatea de a justifica mai bine recurgerea la proceduri negociate excepționale și de a se asigura că rezultatul negocierii se bazează pe analize documentate măsurabile prin indici de referință a valorii economice aferente;

         Raportul anual privind contractele atribuite

                  86.

                  ia act de faptul că serviciile centrale au elaborat, pe baza informațiilor furnizate de serviciile ordonatoare, Raportul anual privind contractele atribuite în 2011, adresat autorității bugetare, cu următoarea defalcare a tuturor contractelor atribuite în 2011 și 2010:

                              Tipul contractului

                              2011

                              2010

                              Număr

                              Procente

                              Număr

                              Procente

                              Servicii

                              162

                              68 %

                              145

                              67 %

                              Bunuri

                              42

                              18 %

                              40

                              19 %

                              Lucrări

                              29

                              12 %

                              27

                              12 %

                              Construcții

                              5

                              2 %

                              4

                              2 %

                              Total

                              238

                              100 %

                              216

                              100 %

                              Tipul contractului

                              2011

                              2010

                              Valoare (EUR)

                              Procente

                              Valoare (EUR)

                              Procente

                              Servicii

                              367 969 100

                              64 %

                              171 589 038

                              67 %

                              Bunuri

                              158 467 814

                              27 %

                              45 467 211

                              17 %

                              Lucrări

                              33 142 238

                              6 %

                              22 128 146

                              8 %

                              Construcții

                              15 881 213

                              3 %

                              22 269 303

                              9 %

                              Total

                              575 460 365

                              100 %

                              261 453 698

                              100 %

                        (Raportul anual privind contractele atribuite de Parlamentul European, 2011, p. 5)

                  87.

                  ia act de defalcarea contractelor atribuite în 2011 și 2010 pe tip de procedură utilizată, după cum urmează:

                              Tipul procedurii

                              2011

                              2010

                              Număr

                              Procente

                              Număr

                              Procente

                              Deschisă

                              89

                              37 %

                              72

                              33 %

                              Restrânsă

                              11

                              5 %

                              6

                              3 %

                              Negociată

                              133

                              56 %

                              138

                              64 %

                              Dialog competitiv

                              2

                              1 %

                              Excepție

                              3

                              1 %

                              Total

                              238

                              100 %

                              216

                              100 %

                              Tipul procedurii

                              2011

                              2010

                              Valoare (EUR)

                              Procente

                              Valoare (EUR)

                              Procente

                              Deschisă

                              408 913 061

                              71 %

                              143 603 024

                              55 %

                              Restrânsă

                              126 310 563

                              22 %

                              10 456 576

                              4 %

                              Negociată

                              30 974 647

                              5 %

                              107 394 098

                              41 %

                              Dialog competitiv

                              4 668 600

                              1 %

                              Excepție

                              4 593 494

                              1 %

                              Total

                              575 460 365

                              100 %

                              261 453 698

                              100 %

                        (Raportul anual privind contractele atribuite de Parlamentul European, 2011, p. 6-7)

                  88.

                  observă că, dintr-un total de 238 de contracte atribuite în 2011, 100 au avut la bază proceduri deschise sau restrânse (valoarea lor fiind de 535 de milioane EUR), iar 133 au avut la bază proceduri negociate (valoarea lor fiind de 31 de milioane EUR);

         Grupuri politice (postul bugetar 400)

                  89.

                  constată că în 2011 creditele înscrise la postul bugetar 400 au fost utilizate după cum urmează:

                              Grupul

                              2011

                              2010

                              Credite anuale (17)

                              Resurse proprii și credite reportate

                              Cheltuieli

                              Rata utilizării creditelor anuale

                              Sume reportate în următorul exercițiu

                              Credite anuale

                              Resurse proprii și credite reportate

                              Cheltuieli

                              Rata utilizării creditelor anuale

                              Sume reportate în următorul exercițiu (2011)

                              PPE (fostul PPE-DE)

                              20 336

                              1 918

                              20 442

                              100,42 %

                              1 832

                              19 990

                              2 392

                              20 662

                              103,36 %

                              1 720

                              S&D (fostul PSE)

