title: Decizia nr. 93/16/COL a Autorității AELS de Supraveghere din 11 mai 2016 Recomandarea Autorității AELS de Supraveghere privind piețele relevante de produse și de servicii din sectorul comunicațiilor electronice care pot face obiectul unei reglementări ex ante, în conformitate cu actul menționat la punctul 5cl din anexa XI la Acordul privind SEE (Directiva 2002/21/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind un cadru de reglementare comun pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice), astfel cum a fost modificat prin Protocolul 1 la acord și prin adaptările sectoriale din anexa XI la respectivul acord [2017/608]

text:
               30.3.2017

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 84/7

         DECIZIA NR. 93/16/COL A AUTORITĂȚII AELS DE SUPRAVEGHERE
   din 11 mai 2016
   Recomandarea Autorității AELS de Supraveghere privind piețele relevante de produse și de servicii din sectorul comunicațiilor electronice care pot face obiectul unei reglementări ex ante, în conformitate cu actul menționat la punctul 5cl din anexa XI la Acordul privind SEE (Directiva 2002/21/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind un cadru de reglementare comun pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice), astfel cum a fost modificat prin Protocolul 1 la acord și prin adaptările sectoriale din anexa XI la respectivul acord [2017/608]
   AUTORITATEA AELS DE SUPRAVEGHERE (1),
   având în vedere actul menționat la punctul 5cl din anexa XI la Acordul privind SEE, și anume Directiva 2002/21/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind un cadru de reglementare comun pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice
       (2) (denumită în continuare „Directiva-cadru”), astfel cum a fost modificat prin Protocolul 1 la acord și prin adaptările sectoriale din anexa XI la respectivul acord, în special articolul 15 alineatul (1),
   având în vedere Recomandarea Autorității din 5 noiembrie 2008 privind piețele relevante din sectorul comunicațiilor electronice care pot face obiectul unei reglementări ex ante
       (3) (denumită în continuare Recomandarea Autorității din 2008) și Orientările Autorității privind analiza de piață și evaluarea puterii semnificative pe piață (4),
   întrucât:

               (1)

               La 9 octombrie 2014, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a emis Recomandarea 2014/710/UE (5) privind piețele relevante de produse și de servicii din sectorul comunicațiilor electronice care pot face obiectul unei reglementări ex ante, în conformitate cu Directiva-cadru.

               (2)

               Recomandarea 2014/710/UE reprezintă punctul de plecare pentru revizuirea recomandării Autorității privind piețele relevante. În cadrul procesului de revizuire a recomandării, Autoritatea a estimat că ar trebui făcută o comparație între evoluțiile piețelor luând ca punct de referință piața SEE și nu ținând cont doar de situația pieței din fiecare stat AELS.

               (3)

               Pe baza evoluțiilor pieței din statele AELS, se pare că, în general, este puțin probabil ca funcționarea piețelor comunicațiilor electronice în cele trei state AELS să se abată într-o măsură mai mare (în comparație cu situația din fiecare stat membru al UE) față de funcționarea medie a piețelor din Uniunea Europeană sau din întregul SEE.

               (4)

               Obiectivul Acordului privind SEE este de a institui un Spațiu Economic European dinamic și omogen, bazat pe norme comune și condiții concurențiale egale (6). Având în vedere acest obiectiv și considerentele anterioare și pentru a asigura aplicarea uniformă a cadrului comun de reglementare și certitudinea juridică pentru părțile interesate de pe piețele de comunicații electronice din SEE, Autoritatea adoptă o recomandare aliniată la Recomandarea 2014/710/UE.

               (5)

               Directiva-cadru stabilește un cadru legislativ pentru sectorul comunicațiilor electronice care vizează, inter alia, să răspundă tendințelor de convergență prin includerea tuturor rețelelor și serviciilor de comunicații electronice în domeniul său de aplicare. Cadrul de reglementare are ca obiectiv, inter alia, reducerea treptată a reglementărilor ex ante specifice sectorului, pe măsură ce se dezvoltă concurența pe piață și, în cele din urmă, reglementarea comunicațiilor electronice doar prin dreptul concurenței.

               (6)

               Articolul 15 din Directiva-cadru prevede că Autoritatea adoptă o recomandare privind piețele relevante de produse și de servicii, după o consultare publică și după consultarea autorităților naționale de reglementare (ANR-uri) din statele AELS.

               (7)

               În conformitate cu acest obiectiv, scopul prezentei recomandări este să identifice piețele de produse și de servicii în cazul cărora reglementarea ex ante poate fi justificată în conformitate cu articolul 15 alineatul (1) din Directiva-cadru. Obiectivul oricărei intervenții de reglementare ex ante este, în ultimă instanță, de a genera beneficii pentru utilizatorii finali prin transformarea piețelor cu amănuntul în piețe efectiv concurențiale în mod durabil. Este probabil ca, în viitor, ANR-urile să fie treptat în măsură să constate că piețele cu amănuntul sunt concurențiale chiar și în absența reglementării la nivel angro, în special ținând seama de îmbunătățirile preconizate în ceea ce privește inovarea și concurența.

               (8)

               Definiția piețelor relevante se poate modifica în timp, pe măsură ce caracteristicile produselor și ale serviciilor pot evolua, iar posibilitățile de substituire din perspectiva cererii și a ofertei pot suferi modificări. Dat fiind faptul că recomandarea Autorității din 2008 este în vigoare de peste 7 ani, în prezent este oportun ca aceasta să fie revizuită pe baza evoluțiilor înregistrate pe piață de la adoptarea sa. Prin urmare, prezenta recomandare înlocuiește Recomandarea din 2008 a Autorității și oferă ANR-urilor orientări pentru viitoarele analize de piață.

               (9)

               Articolul 15 alineatul (1) din Directiva-cadru prevede obligația Autorității de a identifica piețe din sectorul comunicațiilor electronice ale căror caracteristici pot justifica impunerea unor obligații de reglementare, în conformitate cu principiile dreptului concurenței. Prin urmare, principiile dreptului concurenței sunt utilizate în prezenta recomandare pentru a defini piețele de produse din sectorul comunicațiilor electronice.

               (10)

               În conformitate cu articolul 15 alineatul (3) din Directiva-cadru, este de competența ANR-urilor să definească, în conformitate cu dreptul concurenței și ținând seama în cea mai mare măsură de prezenta recomandare, piețele relevante corespunzătoare circumstanțelor naționale, în special piețele geografice relevante de pe teritoriul lor.

               (11)

               În conformitate cu articolul 16 alineatul (3) din Directiva-cadru, obligațiile de reglementare ex ante sunt impuse numai pe piețe care nu sunt efectiv concurențiale. Astfel cum s-a explicat la considerentul 27 din directivă, acestea sunt piețe în care există una sau mai multe întreprinderi cu o putere semnificativă pe piață și în care soluțiile oferite doar de dreptul concurenței la nivel național sau la nivelul SEE nu sunt suficiente pentru rezolvarea problemei de concurență identificate. De asemenea, analiza caracterului efectiv al concurenței ar trebui să stabilească dacă există perspective de concurență pe piață și dacă, prin urmare, se prevede o persistență a lipsei concurenței efective.

               (12)

               Atât pentru Autoritate, cât și pentru ANR-uri, punctul de plecare pentru identificarea piețelor angro care pot face obiectul reglementării ex ante este analiza piețelor cu amănuntul corespunzătoare. Această analiză a piețelor cu amănuntul se efectuează luând în considerare substituibilitatea din punctul de vedere al cererii și, dacă este cazul, al ofertei, dintr-o perspectivă orientată spre viitor pentru un orizont de timp dat. Atunci când definesc piețele relevante în conformitate cu articolul 15 alineatul (3) din Directiva-cadru, ANR-urile ar trebui să identifice o zonă geografică în care condițiile de concurență sunt similare sau suficient de omogene și care poate fi deosebită de zonele învecinate în care condițiile de concurență predominante diferă în mod considerabil, în special în ceea ce privește stabilirea faptului dacă un potențial operator cu putere semnificativă pe piață acționează în mod uniform în zona acoperită de rețeaua sa sau dacă acesta își desfășoară activitatea în condiții de concurență care diferă în mod considerabil, astfel încât activitățile sale sunt limitate în unele zone, însă nu și în altele.

               (13)

               Ar trebui să se evalueze dacă piețele cu amănuntul sunt efectiv concurențiale dintr-o perspectivă orientată către viitor în absența unei reglementări întemeiate pe constatarea unei puteri semnificative pe piață. Pe de altă parte, analiza ar trebui să țină seama de efectele altor tipuri de reglementări aplicabile pieței (piețelor) cu amănuntul relevante și pieței (piețelor) angro conexe pe întreaga durată a perioadei în cauză.

