title: Decizia (UE) 2016/285 a Comisiei din 6 noiembrie 2015 privind ajutorul de stat SA.38545 2014/C (ex 2014/NN) pus în aplicare de Republica Franceză în favoarea Mory-Ducros SAS și a MoryGlobal [notificată cu numărul C(2015) 7523] (Text cu relevanță pentru SEE)

text:
               1.3.2016

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 53/6

         DECIZIA (UE) 2016/285 A COMISIEI
   din 6 noiembrie 2015
   privind ajutorul de stat SA.38545 2014/C (ex 2014/NN) pus în aplicare de Republica Franceză în favoarea Mory-Ducros SAS și a MoryGlobal

         [notificată cu numărul C(2015) 7523]

   (Numai textul în limba franceză este autentic)
   (Text cu relevanță pentru SEE)
   COMISIA EUROPEANĂ
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,
   având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),
   după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în conformitate cu articolele menționate anterior (1),
   întrucât:
   1.   PROCEDURĂ

               (1)

               În urma unor întâlniri informale între Comisie și Franța, la 7 februarie 2014 Franța a trimis Comisiei o notă de informare referitoare la acordarea unui împrumut participativ din Fondul de dezvoltare economică și socială (denumit în continuare „FDES”) în favoarea întreprinderii MoryGlobal (2).

               (2)

               În urma solicitării verbale a Comisiei, Franța a transmis o nouă notă de informare la 2 aprilie 2014.

               (3)

               La 11 aprilie și 8 mai 2014, au fost trimise de către Comisie alte două cereri de informații, la care Franța a răspuns prin scrisorile din 30 aprilie și, respectiv, 9 mai 2014. Cererile respective au fost completate de o cerere de informații din 27 iunie 2014, la care Franța a răspuns la 10 iulie 2014.

               (4)

               La propunerea Comisiei, a fost organizată o reuniune cu Franța la 9 iulie 2014.

               (5)

               Întrucât prima plată a împrumutului din FDES fusese efectuată la 18 februarie 2014, Comisia a înregistrat măsura în registrul ajutoarelor care nu au fost notificate.

               (6)

               Prin scrisoarea din 16 septembrie 2014, Comisia a informat Franța cu privire la decizia sa de a iniția procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”) cu privire la ajutorul respectiv (denumită în continuare „procedura oficială de investigare”).

               (7)

               Decizia Comisiei de a iniția procedura (denumită în continuare „decizia de inițiere a procedurii”) a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
                   (3). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la ajutorul în cauză. Comisia nu a primit observații pe această temă de la părțile interesate.

               (8)

               Franța și-a prezentat observațiile la 24 octombrie 2014. La cererea Comisiei, aceasta a prezentat informații suplimentare la 12 ianuarie și 6 mai 2015.

         2.   CONTEXT

   2.1.   DESCRIEREA BENEFICIARULUI ȘI A CONTEXTULUI

               (9)

               Grupul Mory-Ducros era format din întreprinderea Mory-Ducros SAS (denumită în continuare „MD”) precum și din societățile civile imobiliare SPAD și ARCATIME CAUDAN, filiale integrale ale MD.

               (10)

               MD avea drept acționar Arcole Industries (denumit în continuare „Arcole”), un holding specializat în preluarea și reorganizarea întreprinderilor aflate în dificultate. Arcole achiziționase în iunie 2010 întreprinderea Ducros Express de la DHL, iar apoi, în iunie 2011, câteva active ale întreprinderii Mory SA în cadrul procedurii de reorganizare judiciară inițiată cu privire la aceasta. Ulterior, Arcole a fuzionat cele două activități în cadrul MD.

               (11)

               MD era al doilea operator din Franța în sectorul mesageriei și al navlosirii, după Geodis. MD desfășura patru activități principale, și anume mesagerie și transport național, navlosire la nivel național, mesagerie și navlosire la nivel internațional și logistică. Acest sector de activitate se confrunta în Franța cu dificultăți din ce în ce mai mari de la începutul deceniului, concretizate în fuziuni și/sau falimentul unor operatori importanți. Pe lângă istoricul activelor sau al întreprinderilor integrate în cadrul MD în urma procedurilor de reorganizare judiciară, trebuie remarcată preluarea de către Geodis a activelor deținute de SERNAM, operator istoric, filială a SNCF, în urma lichidării judiciare (4).