                              14 302

                              5 499

                              13 696

                              95,76 %

                              6 105

                              14 011

                              4 629

                              13 359

                              95,35 %

                              5 281

                              ALDE

                              6 477

                              2 416

                              6 676

                              103,07 %

                              2 217

                              6 262

                              2 240

                              6 160

                              98,37 %

                              2 342

                              Verts/ALE

                              4 025

                              1 242

                              3 820

                              94,91 %

                              1 447

                              3 896

                              1 188

                              3 893

                              99,92 %

                              1 191

                              GUE/NGL

                              2 535

                              1 088

                              2 553

                              100,71 %

                              1 070

                              2 531

                              1 065

                              2 525

                              99,76 %

                              1 071

                              UEN

                              —

                              —

                              IND/DEM

                              —

                              —

                              ECR

                              3 831

                              720

                              3 375

                              88,09 %

                              1 176

                              3 648

                              398

                              3 362

                              92,16 %

                              684

                              EFD

                              2 088

                              835

                              2 046

                              98,03 %

                              876

                              2 201

                              419

                              1 799

                              81,74 %

                              821

                              Deputații neafiliați

                              1 270

                              409

                              924

                              72,72 %

                              413

                              1 234

                              248

                              828

                              67,10 %

                              409

                              Total

                              54 866

                              14 126

                              53 514

                              97,53 %

                              15 137

                              53 773

                              12 579

                              52 588

                              97,80 %

                              13 519

                                 După alegerile europene din 2009, grupurile UEM și IND/DEM au fost desființate și au fost create două grupuri noi, ECR și EFD.

         Partide politice europene și fundații politice europene

                  90.

                  constată că în 2011 creditele înscrise la postul bugetar 402 au fost utilizate după cum urmează (18):

                              Partidul

                              Acronimul

                              Resurse proprii (19)

                              Subvenții de la PE

                              Total venituri

                              Subvenția PE ca % din cheltuielile eligibile (max. 85 %)

                              Excedent de venituri (transfer în rezerve) sau pierdere

                              Partidul Popular European

                              PPE

                              1 801

                              6 184

                              7 985

                              85 %

                              269

                              Partidul Socialiștilor Europeni

                              PSE

                              939

                              4 118

                              5 057

                              85 %

                              51

                              Partidul European al Liberalilor, Democraților și Reformatorilor

                              ELDR

                              672

                              1 816

                              2 488

                              85 %

                              52

                              Partidul Ecologist European

                              EGP

                              686

                              1 299

                              1 985

                              84 %

                              204

                              Grupul Conservatorilor și Reformiștilor Europeni

                              AECR

                              204

                              633

                              837

                              85 %

                              0

                              Partidul Stângii Europene

                              EL

                              241

                              847

                              1 088

                              85 %

                              64

                              Partidul Democrat European

                              PDE

                              73

                              371

                              444

                              85 %

                              0

                              Alianța Liberă Europeană

                              ALE

                              128

                              392

                              520

                              85 %

                              8

                              Democrații Europeni

                              EUD

                              20

                              167

                              187

                              85 %

                              –19

                              Mișcarea Politică Creștină Europeană

                              ECPM

                              72

                              260

                              332

                              84 %

                              4

                              Alianța Europeană pentru Libertate

                              EAF

                              71

                              368

                              439

                              85 %

                              6

                              Total

                              4 907

                              16 455

                              21 362

                              85 %

                              639

                  91.

                  constată că în 2011 creditele înscrise la postul bugetar 403 au fost utilizate după cum urmează (20):

                              Fundația

                              Abrevierea

                              Afiliată partidului

                              Resurse proprii (21)

                              Subvenții de la PE

                              Total venituri

                              Subvenția PE ca % din cheltuielile eligibile (max. 85 %)

                              Centrul pentru Studii Europene

                              CES

                              PPE

                              711

                              3 865

                              4 575

                              85 %

                              Fundația pentru Studii Progresive Europene

                              FEPS

                              PSE

                              514

                              2 709

                              3 223

                              85 %

                              Forumul Liberal European

                              ELF

                              ELDR

                              146

                              805

                              951

                              85 %

                              Fundația Ecologică Europeană

                              GEF

                              EGP

                              152

                              851

                              1 002

                              85 %

                              Transformă Europa

                              TE

                              EL

                              134

                              549

                              683

                              85 %

                              Institutul Democraților Europeni

                              IED

                              PDE

                              35

                              191

                              226

                              85 %

                              Organizația pentru Cooperare Europeană Interstatală

                              OEIC

                              EUD

                              7

                              108

                              116

                              85 %

                              Centrul Maurits Coppieters

                              CMC

                              ALE

                              44

                              250

                              294

                              85 %

                              Direcția Nouă

                              ND

                              AECR

                              114

                              566

                              680

                              85 %

                              Fundația Politică Creștină Europeană

                              ECPF

                              ECPM

                              25

                              115

                              140

                              82 %

                              Fundația Europeană pentru Libertate

                              FEP

                              EAF

                              51

                              236

                              287

                              82 %

                              Total

                              1 933

                              10 244

                              12 177

                              85 %

         Parlamentul ecologic

                  92.