               (14)

               Atunci când se efectuează o analiză de piață în temeiul articolului 16 din Directivacadru, evaluarea unei piețe ar trebui realizată dintr-o perspectivă orientată către viitor, pornind de la condițiile de piață existente. Analiza ar trebui să evalueze dacă există perspective de concurență pe piață și dacă orice lipsă a concurenței are un caracter durabil, ținând seama de evoluțiile preconizate sau previzibile ale pieței (7).

               (15)

               În cazul în care piața cu amănuntul în cauză nu este efectiv concurențială dintr-o perspectivă orientată către viitor în absența reglementării ex ante, ar trebui să se evalueze piața (piețele) angro corespunzătoare care poate (pot) face obiectul reglementării ex ante în conformitate cu articolul 16 din Directiva-cadru. Atunci când se analizează delimitările și puterea de piață de pe o piață (piețe) angro relevantă (relevante) corespunzătoare pentru a determina dacă aceasta (acestea) este (sunt) efectiv concurențială (concurențiale), ar trebui să se ia în considerare constrângerile concurențiale directe și indirecte, indiferent dacă aceste constrângeri rezultă din rețele de comunicații electronice, servicii de comunicații electronice sau alte tipuri de servicii ori de aplicații care sunt comparabile din perspectiva utilizatorilor finali (8). Pe de altă parte, dacă piața cu amănuntul în cauză este efectiv concurențială dintr-o perspectivă orientată către viitor în absența reglementării ex ante la nivel angro pe piața (piețele) relevantă (relevante) corespunzătoare, acest fapt ar trebui să determine ANR să concluzioneze că reglementarea nu mai este necesară la nivel angro. Într-un astfel de caz, piața (piețele) angro relevantă (relevante) corespunzătoare ar trebui să fie evaluată (evaluate) în vederea retragerii reglementării ex ante. În cazul în care piețele angro sunt legate vertical în lanțul de aprovizionare, se va analiza mai întâi piața angro care este situată cel mai în amonte de piața cu amănuntul în cauză.

               (16)

               Piețele angro enumerate în anexă pot avea astfel de caracteristici care justifică reglementarea ex ante deoarece, în general, acestea îndeplinesc următoarele trei criterii cumulative, care au fost, de asemenea, utilizate în versiunile precedente ale recomandării, în vederea identificării piețelor care pot face obiectul reglementării ex ante. Primul criteriu este prezența unor bariere însemnate și netranzitorii la intrare. Având însă în vedere caracterul dinamic al piețelor din sectorul comunicațiilor electronice și funcționarea acestor piețe, atunci când se efectuează o analiză prospectivă, în vederea identificării piețelor relevante pentru o posibilă reglementare ex ante, ar trebui, de asemenea, să se ia în considerare posibilitățile de depășire a barierelor la intrare în orizontul de timp relevant. Al doilea criteriu stabilește dacă o structură de piață tinde către o concurență efectivă într-un orizont de timp relevant. Aplicarea acestui criteriu implică examinarea situației concurenței bazate pe infrastructură și a altor tipuri de concurență, dincolo de barierele la intrare. Al treilea criteriu este acela că respectiva (respectivele) disfuncționalitate (disfuncționalități) a (ale) pieței nu ar fi remediată (remediate) în mod corespunzător doar aplicând dreptul concurenței. Principalii indicatori care trebuie luați în considerare atunci când se evaluează primul și cel de al doilea criteriu sunt similari celor examinați în cadrul unei analize de piață orientate către viitor pentru a determina prezența unei puteri semnificative pe piață. Este vorba, în special, de indicatorii privind barierele la intrare în absența reglementării (inclusiv amploarea costurilor nerecuperabile), structura pieței, performanța și dinamica pieței, inclusiv indicatori cum ar fi cotele de piață și tendințele aferente, prețurile de piață și tendințele aferente, precum și dimensiunea și acoperirea rețelelor sau a infrastructurilor concurente.

               (17)

               În ceea ce privește primul criteriu, în sensul prezentei recomandări sunt relevante două tipuri de bariere la intrare: barierele structurale și barierele juridice sau de reglementare. Barierele structurale la intrare sunt determinate de caracteristicile inițiale privind costurile sau cererea, care creează condiții asimetrice între operatorii istorici și cei noi, stânjenind sau împiedicând intrarea pe piață a celor din urmă. De exemplu, pot exista bariere structurale însemnate atunci când piața este caracterizată de avantaje de costuri absolute, economii de scară și/sau economii de gamă substanțiale, constrângeri în materie de capacitate și costuri nerecuperabile ridicate. O barieră structurală conexă poate exista și în cazul în care furnizarea serviciilor necesită o componentă de rețea care nu poate fi duplicată din motive tehnice sau poate fi duplicată doar cu niște costuri care fac ca activitatea respectivă să devină neatractivă din punct de vedere economic pentru concurenți.

               (18)

               Barierele juridice sau de reglementare nu sunt determinate de condiții economice, ci rezultă în urma unor măsuri legislative, administrative sau de alt tip care au un efect direct asupra condițiilor de intrare și/sau asupra poziționării operatorilor pe piața relevantă. Un exemplu de barieră juridică sau de reglementare care stânjenește sau împiedică intrarea pe piață îl constituie limitarea numărului de întreprinderi care au acces la spectru pentru furnizarea de servicii conexe. Alte exemple de bariere juridice sau de reglementare îl constituie controalele asupra prețurilor sau alte măsuri privind prețurile care le sunt impuse întreprinderilor și care afectează nu numai intrarea, ci și poziționarea pe piață a acestora. Barierele juridice sau de reglementare care sunt susceptibile să fie eliminate în orizontul de timp relevant nu ar trebui să fie considerate în mod normal ca reprezentând bariere la intrare de natură să îndeplinească primul criteriu.

               (19)

               De asemenea, barierele la intrare pot deveni mai puțin relevante în ceea ce privește piețele bazate pe inovare, care se caracterizează prin progres tehnologic continuu. Pe astfel de piețe, constrângerile concurențiale sunt generate adesea de amenințările în materie de inovare din partea unor concurenți potențiali care nu sunt încă prezenți pe piață. Pe piețele bazate pe inovare poate exista o concurență dinamică sau pe termen mai lung între întreprinderi care nu sunt în mod necesar concurente pe o piață „statică” existentă. Prezenta recomandare identifică piețe în cazul cărora se preconizează că barierele la intrare vor persista de-a lungul unei perioade previzibile de timp. Pentru a evalua dacă este probabil ca barierele la intrare să persiste în absența reglementării, este necesar să se analizeze dacă în sector s-au înregistrat intrări frecvente și de succes și dacă intrările respective au fost sau sunt susceptibile să fie, în viitor, suficient de rapide și de îndelungate pentru a limita puterea de piață. Relevanța barierelor la intrare va depinde, inter alia, de nivelul minim de eficiență a producției și de costurile care nu pot fi recuperate.

               (20)

               Chiar și în cazul în care o piață este caracterizată de bariere însemnate la intrare, alți factori structurali de pe piața respectivă pot determina ca piața să tindă în continuare să devină efectiv concurențială într-un orizont de timp relevant. O tendință către o concurență efectivă, în conformitate cu cel de al doilea criteriu, implică faptul că piața va ajunge la o situație de concurență efectivă în absența reglementării ex ante fie în perioada care face obiectul analizei, fie ulterior perioadei respective, cu condiția ca în cursul perioadei care face obiectul analizei să fie disponibile dovezi clare privind dinamica pozitivă pe piață. Dinamica pieței poate fi determinată, de exemplu, de evoluțiile tehnologice sau de convergența unor produse și piețe care poate genera constrângeri concurențiale între operatorii care își desfășoară activitatea pe piețe de produse distincte. Această situație se poate înregistra, de asemenea, pe piețele cu un număr limitat – dar suficient – de întreprinderi care au structuri de costuri divergente și care se confruntă cu o cerere de piață caracterizată de elasticitatea prețurilor. Este posibil, de asemenea, să existe un excedent de capacitate pe o piață care în mod normal ar permite întreprinderilor concurente să își extindă foarte rapid producția ca reacție la orice creștere a prețurilor. Pe astfel de piețe, cotele de piață se pot modifica în timp și/sau se pot observa scăderi ale prețurilor.