               (12)

               La 31 decembrie 2012, MD realizase o cifră de afaceri consolidată de 765 de milioane EUR. MD avea aproximativ 5 300 de salariați și deținea 85 de agenții. Impactul negativ al crizei financiare și presiunea concurențială sporită din partea celorlalți operatori în contextul dificultăților din sectorul mesageriei și al navlosirii au determinat, cu toate acestea, o deteriorare a rezultatelor, agravată de costurile de producție superioare celor de pe piață, de tarifele nefavorabile pentru numeroși clienți și de o stare precară a parcului imobiliar și a materialului rulant ca urmare a investițiilor insuficiente din timpul exercițiilor precedente.

               (13)

               Prin hotărârea pronunțată la 26 noiembrie 2013, Tribunalul comercial din Pontoise a inițiat o procedură de reorganizare judiciară cu privire la MD.

               (14)

               La 3 ianuarie 2014, Arcole, la vremea respectivă acționar majoritar al MD, a prezentat o ofertă de preluare.

               (15)

               La 28 ianuarie 2014, Arcole a depus la Tribunalul comercial din Pontoise o ofertă îmbunătățită sub forma unui plan de cesiune în vederea preluării unui portofoliu compus din majoritatea activelor deținute de MD către o societate nou înființată în acest scop, MoryGlobal.

               (16)

               La 29 ianuarie 2014, ministrul Economiei și Finanțelor a emis un ordin prin care se punea la dispoziția întreprinderii MoryGlobal un împrumut din FDES de 17,5 milioane EUR care putea fi retras în una sau mai multe plăți.

               (17)

               La 30 ianuarie 2014, în așteptarea oficializării acordului de împrumut dintre MoryGlobal și stat, acesta din urmă, reprezentat de Comitetul interministerial de restructurare industrială (denumit în continuare „CIRI”) și Arcole au semnat un memorandum de înțelegere: Arcole se angaja, în special, să aducă fonduri în valoare totală de 17,5 milioane EUR, din care 10 milioane EUR pentru majorarea capitalului și 7,5 milioane EUR sub formă de obligațiuni convertibile (5).

               (18)

               La 6 februarie 2014, Tribunalul comercial din Pontoise a dispus aplicarea planului de cesiune a MD în favoarea Arcole.

               (19)

               La 31 martie 2015, în pofida injecției de capital și a împrumutului din FDES, MoryGlobal a fost declarată în lichidare judiciară de către Tribunalul comercial din Bobigny.

         2.2.   DESCRIEREA MĂSURILOR
   2.2.1.
         Împrumutul din FDES în valoare de 17,5 milioane EUR

               (20)

               Prin acordul din 11 februarie 2014, statul a acordat întreprinderii MoryGlobal un împrumut din FDES de 17,5 milioane EUR. Conform prevederilor împrumutului, acesta era destinat finanțării achiziției unei părți a activităților desfășurate de MD și a activității MoryGlobal.

               (21)

               Împrumutul din FDES era prevăzut să fie remunerat la o rată fixă anuală de 1 % pe an. Dobânzile acumulate până la data finală a rambursării urmau să fie calculate anual, apoi capitalizate și plătite in fine la data scadenței împrumutului din FDES. Prin derogare de la cele menționate anterior, în ipoteza în care ar fi fost plătite dividende către Arcole, MoryGlobal ar fi trebuit, la data plății respectivelor dividende și în limita valorii dividendelor plătite, să efectueze plata dobânzilor fixe capitalizate acumulate până la data respectivă.

               (22)

               La dobânda cu rată fixă se adăuga o dobândă cu rată variabilă egală cu cuantumul total al dividendelor declarate și plătite pe durata exercițiului, din care se scădea cuantumul remunerației fixe plătite.