                  ia act de faptul că Parlamentul dispune de 10 biciclete de serviciu care stau la dispoziția deputaților și a personalului în timpul sesiunilor plenare de la Strasbourg, pe lângă cele 40 de biciclete puse la dispoziție de către orașul Strasbourg; reafirmă solicitarea ca aceste cifre să crească în mod rezonabil, având în vedere costurile reduse și cererea considerabilă;

                  93.

                  consideră că ar trebui luată în considerare posibilitatea de a realiza în același timp măsuri de protecție a mediului și economii inteligente la bugetul Parlamentului prin aplicarea unor metode de lucru diferite și a unor tehnologii moderne, mai ecologice și mai ieftine și care nu aduc prejudicii activității Parlamentului, inclusiv prin utilizarea teleconferințelor;

                  94.

                  ar dori să fie informat cu privire la totalul de kWh produs de panourile solare ale Parlamentului;

                  95.

                  își reafirmă sprijinul pentru proiectul-pilot E-comisie; sugerează ferm că, în acest context, deputaților ar trebui să li se acorde posibilitatea de a alege dacă să primească sau nu documente pe hârtie la reuniunile comisiilor pentru a reduce semnificativ utilizarea hârtiei în Parlament.

         (1)  JO L 68, 15.3.2011.

         (2)  JO C 348, 14.11.2012, p. 1.

         (3)  JO C 164, 9.6.2012, p. 1.

         (4)  JO C 344, 12.11.2012, p. 1.

         (5)  JO C 348, 14.11.2012, p. 130.

         (6)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

         (7)  JO L 298, 26.10.2012, p. 1.

         (8)  PE 349.540/Bur/ann/def.

         (9)  JO C 4 E, 7.1.2011, p. 20.

         (10)  JO C 161 E, 31.5.2011, p. 258.

         (11)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0048.

         (12)  Raportul privind gestiunea bugetară și financiară – secțiunea I – Parlamentul European – exercițiul financiar 2011 (JO C 164, 9.6.2012, p. 1).

         (13)  Reportări automate: 231 028 630 EUR, reportări neautomate: 9 240 000 EUR.

         (14)  Vizite directe pe site per lună: 2010: 30 000; 2011: 39 559.

         (15)  Cifrele în 2011: 573 722 EUR; cifrele din 2010: 380 666 EUR.

         (16)  JO L 309, 25.11.2005, p. 15.

         (17)  toate sumele sunt exprimate în mii EUR

         După alegerile europene din 2009, grupurile UEM și IND/DEM au fost desființate și au fost create două grupuri noi, ECR și EFD.

         (18)  Sursa: Proces-verbal (i) din 26 iunie 2012, punctul 34 [nota SG D(2012)31558, PE469.487/BUR]; și (ii) din 30 august 2012, punctul 26 [nota SG D(2012)42643].

         (19)  toate sumele sunt exprimate în mii EUR

         (20)  Sursa: Proces verbal (i) al reuniunii Biroului din data de 26 iunie 2012, punctul 34 [nota SG D(2012)31558, PE469.487/BUR]; și (ii) din data de 30 august 2012, punctul 26 [nota SG D(2012)42643].