               (21)

               Al treilea criteriu are rolul de a evalua gradul de adecvare a măsurilor corective care pot fi impuse în temeiul dreptului concurenței pentru a remedia disfuncționalitatea (disfuncționalitățile) persistentă (persistente) identificată (identificate) a (ale) pieței, în special având în vedere faptul că obligațiile de reglementare ex ante pot preveni cu eficacitate încălcările dreptului concurenței. Este probabil ca intervențiile în temeiul dreptului concurenței să fie insuficiente în cazul în care, de exemplu, o intervenție pentru remedierea unei (unor) disfuncționalități persistente a (ale) pieței trebuie să îndeplinească numeroase criterii de conformitate sau în cazul în care intervențiile frecvente și/sau în timp util sunt indispensabile. Prin urmare, reglementarea ex ante ar trebui să fie considerată o completare adecvată a dreptului concurenței atunci când acesta singur nu ar remedia în mod corespunzător disfuncționalitatea (disfuncționalitățile) persistentă (persistente) identificată (identificate) a (ale) pieței.

               (22)

               Aplicarea acestor trei criterii cumulative ar trebui să limiteze numărul de piețe din sectorul comunicațiilor electronice în care se impun obligații de reglementare ex ante, contribuind astfel la realizarea unuia dintre obiectivele cadrului de reglementare, și anume reducerea treptată a normelor sectoriale ex ante, pe măsură ce se dezvoltă concurența pe piață. Neîndeplinirea unuia dintre cele trei criterii ar indica faptul că o piață nu ar trebui identificată ca putând să facă obiectul reglementării ex ante.

               (23)

               Reglementarea ex ante impusă la nivelul angro ar trebui să fie considerată suficientă pentru remedierea problemelor potențiale de concurență pe piața (piețele) din aval conexă (conexe). O piață în aval ar trebui să facă obiectul reglementării ex ante numai în cazul în care concurența pe piața respectivă este caracterizată în continuare de o putere semnificativă pe piață, în pofida faptului că pe piața (piețele) angro din aval conexă (conexe) există reglementare ex ante. Având în vedere progresele înregistrate în domeniul concurenței datorită reglementării, prezenta recomandare identifică numai piețele relevante la nivelul angro. Se consideră că reglementarea acestora poate să remedieze lipsa concurenței efective la nivelul angro, care, la rândul său, este cauza unor disfuncționalități identificate ale pieței pe piețele cu amănuntul conexe. În cazul în care o ANR demonstrează, cu toate acestea, că intervențiile la nivel angro nu au dat rezultate, piața cu amănuntul relevantă poate face obiectul reglementării ex ante, cu condiția ca ANR să fi constatat că cerințele testului celor trei criterii prevăzut în prezenta recomandare sunt îndeplinite.

               (24)

               Piețele enumerate în anexă au fost identificate pe baza celor trei criterii cumulative menționate anterior. ANR-urile ar trebui să pornească de la prezumția că, pe aceste piețe, cele trei criterii sunt îndeplinite. Cu toate acestea, dacă o ANR concluzionează că, în absența reglementării la nivelul angro, piața (piețele) cu amănuntul, astfel cum este (sunt) definită (definite), prezintă o concurență durabilă, aceasta ar trebui, de asemenea, să concluzioneze că reglementarea ex ante nu mai este necesară la nivelul angro.

               (25)

               Pentru piețele enumerate în anexă, o ANR poate considera în continuare că este oportun, pe baza unor circumstanțe naționale specifice, să efectueze propriul său test al celor trei criterii. O ANR poate concluziona că cerințele testului celor trei criterii sunt sau nu îndeplinite în circumstanțele naționale. Dacă cerințele testului celor trei criterii nu sunt îndeplinite pentru o anumită piață enumerată în recomandare, ANR nu ar trebui să impună obligații de reglementare pe piața respectivă.

               (26)

               ANR-urile pot să identifice alte piețe decât cele enumerate în prezenta recomandare și să le aplice testul celor trei criterii. În special, dacă ANR-urile, după ce au ajuns la concluzia că o piață cu amănuntul nu este efectiv concurențială în absența reglementării ex ante, intenționează să reglementeze piața (piețele) angro corespunzătoare, iar această (aceste) piață (piețe) nu este (sunt) enumerată (enumerate) în recomandare, ANR-urile ar trebui să efectueze întotdeauna testul celor trei criterii. Într-un astfel de caz, se va analiza mai întâi piața angro care este situată cel mai în amonte de piața cu amănuntul în cauză în lanțul de aprovizionare vertical. O ANR ar trebui să efectueze o analiză treptată a piețelor situate în aval față de o intrare în amonte reglementată pentru a determina dacă acestea ar fi efectiv concurențiale în cazul în care există reglementare în amonte, până când se ajunge la piața (piețele) cu amănuntul.

               (27)

               ANR-urile ar trebui, de asemenea, să aplice testul celor trei criterii piețelor enumerate în anexa la Recomandarea Autorității din 14 iulie 2004 privind piețele relevante din sectorul comunicațiilor electronice care pot face obiectul unei reglementări ex ante
                   (9) și în Recomandarea Autorității din 2008, care nu mai sunt enumerate în anexa la prezenta recomandare, dacă în prezent acestea sunt reglementate în funcție de circumstanțele naționale, pentru a evalua dacă, pe baza circumstanțelor naționale în cauză, piețele respective pot face în continuare obiectul reglementării ex ante.

               (28)

               Noile piețe emergente nu ar trebui să facă obiectul unor obligații nejustificate de reglementare ex ante, chiar dacă există un „avantaj al primului venit”, în conformitate cu Directiva-cadru. Se consideră că noile piețe emergente înglobează produse sau servicii pentru care, dat fiind faptul că sunt noi, este foarte dificil să se prevadă condițiile privind cererea sau privind intrarea pe piață și oferta și, în consecință, este dificil să se aplice testul celor trei criterii. Noile piețe emergente nu fac obiectul unor obligații nejustificate de reglementare ex ante în scopul de a promova inovațiile, astfel cum se prevede la articolul 8 din Directiva-cadru; în același timp, trebuie să se prevină blocarea acestor piețe de către o întreprindere dominantă, după cum se specifică și în Orientările Autorității privind analizele de piață și evaluarea puterii semnificative pe piață (10). Modernizările succesive ale infrastructurii rețelelor existente duc rareori la apariția unei piețe noi sau emergente. Lipsa substituibilității unui produs trebuie să fie stabilită atât din perspectiva cererii, cât și din cea a ofertei, înainte de a se putea concluziona că produsul respectiv nu este inclus într-o piață deja existentă. Apariția unor noi servicii cu amănuntul poate să genereze noi piețe angro derivate, în măsura în care serviciile respective cu amănuntul nu pot fi furnizate utilizându-se produse angro deja existente.

               (29)

               ANR-urile pun la dispoziția Autorității și a altor ANR-uri din SEE rezultatele aplicării testului celor trei criterii, efectuat în conformitate cu prezenta recomandare și care se încadrează în domeniul de aplicare al articolului 7 alineatul (3) din Directiva-cadru. Nerespectarea obligației de a notifica un proiect de măsură care afectează comerțul dintre statele AELS, astfel cum se prevede la considerentul 38 din Directiva-cadru, poate duce la declanșarea unor proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva statului AELS în cauză.

               (30)

               Piețele enumerate în anexa la recomandare nu mai includ două piețe care au fost enumerate în Recomandarea Autorității din 2008 (piețele 1 și 2), deoarece acestea nu mai îndeplinesc cerințele testului celor trei criterii. Întrucât ritmul evoluțiilor preconizate sau previzibile ale pieței, pe care se bazează această constatare la nivelul SEE, poate varia de la un stat AELS la altul, circumstanțe naționale specifice pot justifica faptul că o ANR ar putea să constate că piața 1 din Recomandarea Autorității din 2008 sau alte piețe cu amănuntul conexe pieței 2 din Recomandarea Autorității din 2008 nu sunt încă efectiv concurențiale dintr-o perspectivă orientată către viitor în absența unor măsuri corective corespunzătoare și proporționale la nivel angro. Prin urmare, ANR-urile ar putea să justifice continuarea unei intervenții de reglementare ex ante la nivel angro, cu condiția ca cerințele testului celor trei criterii să fie îndeplinite în circumstanțele naționale pentru perioada ulterioară celei care a făcut obiectul analizei. Pe celelalte piețe prevăzute în Recomandarea Autorității din 2008 încă se justifică reglementarea ex ante, cu toate că delimitările piețelor 4, 5 și 6 din Recomandarea Autorității din 2008 sunt redefinite. ANR-urile iau în considerare circumstanțele lor naționale atunci când delimitează aceste piețe,

               (31)

               Prezenta recomandare a făcut obiectul unei proceduri de consultare publică și de consultare cu ANR-urile și cu alte autorități naționale din statele AELS (11),

         RECOMANDĂ:

               1.