         (21)  toate sumele sunt exprimate în mii EUR


title: Decizia (UE) 2016/1750 a Consiliului din 17 iunie 2016 privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Protocolului pentru eliminarea comerțului ilicit cu produse din tutun la Convenția-cadru a Organizației Mondiale a Sănătății pentru controlul tutunului, în ceea ce privește dispozițiile sale referitoare la obligații privind cooperarea judiciară în materie penală și definirea infracțiunilor

text:
               1.10.2016

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 268/6

         DECIZIA (UE) 2016/1750 A CONSILIULUI
   din 17 iunie 2016
   privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Protocolului pentru eliminarea comerțului ilicit cu produse din tutun la Convenția-cadru a Organizației Mondiale a Sănătății pentru controlul tutunului, în ceea ce privește dispozițiile sale referitoare la obligații privind cooperarea judiciară în materie penală și definirea infracțiunilor
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 82 alineatul (1) și articolul 83, coroborate cu articolul 218 alineatul (6) litera (a),
   având în vedere propunerea Comisiei Europene,
   având în vedere aprobarea Parlamentului European,
   întrucât:

               (1)

               Încheierea unei Convenții-cadru a Organizației Mondiale a Sănătății (OMS) pentru controlul tutunului (CCCT) a fost aprobată în numele Comunității prin Decizia 2004/513/CE a Consiliului (1).

               (2)

               În conformitate cu Deciziile 2013/744/UE (2) și 2013/745/UE (3) ale Consiliului, Protocolul pentru eliminarea comerțului ilicit cu produse din tutun la CCCT OMC (denumit în continuare „protocolul”) a fost semnat la 20 decembrie 2013, sub rezerva încheierii sale la o dată ulterioară.

               (3)

               Protocolul reprezintă o contribuție semnificativă la eforturile internaționale de eliminare a tuturor formelor de comerț ilicit cu produse din tutun, la combaterea, astfel, a eludării obligațiilor fiscale și vamale și la reducerea ofertei de produse din tutun, în conformitate cu articolul 15 din CCCT a OMS. Protocolul contribuie, de asemenea, la buna funcționare a pieței interne a produselor din tutun, asigurând, în același timp, un nivel ridicat de sănătate publică.

               (4)

               Protocolul acoperă domenii legate de cooperarea judiciară în materie penală, definirea infracțiunilor și cooperarea polițienească. În măsura în care articolele 14, 16, 19, 23, 26, 27, 29 și 30 din protocol ar putea fi puse în aplicare prin măsuri ce țin de respectivele domenii, acele dispoziții intră sub incidența părții a treia titlul V din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

               (5)

               Uniunea a stabilit, prin intermediul unor acte juridice, norme comune în domeniul cooperării judiciare în materie penală și al definirii infracțiunilor (4). Articolele 14, 16, 26, 29 și 30 din protocol pot afecta normele comune sau pot modifica domeniul lor de aplicare. Protocolul ar trebui aprobat în numele Uniunii, în ceea ce privește chestiunile care țin de competența Uniunii, numai în măsura în care protocolul poate afecta astfel de norme comune sau poate modifica domeniul lor de aplicare.

               (6)

               Prin încheierea protocolului, Uniunea nu va exercita competențe partajate, statele membre păstrându-și, prin urmare, competențele proprii în domeniile reglementate de protocol care nu afectează normele comune și nu modifică domeniul de aplicare al acestor norme comune.

               (7)

               Irlandei îi revin obligații în temeiul Actului Consiliului din 26 iulie 1995 și în temeiul Deciziei-cadru 2001/500/JAI și, prin urmare, participă la adoptarea prezentei decizii.

               (8)

               În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul nr. 21 privind poziția Regatului Unit și a Irlandei cu privire la spațiul de libertate, securitate și justiție, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, și fără a aduce atingere articolului 4 din respectivul protocol, Regatul Unit nu participă la adoptarea prezentei decizii, nu îi revin obligații în temeiul acesteia și acesta nu i se aplică.

               (9)

               În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la adoptarea prezentei decizii, nu îi revin obligații în temeiul acesteia și acesta nu i se aplică.

               (10)

               Decizia (UE) 2016/1749 a Consiliului (5) adoptată în paralel cu prezenta decizie, privește încheierea, în numele Uniunii, a protocolului cu excepția dispozițiilor sale referitoare la obligații privind cooperarea judiciară în materie penală și definirea infracțiunilor.

               (11)

               Protocolul ar trebui aprobat în ceea ce privește aspectele care intră în sfera de competență a Uniunii,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Prin prezenta decizie se aprobă, în numele Uniunii, Protocolul pentru eliminarea comerțului ilicit cu produse din tutun la Convenția-cadru a OMS pentru controlul tutunului, în ceea ce privește articolele 14, 16, 26, 29 și 30 referitoare la cooperarea judiciară în materie penală și la definirea infracțiunilor.
   Textul protocolului este atașat la prezenta decizie.
   Articolul 2
   Președintele Consiliului desemnează persoana sau persoanele împuternicite să depună, în numele Uniunii:

               (a)

               instrumentul prevăzut la articolul 44 alineatul (1) din protocol;

               (b)

               declarația de competențe menționată în anexa la prezenta decizie, în conformitate cu articolul 44 alineatul (3) din protocol.

         Articolul 3
   Prezenta decizie intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Adoptată la Luxemburg, 17 iunie 2016.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

      (1)  Decizia 2004/513/CE a Consiliului din 2 iunie 2004 privind încheierea Convenției-cadru a OMS pentru controlul tutunului (JO L 213, 15.6.2004, p. 8).

      (2)  Decizia 2013/744/UE a Consiliului din 9 decembrie 2013 privind semnarea, în numele Uniunii Europene, a Protocolului pentru eliminarea comerțului ilicit cu produse din tutun la Convenția-cadru a Organizației Mondiale a Sănătății pentru controlul tutunului, în ceea ce privește dispozițiile sale referitoare la obligații privind cooperarea judiciară în materie penală, definirea infracțiunilor și cooperarea polițienească (JO L 333, 12.12.2013, p. 73).

      (3)  Decizia 2013/745/UE a Consiliului din 9 decembrie 2013 privind semnarea, în numele Uniunii Europene, a Protocolului pentru eliminarea comerțului ilicit cu produse din tutun la Convenția-cadru a Organizației Mondiale a Sănătății pentru controlul tutunului, cu excepția dispozițiilor sale referitoare la obligații privind cooperarea judiciară în materie penală, definirea infracțiunilor și cooperarea polițienească (JO L 333, 12.12.2013, p. 75).
   Decizia-cadru 2001/500/JAI a Consiliului din 26 iunie 2001 privind spălarea banilor, identificarea, urmărirea, înghețarea, sechestrarea și confiscarea instrumentelor și produselor infracțiunii (JO L 182, 5.7.2001, p. 1);

      (4)  Actul Consiliului din 26 iulie 1995 de elaborare a Convenției privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților Europene (JO C 316, 27.11.1995, p. 48).

      (5)  Decizia (UE) 2016/1749 a Consiliului din 17 iunie 2016 privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Protocolului pentru eliminarea comerțului ilicit cu produse din tutun la Convenția-cadru a Organizației Mondiale a Sănătății pentru controlul tutunului, cu excepția dispozițiilor care intră sub incidența părții a treia titlul V din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (a se vedea pagina 1 din prezentul Jurnal Oficial).

      ANEXĂ

         DECLARAȚIE PRIVIND COMPETENȚELE CE ÎI REVIN UNIUNII EUROPENE ÎN CEEA CE PRIVEȘTE CHESTIUNILE REGLEMENTATE DE PROTOCOLUL PENTRU ELIMINAREA COMERȚULUI ILICIT CU PRODUSE DIN TUTUN

         (ÎN TEMEIUL ARTICOLULUI 44 DIN PROTOCOL)

      Uniunea Europeană (UE) prezintă, în conformitate cu articolul 44 din Protocolul pentru eliminarea comerțului ilicit cu produse din tutun la Convenția-cadru a Organizației Mondiale a Sănătății pentru controlul tutunului (denumit în continuare „protocolul CCCT”), următoarea declarație de competențe, care precizează categoriile și domeniile de politică în privința cărora statele membre ale UE au atribuit UE competențe în domeniile reglementate de protocolul CCCT.
      1.   Principii generale