               În definirea piețelor relevante corespunzătoare circumstanțelor naționale, în conformitate cu articolul 15 alineatul (3) din Directiva-cadru, ANR-urile ar trebui să analizeze piețele de produse și de servicii identificate în anexă.

               2.

               Atunci când identifică alte piețe decât cele stabilite în anexă, ANR-urile ar trebui să demonstreze, iar Autoritatea va verifica, faptul că următoarele trei criterii sunt îndeplinite cumulativ:

                           (a)

                           prezența unor bariere însemnate și netranzitorii de ordin structural, juridic sau legislativ la intrare;

                           (b)

                           o structură a pieței care nu tinde către o concurență efectivă în orizontul de timp relevant, având în vedere situația concurenței bazate pe infrastructură și a altor tipuri de concurență, dincolo de barierele la intrare;

                           (c)

                           dreptul concurenței este insuficient pentru a remedia singur în mod corespunzător disfuncționalitatea (disfuncționalitățile) identificată (identificate) a (ale) pieței.

               3.

               Atunci când consideră că oricare dintre piețele prevăzute în anexă nu poate face obiectul reglementării ex ante în circumstanțele naționale specifice, ANR-urile ar trebui să demonstreze, iar Autoritatea va verifica, faptul că cel puțin unul dintre cele trei criterii prevăzute la punctul 2 nu este îndeplinit.

               4.

               ANR-urile ar trebui să ia în considerare toate constrângerile concurențiale relevante, indiferent dacă se consideră că respectivele constrângeri sunt determinate de rețele de comunicații electronice, de serviciile de comunicații electronice sau de alte tipuri de servicii ori de aplicații care sunt comparabile din perspectiva utilizatorului final.

               5.

               Prezenta recomandare nu aduce atingere definițiilor piețelor, rezultatelor analizelor de piață și obligațiilor de reglementare adoptate de ANR-uri în conformitate cu articolul 15 alineatul (3) și cu articolul 16 din Directiva-cadru înainte de data adoptării prezentei recomandări.

               6.

               Prezenta recomandare se adresează statelor AELS.

      Adoptată la Bruxelles, 11 mai 2016.

            Pentru Autoritatea AELS de Supraveghere

         Sven Erik SVEDMAN

            Președinte

         Frank BÜCHEL

            Membru al Colegiului

      (1)  Denumită în continuare „Autoritatea”.

      (2)  JO L 108, 24.4.2002, p. 33.

      (3)  Recomandarea Autorității AELS de Supraveghere din 5 noiembrie 2008 privind piețele relevante de produse și de servicii din sectorul comunicațiilor electronice care pot face obiectul unei reglementări ex ante, în conformitate cu actul menționat la punctul 5cl din anexa XI la Acordul privind SEE (Directiva 2002/21/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind un cadru de reglementare comun pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice), astfel cum a fost modificat prin Protocolul 1 la acord și prin adaptările sectoriale din anexa XI la respectivul acord (JO C 156, 9.7.2009, p. 18 și Suplimentul SEE nr. 36, 9.7.2009, p. 1).

      (4)  Orientările Autorității AELS de Supraveghere din 14 iulie 2004 privind analiza de piață și evaluarea puterii semnificative pe piață în conformitate cu cadrul de reglementare pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice menționat în anexa XI la Acordul privind Spațiul Economic European (JO C 101, 27.4.2006, p. 1 și Suplimentul SEE nr. 21, 27.4.2006, p. 1), denumite în continuare „Orientările Autorității privind analiza de piață și evaluarea puterii semnificative pe piață”.

      (5)  Recomandarea 2014/710/UE a Comisiei din 9 octombrie 2014 privind piețele relevante de produse și de servicii din sectorul comunicațiilor electronice care pot face obiectul unei reglementări ex ante, în conformitate cu Directiva 2002/21/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind un cadru de reglementare comun pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice (JO L 295, 11.10.2014, p. 79).

      (6)  Al 4-lea considerent din preambulul Acordului privind Spațiul Economic European.

      (7)  Punctul 20 din Orientările Autorității privind analiza de piață și evaluarea puterii semnificative pe piață. A se vedea nota de subsol 4 de mai sus.

      (8)  Cum ar fi, de exemplu, serviciile OTT („over-the-top”) care, deși în prezent nu pot fi considerate ca substitute directe pentru serviciile prestate de furnizorii de servicii de comunicații electronice, este probabil că se vor extinde în continuare, în următorii ani, ca urmare a evoluțiilor tehnologice.

      (9)  Recomandarea Autorității AELS de Supraveghere din 14 iulie 2004 privind piețele relevante de produse și de servicii din sectorul comunicațiilor electronice care pot face obiectul unei reglementări ex ante, în conformitate cu actul menționat la punctul 5cl din anexa XI la Acordul privind SEE (Directiva 2002/21/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind un cadru de reglementare comun pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice), astfel cum a fost încorporată în Acordul privind Spațiul Economic European, adoptată prin Decizia 194/04/COL.

      (10)  A se vedea nota de subsol 4 de mai sus.

      (11)  Consultarea a avut loc în perioada 4 februarie-18 martie 2016.

      ANEXĂ

                  Piața 1

                  :

                  furnizare angro de servicii de terminare a apelurilor la puncte fixe din rețelele publice individuale de telefonie

                  Piața 2

                  :

                  furnizare angro de servicii de terminare a apelurilor de voce în rețelele individuale de telefonie mobilă

                  Piața 3

                  :

                              (a)

                              furnizare angro de servicii de acces local la puncte fixe

                              (b)

                              furnizare angro de servicii de acces central la puncte fixe pentru produse de larg consum

                  Piața 4

                  :

                  furnizare angro de servicii de acces de înaltă calitate la puncte fixe


title: 2012/606/UE: Decizia Parlamentului European din 10 mai 2012 privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului Întreprinderii comune Clean Sky aferent exercițiului financiar 2010

text:
               17.10.2012

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 286/313

         DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN
   din 10 mai 2012
   privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului Întreprinderii comune Clean Sky aferent exercițiului financiar 2010
   (2012/606/UE)
   PARLAMENTUL EUROPEAN,

               —

               având în vedere conturile anuale ale Întreprinderii comune Clean Sky pentru exercițiul financiar 2010,

               —

               având în vedere Raportul Curții de Conturi privind conturile anuale ale Întreprinderii comune Clean Sky pentru exercițiul financiar 2010, însoțit de răspunsurile Întreprinderii comune (1),

               —

               având în vedere Recomandarea Consiliului din 21 februarie 2012 (06086/2012 – C7-0050/2012),

               —

               având în vedere articolul 319 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

               —

               având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (2), în special articolul 185,

               —

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 71/2008 al Consiliului din 20 decembrie 2007 privind înființarea Întreprinderii comune Clean Sky (3), în special articolul 11 alineatul (4),

               —

               având în vedere normele financiare ale Întreprinderii comune Clean Sky adoptate printr-o decizie a Consiliului său de conducere la 7 noiembrie 2008,

               —

               având în vedere Avizul nr. 2/2011 referitor la normele financiare ale Întreprinderii comune Clean Sky emis de Curtea de Conturi la 8 februarie 2011,

               —

               având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2343/2002 al Comisiei din 19 noiembrie 2002 privind Regulamentul financiar cadru pentru organismele menționate la articolul 185 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (4), în special articolul 94,

               —

               având în vedere articolul 77 și anexa VI la Regulamentul său de procedură,

               —

               având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A7-0115/2012),

               1.

               acordă directorului executiv al Întreprinderii comune Clean Sky descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului Întreprinderii comune aferent exercițiului financiar 2010;

               2.

               își prezintă observațiile în cadrul rezoluției de mai jos;

               3.

               încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie împreună cu rezoluția Parlamentului, ca parte integrantă a acesteia, directorului executiv al Întreprinderii comune Clean Sky, Consiliului, Comisiei și Curții de Conturi și de a asigura publicarea acestora în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (seria L).

            Președintele

         Martin SCHULZ

            Secretarul general

         Klaus WELLE

      (1)  JO C 368, 16.12.2011, p. 8.

      (2)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

      (3)  JO L 30, 4.2.2008, p. 1.

      (4)  JO L 357, 31.12.2002, p. 72.
    ---documentbreak---

               17.10.2012

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 286/314

         REZOLUȚIA PARLAMENTULUI EUROPEAN
   din 10 mai 2012
   conținând observațiile care fac parte integrantă din decizia privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului Întreprinderii comune Clean Sky aferent exercițiului financiar 2010
   PARLAMENTUL EUROPEAN,

               —

               având în vedere conturile anuale ale Întreprinderii comune Clean Sky pentru exercițiul financiar 2010,

               —

               având în vedere Raportul Curții de Conturi privind conturile anuale ale Întreprinderii comune Clean Sky pentru exercițiul financiar 2010, însoțit de răspunsurile Întreprinderii comune (1),

               —

               având în vedere Recomandarea Consiliului din 21 februarie 2012 (06086/2012 – C7-0050/2012),

               —

               având în vedere articolul 319 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

               —

               având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (2), în special articolul 185,

               —

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 71/2008 al Consiliului din 20 decembrie 2007 privind înființarea Întreprinderii comune Clean Sky (3), în special articolul 11 alineatul (4),

               —

               având în vedere normele financiare ale Întreprinderii comune Clean Sky adoptate printr-o decizie a Consiliului său de conducere la 7 noiembrie 2008,

               —

               având în vedere Avizul nr. 2/2011 referitor la normele financiare ale Întreprinderii comune Clean Sky emis de Curtea de Conturi la 8 februarie 2011,

               —

               având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2343/2002 al Comisiei din 19 noiembrie 2002 privind Regulamentul financiar cadru pentru organismele menționate la articolul 185 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (4), în special articolul 94,

               —

               având în vedere articolul 77 și anexa VI la Regulamentul său de procedură,

               —

               având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A7-0115/2012),

               A.

               întrucât Întreprinderea comună Clean Sky („Întreprinderea comună”) a fost înființată în decembrie 2007 pentru o perioadă de 10 ani cu obiectivul de a accelera dezvoltarea, validarea și demonstrarea, în Uniunea Europeană, a tehnologiilor ecologice de transport aerian, în vederea punerii cât mai rapide în practică a acestor tehnologii;

               B.

               întrucât Întreprinderea comună a început să funcționeze autonom în noiembrie 2009;

               C.

               întrucât Curtea de Conturi a declarat că a obținut asigurări rezonabile cu privire la fiabilitatea conturilor anuale ale Întreprinderii comune pentru exercițiul financiar 2010 și cu privire la legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente;

               D.

               întrucât contribuția maximă a Uniunii la Întreprinderea comună pentru cei 10 ani este de 800 000 000 EUR, sumă ce provine din bugetul celui de al 7-lea Program-cadru pentru cercetare;

               E.

               întrucât pentru exercițiul financiar 2010 bugetul Întreprinderii comune s-a ridicat la 168 553 053 EUR,

      Gestiunea bugetară și financiară

               1.

               remarcă faptul că structura și modul de prezentare a bugetului pentru exercițiul 2010 nu au corespuns cerințelor din Regulamentul (CE) nr. 71/2008 de înființare a Întreprinderii comune și nici normelor financiare ale Întreprinderii comune; înțelege de la Întreprinderea comună că structura și modul de prezentare a bugetului au fost adaptate pentru bugetul 2011; solicită Curții de Conturi să confirme autorității de descărcare de gestiune că structura și modul de prezentare a bugetului Întreprinderii comune sunt în prezent în deplină conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 71/2008 de înființare și cu normele financiare ale Întreprinderii comune;

               2.

               constată că bugetul final al Întreprinderii comune a inclus credite de angajament în valoare de 168 000 000 EUR și credite de plată în valoare de 129 000 000 EUR;

               3.

               remarcă, din conturile anuale finale ale Întreprinderii comune, că în timp ce rata de utilizare a creditelor de angajament a fost de 96 %, rata de utilizare a creditelor de plată a fost de numai 58 %; își exprimă îngrijorarea că acest lucru reflectă întârzierile semnificative înregistrate în realizarea activităților față de planificarea inițială;

               4.

               este preocupat de rata redusă de execuție a bugetului Întreprinderii comune pentru exercițiul financiar 2010 și regretă faptul că Întreprinderea comună a înregistrat la sfârșitul exercițiului un sold de trezorerie de 53 000 000 EUR, reprezentând 41 % din creditele de plată disponibile în 2010;

      Sistemele de control intern

               5.

               constată, din informațiile oferite de Curtea de Conturi, că Întreprinderea comună nu a aplicat integral, în cursul anului 2010, sistemele de control intern și de informare financiară și că este necesar să se lucreze în continuare asupra procedurilor de control ex ante aplicate pentru validarea declarațiilor de cheltuieli; îndeamnă Întreprinderea comună să pună în aplicare măsurile necesare pentru a-și finaliza sistemul de control intern și de informare financiară;

               6.

               constată, din raportul anual de activitate pe 2010 (RAA), că Întreprinderea comună a creat o listă de verificare pentru demonstratoarele tehnologice integrate cu scopul de a îmbunătăți calitatea declarațiilor de cheltuieli depuse și de a clarifica necesitățile de raportare pentru anumite aspecte ale acestor declarații;

               7.

               observă că Întreprinderea comună a respins declarații de cheltuieli în cazurile în care un membru sau un asociat nu a prezentat certificatul de audit necesar în conformitate cu condițiile de referință ale acordului de grant; remarcă în special, din conturile anuale, că Întreprinderea comună a validat în 2010 declarații de cheltuieli depuse de membri pentru execuția proiectelor din 2008 și 2009 și că, în urma verificării eligibilității anumitor costuri, cca 11 % din cheltuieli au fost respinse; constată cu satisfacție că prefinanțările în exces au fost recuperate de Întreprinderea comună;

               8.

               ia act de declarația Curții de Conturi conform căreia, într-un număr de patru cazuri, Întreprinderea comună nu a luat în considerare, la validarea declarațiilor de cheltuieli, excepțiile indicate în certificatele de audit; solicită, prin urmare, Întreprinderii comune să țină seama de excepțiile indicate în certificatele de audit atunci când validează declarațiile de cheltuieli;

               9.

               constată, pe baza RAA, că Întreprinderea comună a elaborat o strategie de audit ex post care a fost adoptată în decembrie 2010; solicită Întreprinderii comune să informeze autoritatea de descărcare de gestiune cu privire la măsura în care această strategie este aplicată și la rezultatele obținute; solicită, de asemenea, Curții de Conturi să evalueze strategia și să transmită concluziile sale autorității de descărcare de gestiune;

               10.

               remarcă, din RAA, că Întreprinderea comună a lansat, împreună cu Întreprinderea comună pentru inițiativa privind medicamentele inovatoare și Întreprinderea comună Pile de combustibil și hidrogen, o procedură de achiziții pentru servicii de audit ex post de la societăți externe; observă că primele audituri ex post urmau să aibă loc în al doilea trimestru al lui 2011, după semnarea contractelor cu ofertanții câștigători;

               11.

               ia act de constatarea Curții de Conturi conform căreia Întreprinderea comună are un nivel de organizare și practică în domeniul tehnologiilor informației adecvat dimensiunii și misiunii sale; subliniază totuși că se înregistrează întârzieri în oficializarea politicilor și a procedurilor legate de ciclul de planificare și de monitorizare strategică în domeniul tehnologiilor informației, politicile și normele de securitate, gestionarea riscurilor din domeniul tehnologiilor informației, planul de asigurare a continuității activității și planul de redresare în caz de dezastru; solicită Întreprinderii comune să remedieze situația și să prezinte autorității de descărcare de gestiune un raport la zi cu privire la acest subiect;

               12.

               ia notă de faptul că contabilul Întreprinderii comune a validat sistemele financiare și contabile (ABAC și SAP); remarcă totuși că nu au fost încă validate procesele de lucru subiacente, în special sistemul care furnizează informații financiare cu privire la validarea declarațiilor de cheltuieli; solicită Întreprinderii comune să remedieze situația și să prezinte autorității de descărcare de gestiune un raport la zi cu privire la acest subiect;

               13.

               salută faptul că Întreprinderea comună a adoptat un plan strategic cuprinzător de audit intern pentru perioada 2010-2012; regretă însă că lansarea anumitor procese-cheie, cum ar fi validarea ex ante a declarațiilor de cheltuieli și auditurile ex post, nu era preconizată înainte de 2011;

      Cererile de propuneri și negocierea proiectelor

               14.