      Categoriile și domeniile de competență ale Uniunii sunt prezentate la articolele 2-6 din TFUE. În cazul în care tratatele atribuie UE competență exclusivă într-un domeniu determinat, numai UE poate legifera și adopta acte cu forță juridică obligatorie, statele membre putând să facă acest lucru numai în cazul în care sunt abilitate de UE sau pentru a pune în aplicare actele UE. În cazul în care tratatele atribuie UE o competență partajată cu statele membre într-un domeniu determinat, UE și statele membre pot legifera și adopta acte obligatorii din punct de vedere juridic în acest domeniu. Statele membre își exercită competența în măsura în care UE nu și-a exercitat competența. Statele membre își exercită din nou competența în măsura în care UE a hotărât să înceteze să și-o mai exercite.
      În ceea ce privește încheierea acordurilor internaționale, numai UE are competența de a acționa în cazul domeniilor de politică enumerate la articolul 3 alineatul (1) din TFUE. În cazul domeniilor de politică enumerate la articolul 4 alineatul (2) din TFUE, competența este partajată între UE și statele membre, dar numai UE are competența de a acționa atunci când acțiunea avută în vedere este necesară pentru a permite Uniunii să își exercite competența internă ori dacă dispozițiile acordului pot afecta normele comune sau pot modifica domeniul de aplicare al acestora în sensul articolului 3 alineatul (2) din TFUE; dacă nu este vorba de o astfel de situație [și anume, dacă nu sunt îndeplinite condițiile de la articolul 3 alineatul (2) din TFUE], statele membre își pot exercita competența de a acționa în aceste domenii de politică.
      Orice competență care nu este atribuită Uniunii prin tratate intră în sfera de competență a statelor membre ale UE.
      UE va notifica în mod corespunzător orice modificare importantă a sferei sale de competențe, în conformitate cu articolul 44 din protocol, fără ca acest fapt să constituie o premisă pentru exercitarea competenței sale cu privire la chestiunile reglementate de protocolul CCCT.
      2.   Competența exclusivă a UE

                  2.1.

                  UE deține competența exclusivă de a acționa în ceea ce privește chestiunile reglementate de protocolul CCCT care intră sub incidența politicii comerciale comune a UE (articolul 207 din TFUE).

                  2.2.

                  În plus, UE deține competența exclusivă de a acționa în ceea ce privește aspectele reglementate de protocolul CCCT care intră sub incidența cooperării vamale (articolul 33 din TFUE), apropierii legislațiilor în cadrul pieței interne (articolele 113 și 114 din TFUE), cooperării judiciare în materie penală (articolul 82 din TFUE) și definirii infracțiunilor (articolul 83 din TFUE), însă numai în măsura în care dispozițiile unui act al Uniunii stabilesc norme comune care pot fi afectate sau al căror domeniu de aplicare poate fi modificat de dispozițiile protocolului CCCT.
                  Lista de mai jos a actelor Uniunii ilustrează măsura în care Uniunea și-a exercitat competența internă în aceste domenii în conformitate cu Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Sfera competenței exclusive a Uniunii care rezultă din aceste acte trebuie evaluată în raport cu dispozițiile precise ale fiecărei măsuri, în special în ce măsură respectivele dispoziții stabilesc norme comune care riscă să fie afectate sau al căror domeniu de aplicare riscă să fie modificat de dispozițiile protocolului CCCT sau ale unui act adoptat în cadrul punerii în aplicare a acestuia.

                              —

                              Directiva 2014/40/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 3 aprilie 2014 privind apropierea actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre în ceea ce privește fabricarea, prezentarea și vânzarea produselor din tutun și a produselor conexe și de abrogare a Directivei 2001/37/CE (JO L 127, 29.4.2014, p. 1);

                              —

                              Directiva 2005/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 octombrie 2005 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor și finanțării terorismului (JO L 309, 25.11.2005, p. 15);

                              —

                              Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 octombrie 2013 de stabilire a Codului vamal al Uniunii (JO L 269, 10.10.2013, p. 1);

                              —

                              Directiva 2008/118/CE a Consiliului din 16 decembrie 2008 privind regimul general al accizelor și de abrogare a Directivei 92/12/CEE (JO L 9, 14.1.2009, p. 12);

                              —

                              Directiva 2011/64/UE a Consiliului din 21 iunie 2011 privind structura și ratele accizelor aplicate tutunului prelucrat (JO L 176, 5.7.2011, p. 24);

                              —

                              Decizia-cadru 2001/500/JAI a Consiliului din 26 iunie 2001 privind spălarea banilor, identificarea, urmărirea, înghețarea, sechestrarea și confiscarea instrumentelor și produselor infracțiunii (JO L 182, 5.7.2001, p. 1);

                              —

                              Actul Consiliului din 26 iulie 1995 de elaborare a Convenției privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților Europene (JO C 316, 27.11.1995, p. 48).

            3.   Competența statelor membre

      Statele membre își păstrează competența de a acționa în ceea ce privește alte chestiuni reglementate de protocolul CCCT care nu sunt menționate în secțiunile 2.1 și 2.2, în privința cărora UE nu deține competența exclusivă de a acționa.