               ia act din informațiile Întreprinderii comune că aceasta a lansat cinci cereri de propuneri în 2010; observă că statisticile referitoare la aceste cereri de propuneri, care trebuiau să fie incluse în anexa 6, lipsesc din RAA; îndeamnă Întreprinderea comună să le publice;

               15.

               constată, din RAA, că Întreprinderea comună a invitat trei observatori diferiți în 2010 pentru a asigura transparența procesului de evaluare; remarcă, din informațiile oferite de Întreprinderea comună, că fiecare dintre ei a avut acces deplin la toate etapele evaluării și la reuniunile de conciliere;

               16.

               solicită Întreprinderii comune să informeze autoritatea de descărcare de gestiune cu privire la mecanismele de verificare pe care le utilizează pentru a asigura deplina independență a experților și a observatorilor și pentru a reduce astfel riscul apariției unor conflicte de interese în cursul evaluării ofertelor;

               17.

               subliniază că, în raportul său anual de activitate, Întreprinderea comună menționează că rapoartele de evaluare ale observatorilor sunt disponibile pe site-ul său internet; regretă totuși că acest lucru nu este adevărat și solicită, prin urmare, întreprinderii comune să publice rapoartele imediat;

      Protecția proprietății intelectuale

               18.

               atrage atenția asupra faptului că, la sfârșitul anului 2010, Întreprinderea comună nu finalizase încă procedurile interne pentru supravegherea aplicării dispozițiilor înscrise în acordurile de grant și în acordurile de formare a consorțiilor cu privire la protecția, utilizarea și diseminarea rezultatelor activității de cercetare;

      Performanță

               19.

               ia act de faptul că prima evaluare intermediară a Comisiei asupra Întreprinderii comune a avut loc la sfârșitul lui 2010; observă că evaluarea intermediară a identificat următoarele deficiențe:

                           —

                           acumularea unor întârzieri semnificative față de planurile inițiale din cauza dificultăților întâmpinate la stabilirea procedurilor și normelor interne ale Întreprinderii comune, precum și la constituirea echipelor;

                           —

                           întârzieri de natură tehnică, identificate în planul de lucru de tip bottom-up din iunie 2010;

                           —

                           pregătirea insuficientă, atât la nivel administrativ, cât și la nivel tehnic, atunci când a fost creată Întreprinderea comună;

               20.

               constată că prima evaluare intermediară include o listă de 34 de recomandări adresate Întreprinderii comune și o listă de 8 recomandări adresate Consiliului său de conducere; solicită Întreprinderii comune să informeze autoritatea de descărcare de gestiune cu privire la măsurile introduse pentru a da curs rezultatelor primei evaluări intermediare;

      Auditul intern

               21.

               ia act de faptul că normele financiare ale Întreprinderii comune nu au fost încă modificate pentru a include dispoziția privind competența auditorului intern al Comisiei în ceea ce privește bugetul general în ansamblul său;

               22.

               observă totuși că Întreprinderea comună și Comisia au luat măsuri pentru a asigura o definire clară a rolului operațional ce revine Serviciului de Audit Intern al Comisiei și, respectiv, a rolului operațional ce revine structurii de audit intern din cadrul Întreprinderii comune;

      Lipsa acordului de găzduire

               23.

               subliniază din nou faptul că Întreprinderea comună ar trebui să încheie fără întârziere un acord de găzduire cu Belgia referitor la spațiul de birouri, la privilegii și imunități, precum și la sprijinul de altă natură pe care Belgia urmează îl acorde Întreprinderii comune în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 71/2008; remarcă răspunsul Întreprinderii comune conform căruia guvernului belgian i-a fost transmis spre aprobare un proiect de acord cu statul gazdă;

      Observații orizontale privind întreprinderile comune

               24.

               subliniază că, până în prezent, Comisia a creat șapte întreprinderi comune în temeiul articolului 187 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; remarcă faptul că șase întreprinderi comune (IMI, ARTEMIS, ENIAC, CLEAN SKY, FCH și ITER-F4E) își desfășoară activitatea în domeniul cercetării, sub supravegherea DG RTD și a DG INFSO din cadrul Comisiei, iar o întreprindere comună este însărcinată cu dezvoltarea noului sistem de gestionare a traficului aerian (SESAR) și își desfășoară activitatea în domeniul transporturilor, sub supravegherea DG MOVE;

               25.

               ia act de faptul că resursele totale orientative considerate necesare pentru întreprinderile comune pe perioada existenței lor se ridică la 21 793 000 000 EUR;

               26.

               ia act de faptul că contribuția totală a Uniunii considerată necesară pentru întreprinderile comune pe perioada existenței lor se ridică la 11 489 000 000 EUR;

               27.

               remarcă faptul că, pentru exercițiul financiar 2010, contribuția totală a UE la bugetul întreprinderilor comune s-a ridicat la 505 000 000 EUR;

               28.

               solicită Comisiei să comunice anual autorității de descărcare de gestiune informații consolidate referitoare la fondurile totale atribuite anual fiecărei întreprinderi comune de la bugetul general al Uniunii, pentru a asigura transparență și claritate în utilizarea fondurilor Uniunii și pentru a redobândi încrederea contribuabililor europeni;

               29.

               salută inițiativa Întreprinderii comune ARTEMIS de a include în RAA informații privind monitorizarea și examinarea proiectelor în derulare; consideră că această practică ar trebui urmată și de celelalte întreprinderi comune;

               30.

               reamintește faptul că întreprinderile comune sunt parteneriate de tip public-privat și că, prin urmare, interesele publice se întrepătrund cu cele private; consideră că, în aceste condiții, nu ar trebui trecută cu vederea posibilitatea apariției unor conflicte de interese, care ar trebui tratate în mod adecvat; solicită deci întreprinderilor comune să informeze autoritatea de descărcare de gestiune cu privire la mecanismele de verificare existente în cadrul structurilor lor care le permit să gestioneze și să prevină în mod adecvat conflictele de interese;

               31.

               remarcă faptul că, cu excepția notabilă a Întreprinderii comune pentru ITER și pentru dezvoltarea energiei de fuziune, întreprinderile comune constituie structuri relativ mici și concentrate geografic; consideră, prin urmare, că acestea ar trebui să își pună resursele în comun ori de câte ori este posibil;

               32.

               solicită Curții de Conturi să transmită autorității de descărcare de gestiune informații privind modul în care s-a dat curs observațiilor pe care le-a făcut pentru fiecare dintre întreprinderile comune în raportul privind conturile anuale pentru exercițiul financiar 2011;

               33.

               invită Curtea de Conturi să prezinte Parlamentului, într-un termen rezonabil, un raport special privind valoarea adăugată a creării întreprinderilor comune în ceea ce privește eficiența realizării programelor demonstrative, de cercetare și de dezvoltare tehnologică ale Uniunii; solicită, de asemenea, ca raportul să includă o evaluare a eficacității creării întreprinderilor comune.

      (1)  JO C 368, 16.12.2011, p. 8.

      (2)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

      (3)  JO L 30, 4.2.2008, p. 1.

      (4)  JO L 357, 31.12.2002, p. 72.


title: 2014/682/UE: Decizia Consiliului din 25 septembrie 2014 de numire a unui supleant bulgar în cadrul Comitetului Regiunilor

text:
               30.9.2014

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 284/47

         DECIZIA CONSILIULUI
   din 25 septembrie 2014
   de numire a unui supleant bulgar în cadrul Comitetului Regiunilor

      (2014/682/UE)

   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 305,
   având în vedere propunerea guvernului bulgar,
   întrucât:

               (1)

               La 22 decembrie 2009 și la 18 ianuarie 2010, Consiliul a adoptat Deciziile 2009/1014/UE (1) și 2010/29/UE (2) de numire a unor membri și a unor supleanți în cadrul Comitetului Regiunilor pentru perioada 26 ianuarie 2010-25 ianuarie 2015. La 10 iulie 2012, prin Decizia 2012/403/UE a Consiliului (3), doamna Kornelia MARINOVA a fost numită supleant până la 25 ianuarie 2015.

               (2)

               Un loc de supleant în cadrul Comitetului Regiunilor a devenit vacant ca urmare a încheierii mandatului doamnei Kornelia MARINOVA,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Se numește în calitate de supleant în cadrul Comitetului Regiunilor pentru durata rămasă a mandatului, respectiv până la 25 ianuarie 2015:

               —

               doamna Madlena BOYADZHIEVA, Chair of the Municipal Council of the Municipality of Teteven.

         Articolul 2
   Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

      Adoptată la Bruxelles, 25 septembrie 2014.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         F. GUIDI

      (1)  JO L 348, 29.12.2009, p. 22.

      (2)  JO L 12, 19.1.2010, p. 11.

      (3)  Decizia 2012/403/UE a Consiliului din 10 iulie 2012 de numire a șase membri bulgari și a șase supleanți bulgari în cadrul Comitetului Regiunilor (JO L 188, 18.7.2012, p. 16).


title: 2014/816/UE: Decizia Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2014 privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 13 din Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (cererea EGF/2014/004 ES/Comunidad Valenciana metal prezentată de Spania)

text:
               20.11.2014

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 333/19

         DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI
   din 22 octombrie 2014
   privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 13 din Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (cererea EGF/2014/004 ES/Comunidad Valenciana metal prezentată de Spania)

      (2014/816/UE)

   PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1309/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de ajustare la globalizare (2014-2020) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1927/2006 (1), în special articolul 15 alineatul (4),
   având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (2), în special articolul 12,
   având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (3), în special punctul 13,
   având în vedere propunerea Comisiei Europene,
   întrucât:

               (1)

               Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) a fost creat pentru a oferi sprijin lucrătorilor disponibilizați și persoanelor care desfășoară o activitate independentă a căror activitate a încetat datorită modificărilor structurale majore intervenite în practicile comerciale internaționale, generate de globalizare, ca urmare a continuării crizei economice și financiare mondiale care a făcut obiectul Regulamentului (CE) nr. 546/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (4) sau ca urmare a unei noi crize economice și financiare mondiale, precum și pentru a le oferi asistență în reintegrarea pe piața muncii.

               (2)

               FEG nu depășește o sumă anuală maximă de 150 de milioane EUR (la prețurile din 2011), după cum se prevede la articolul 12 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013.

               (3)

               La 25 martie 2014, Spania a prezentat o cerere de mobilizare a FEG ca urmare a concedierilor din 142 de întreprinderi a căror activitate se încadrează în diviziunea 25 din NACE Rev. 2 (Fabricarea produselor metalice cu excepția mașinilor și echipamentelor) în regiunea de nivel NUTS 2 Comunidad Valenciana (ES52) și a completat-o cu informații suplimentare, astfel cum se prevede la articolul 8 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1309/2013. Această cerere îndeplinește cerințele de stabilire a unei contribuții financiare din FEG prevăzute la articolul 13 din Regulamentul (UE) nr. 1309/2013.

               (4)

               Prin urmare, ar trebui mobilizat FEG pentru a oferi o contribuție financiară în valoare de 1 019 184 EUR ca răspuns la cererea depusă de Spania,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   În cadrul bugetului general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2014, se mobilizează din Fondul european de ajustare la globalizare suma de 1 019 184 EUR în credite de angajament și credite de plată.
   Articolul 2
   Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Adoptată la Strasbourg, 22 octombrie 2014.

            Pentru Parlamentul European

            Președintele

         M. SCHULZ

            Pentru Consiliu

            Președintele

         B. DELLA VEDOVA

      (1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 855.

      (2)  JO L 347, 20.12.2013, p. 884.

      (3)  JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

      (4)  Regulamentul (CE) nr. 546/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1927/2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (JO L 167, 29.6.2009, p. 26).


title: Decizia (UE) 2016/1001 a Consiliului din 20 iunie 2016 privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul Consiliului de asociere UE-America Centrală în legătură cu notele explicative la articolul 15 din anexa II la Acordul de instituire a unei asocieri între Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și America Centrală, pe de altă parte

text:
               22.6.2016

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 164/15

         DECIZIA (UE) 2016/1001 A CONSILIULUI
   din 20 iunie 2016
   privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul Consiliului de asociere UE-America Centrală în legătură cu notele explicative la articolul 15 din anexa II la Acordul de instituire a unei asocieri între Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și America Centrală, pe de altă parte
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 207 alineatul (4) primul paragraf coroborat cu articolul 218 alineatul (9),
   având în vedere propunerea Comisiei Europene,
   întrucât:

               (1)

               Acordul de instituire a unei asocieri între Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și America Centrală, pe de altă parte (1) (denumit în continuare „acordul”) a fost parafat la 22 martie 2011 și semnat la 29 iunie 2012. În conformitate cu articolul 353 alineatul (4) din acord, partea a IV-a din acord se aplică cu titlu provizoriu de la 1 august 2013 între Uniune, Nicaragua, Honduras și Panama, de la 1 octombrie 2013 între părțile menționate și El Salvador și Costa Rica și de la 1 decembrie 2013 între Uniune, Nicaragua, Honduras, Panama, El Salvador și Costa Rica, pe de o parte, și Guatemala, pe de altă parte.

               (2)

               Articolul 37 din anexa II la acord prevede că părțile la acord convin, în cadrul Subcomitetului pentru vămi, facilitarea comerțului și reguli de origine înființat în conformitate cu articolul 123 din acord (denumit în continuare „subcomitetul”), cu privire la „notele explicative” referitoare la interpretarea, aplicarea și administrarea anexei II și recomandă aprobarea acestora de către Consiliul de asociere.

               (3)

               Subcomitetul s-a reunit la 1 și la 2 iunie 2015 și a ajuns la un acord cu privire la notele explicative la articolul 15 din anexa II la acord privind completarea și imprimarea unui certificat de circulație EUR.1 (denumite în continuare „notele explicative”).

               (4)

               Deoarece certificatul de circulație EUR.1 stabilit în apendicele 3 la anexa II la acord este doar un model, ar putea apărea diferențe minore pe formularele imprimate de diferitele autorități. Pentru a se asigura faptul că aceste diferențe nu provoacă dificultăți în ceea ce privește acceptarea certificatelor de circulație EUR.1 și pentru a garanta o interpretare armonizată de către autoritățile publice competente ale părților, ar trebui furnizate îndrumări cu privire la conținutul obligatoriu și la imprimarea certificatului de circulație EUR.1. Poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul Consiliului de asociere ar trebui să se bazeze pe proiectul de decizie atașat,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   (1)   Poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul Consiliului de asociere în ceea ce privește notele explicative la articolul 15 din anexa II la acord, referitoare la certificatele de circulație EUR.1, se bazează pe proiectul de decizie a Consiliului de asociere anexat la prezenta decizie.
   (2)   Reprezentanții Uniunii în cadrul Consiliului de asociere pot accepta corecturi tehnice minore ale proiectului de decizie a Consiliului de asociere fără a mai fi necesară o nouă decizie a Consiliului.
   Articolul 2
   Decizia Consiliului de asociere se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
   Articolul 3
   Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

      Adoptată la Luxemburg, 20 iunie 2016.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         F. MOGHERINI

      (1)  JO L 346, 15.12.2012, p. 3.

      PROIECT
      DECIZIA NR. XX/2016 A CONSILIULUI DE ASOCIERE UE-AMERICA CENTRALĂ
      din
      de introducere a unor note explicative la articolul 15 din anexa II (privind definiția noțiunii de „produse originare” și metodele de cooperare administrativă) la acord, cu privire la certificatul de circulație EUR.1
      CONSILIUL DE ASOCIERE UE-AMERICA CENTRALĂ,
      având în vedere Acordul de instituire a unei asocieri între Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și America Centrală, pe de altă parte (denumit în continuare „acordul”), în special articolul 37 din anexa II,
      întrucât:

                  (1)

                  Anexa II la acord privește definiția noțiunii de „produse originare” și metodele de cooperare administrativă.

                  (2)

                  În conformitate cu articolul 37 din anexa II la acord, părțile convin asupra unor note explicative privind interpretarea, aplicarea și administrarea anexei II în cadrul Subcomitetului pentru vămi, facilitarea comerțului și reguli de origine și recomandă aprobarea lor de către Consiliul de asociere.

                  (3)

                  Având în vedere că certificatul de circulație EUR.1 stabilit în apendicele 3 la anexa II la acord este doar un model, ar putea apărea diferențe minore pe formularele imprimate de diferitele autorități. Ar trebui să se clarifice faptul că astfel de diferențe nu ar trebui să aibă drept consecință respingerea certificatelor.

                  (4)

                  În plus, pentru a se asigura faptul că astfel de diferențe minore nu provoacă dificultăți în ceea ce privește acceptarea certificatelor de circulație EUR.1 și pentru a garanta o interpretare armonizată de către autoritățile publice competente ale părților, ar trebui furnizate îndrumări cu privire la conținutul obligatoriu al certificatului de circulație EUR.1,

            ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
      Articol unic
      Se aprobă notele explicative la anexa II (privind definiția noțiunii de „produse originare” și metodele de cooperare administrativă) la acord referitoare la certificatul de circulație EUR.1, note care figurează în anexa la prezenta decizie.
      Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei adoptării.

         Adoptată la …,

               Pentru Consiliul de asociere

               Pentru partea AC

               Pentru partea UE

      ANEXĂ

         NOTE EXPLICATIVE

         Articolul 15 – Certificatul de circulație EUR.1: formulare și instrucțiuni de completare

         Numărul de serie al certificatului EUR.1

      Certificatul de circulație EUR.1 trebuie să poarte un număr de serie pentru a facilita identificarea sa. Numărul de serie este compus de obicei din litere și numere.

         Formulare ale certificatului de circulație EUR.1

      Certificatele de circulație EUR.1 care variază în ceea ce privește formulările, în funcție de autoritatea publică competentă emitentă, față de modelul din apendicele 3 (Model de certificat de circulație a mărfurilor EUR.1 și cerere de certificat de circulație a mărfurilor EUR.1) la anexa II (privind definiția noțiunii de „produse originare” și metodele de cooperare administrativă) la acord pot fi acceptate ca dovadă de origine, dacă:

                  (a)

                  variațiile nu modifică informațiile care trebuie completate în fiecare casetă; și

                  (b)

                  autoritățile publice competente ale părților și-au pus reciproc la dispoziție modelul diferit de certificat, prin intermediul Comisiei Europene, și au transmis o notificare coordonatorilor părții IV din acord.

         Caseta 1: Exportator

      Trebuie furnizate detalii complete cu privire la exportatorul mărfurilor (nume, adresa completă actuală și țara din care provine exportul).

         Caseta 2: Certificat utilizat în schimburile preferențiale dintre

      În acest scop, precizați:
      America Centrală; Uniunea Europeană sau UE (1); Ceuta; Melilla; Andorra sau AD; San Marino sau SM.

         Caseta 3: Destinatar

      Completarea acestei casete este opțională. Dacă se completează această casetă, trebuie furnizate detalii privind destinatarul: numele, adresa completă actuală și țara de destinație a mărfurilor.

         Caseta 4: Țara, grupul de țări sau teritoriile din care produsele sunt considerate originare

      Precizați țara, grupul de țări sau teritoriul de origine a mărfurilor:
      America Centrală; Uniunea Europeană sau UE (1); Ceuta; Melilla; Andorra sau AD; San Marino sau SM.

         Caseta 5: Țara, grupul de țări sau teritoriile de destinație

      Precizați țara, grupul de țări sau teritoriul părții importatoare către care trebuie livrate produsele:
      America Centrală; Uniunea Europeană sau UE (1); Ceuta; Melilla; Andorra sau AD; San Marino sau SM.

         Caseta 6: Informații privind transportul

      Completarea acestei casete este opțională. Dacă se completează această casetă, trebuie indicate mijloacele de transport și numărul scrisorii de transport aerian sau al conosamentului, împreună cu numele societăților de transport respective.

         Caseta 7: Observații

      Această casetă trebuie completată:

                  1.

                  În cazul unui certificat eliberat după exportul mărfurilor în conformitate cu articolul 16 din anexa II la acord, în această casetă se indică, în una din limbile prevăzute în acord, următoarele: „ISSUED RETROSPECTIVELY” În plus, în cazul stabilit la articolul 16 alineatul (1) litera (b) din anexa II, numărul certificatului de circulație EUR.1 care nu a fost acceptat la import din motive tehnice este indicat în această casetă: „EUR.1 nr. ….”.

                  2.

                  În cazul unui duplicat de certificat eliberat în conformitate cu articolul 17 din anexa II, în această casetă se indică, în una din limbile prevăzute în acord, următoarele: „DUPLICATE” și data eliberării certificatului de circulație EUR.l original.

                  3.

                  În cazul cumulului de origine cu Bolivia, Columbia, Ecuador, Peru sau Venezuela, în această casetă trebuie indicate următoarele: „cumul cu (numele țării)” în conformitate cu articolul 3 din anexa II.

                  4.

                  În cazul în care un produs este reglementat de o regulă de origine care face obiectul unor cote, în această căsuță trebuie să se indice: „Produs originar în conformitate cu apendicele 2A la anexa II (privind definiția noțiunii de «produse originare» și metodele de cooperare administrativă).”

                  5.

                  În alte cazuri care pot fi considerate utile pentru a clarifica informațiile din certificatul de circulație EUR.1.

         Caseta 8: Numărul de ordine al articolului; marcă și numerotare; numărul și natura coletelor; denumirea mărfurilor

      Furnizați o descriere a mărfurilor, în conformitate cu descrierea din factură (numărul comenzii sau al articolului; mărci și numerotare; numărul și natura coletelor – paleți, cutii, pungi, rulouri, butoaie, saci etc.). Se poate furniza o descriere generală a mărfurilor atât timp cât aceasta este legată de descrierea specifică din factură și există o legătură lipsită de ambiguitate între documentul de import și certificatul de circulație EUR.1. În acest caz, se indică în casetă numărul facturii. În orice caz, clasificarea tarifară ar trebui indicată cel puțin la nivel de poziție (cod din patru cifre) conform Sistemului armonizat.
      Dacă mărfurile nu sunt ambalate, indicați numărul articolelor sau menționați „vrac”, după caz.
      Descrierea mărfurilor trebuie să fie precedată de un număr de comandă sau de articol, fără a se lăsa rânduri sau spații libere, și nu trebuie să existe spații între produsele indicate în certificat. În cazul în care caseta nu este completată integral, trebuie să fie trasă o linie orizontală sub ultima linie a descrierii, iar spațiul liber trebuie să fie barat în așa fel încât orice adăugire ulterioară să fie imposibilă.

         Caseta 9: Masa brută (kg) sau alte unități de măsură (litri, m3 etc.)

      Precizați masa brută (kg) sau alte unități de măsură (litri, m3 etc.) cu privire la toate mărfurile enumerate în caseta 8 sau separat pentru fiecare articol (poziție SA).

         Caseta 10: Facturi

      Completarea acestei casete este opțională. Dacă se completează această casetă, indicați data și numărul facturii (numerele facturilor).

         Caseta 11: Viza autorității vamale sau a autorității publice competente

      Această casetă este pentru uzul exclusiv al autorității vamale sau publice competente, după cum este cazul în fiecare țară, care eliberează certificatul.

         Caseta 12: Declarația exportatorului

      Această casetă este pentru uzul exclusiv al exportatorului sau al reprezentantului autorizat al acestuia. Ea trebuie să precizeze locul și data la care a fost întocmit certificatul și trebuie să fie semnată de exportator sau de reprezentantul autorizat al acestuia.
      Exportatorul sau reprezentantul autorizat al acestuia poate semna fizic sau o parte le poate permite să semneze digital certificatul EUR.1.

         Caseta 13: Cerere de control și Caseta 14: Rezultatul controlului:

      Aceste casete sunt pentru uzul exclusiv al autorității vamale sau al autorității publice competente din fiecare țară, după caz, în scopul controlului.

         (1)  A se vedea „Anexă la certificatul de circulație a mărfurilor EUR.l – instrucțiuni de completare”.

      ANEXĂ LA CERTIFICATUL DE CIRCULAȚIE A MĂRFURILOR EUR.L – INSTRUCȚIUNI DE COMPLETARE

         TERMENI CARE FAC REFERIRE FĂRĂ ECHIVOC LA UNIUNE

                  Limba

                  UE

                  Uniunea Europeană (UE)

                  BG

                  EC

                  Европейски съюз (ЕС)

                  CS

                  EU

                  Evropská unie

                  DA

                  EU

                  Den Europæiske Union

                  DE

                  EU

                  Europäische Union

                  EL

                  EE

                  Ευρωπαϊκή Ένωση

                  EN

                  EU

                  European Union

                  ES

                  UE

                  Unión Europea

                  ET

                  EL

                  Euroopa Liit

                  FI

                  EU

                  Euroopan unioni

                  FR

                  UE

                  Union européenne

                  HR

                  EU

                  Europska unija

                  HU

                  EU

                  Európai Unió

                  IT

                  UE

                  Unione europea

                  LT

                  ES

                  Europos Sąjunga

                  LV

                  ES

                  Eiropas Savienība

                  MT

                  UE

                  Unjoni Ewropea

                  NL

                  EU

                  Europese Unie

                  PL

                  UE

                  Unia Europejska

                  PT

                  UE

                  União Europeia

                  RO

                  UE

                  Uniunea Europeană

                  SK

                  EÚ

                  Európska únia

                  SL

                  EU

                  Evropska unija

                  SV

                  EU

                  Europeiska unionen