               (23)

               Rata totală a dobânzii (fixă+variabilă) aferentă împrumutului din FDES nu putea fi inferioară ratei medii a dobânzilor remunerând conturile curente ale asociaților aprobați de Arcole.

               (24)

               Rambursarea împrumutului trebuia să se facă într-o singură tranșă după douăzeci de ani de la data ultimei plăți a împrumutului, care a avut loc la 24 aprilie 2014.

               (25)

               Împrumutul din FDES era garantat printr-o garanție de prim rang și fără concurență a unui cont de titluri financiare format integral din titluri aparținând MoryGlobal. Contul garantat trebuia să conțină, pe toată durata împrumutului din FDES, cel puțin 90 % din acțiunile garantate de MoryGlobal.

               (26)

               În cazul cesionării de către Arcole a integralității titlurilor sale deținute în cadrul MoryGlobal, MoryGlobal ar fi trebuit să ramburseze în totalitate împrumutul și toate sumele datorate aferente împrumutului și să plătească statului o sumă reprezentând un cost de penalizare egal cu prețul cesionării din care se scade suma investită de Arcole în MoryGlobal sub toate formele sale, remunerația totală a împrumutului participativ plătit până la data cesionării și toate costurile aferente cesionării. În caz de cesionare parțială a titlurilor, ar fi trebuit să se aplice o pro rata din numărul de titluri cesionate de către Arcole în raport cu numărul total de titluri deținute de Arcole înainte de cesionare.

               (27)

               Cuantumul total al împrumutului a fost plătit în trei transferuri după cum urmează: 3 milioane EUR la 18 februarie 2014; 7 milioane EUR la 11 martie 2014 și 7,5 milioane EUR la 24 aprilie 2014.

         2.2.2.   Măsurile sociale

               (28)

               La 6 februarie 2014, printr-un comunicat de presă (6), ministrul Redresării Producției, ministrul Muncii, Forței de Muncă, Formării Profesionale și Dialogului Social, precum și ministrul delegat al Transporturilor, Mării și Pescuitului au anunțat că urma să fie pus în aplicare un plan de sprijin pentru salariații MD. Acesta ar fi defalcat după cum urmează:

                           —

                           dispozitiv automat: ajutoarele la care salariații disponibilizați au dreptul în mod automat prin lege, la cerere. Astfel, în temeiul contractului de siguranță profesională (CSP), salariații pot beneficia: (i) de o remunerare aproape egală cu salariul lor net actual; și (ii) de cursuri de formare specifice ca urmare a mobilizării fondurilor paritare de securizare a parcursurilor profesionale.

                           —

                           dispozitiv discreționar: ajutoarele pe care Franța are posibilitatea de a le acorda sau de a nu le acorda. Aceste ajutoare sunt de două tipuri: (i) Franța va garanta salariaților prestații precum acces la consultanți generaliști sau la stagii de formare în vederea reangajării, prin schema de asistență consolidată (denumită în continuare „schema de asistență consolidată”); și (ii) va acorda alocații temporare degresive pentru a acoperi diferența de salariu timp de doi ani în cazul angajării pe un post remunerat mai puțin și în limita a 300 EUR pe lună (denumită în continuare „schema de alocații temporare degresive”).

               (29)

               Costul total al acestor măsuri sociale și condițiile exacte pentru acordarea acestora nu au fost detaliate.

         3.   ÎNDOIELILE EXPRIMATE ÎN DECIZIA DE INIȚIERE A PROCEDURII

   3.1.   CLASIFICAREA DREPT AJUTOR DE STAT

               (30)

               În decizia sa de inițiere a procedurii, Comisia a formulat întrebări legate de prezența unui avantaj economic atât în ceea ce privește împrumutul din FDES, cât și măsurile sociale în favoarea salariaților. În general, Comisia a considerat, având în vedere cronologia schimburilor dintre Arcole și Franța, că era posibil ca împrumutul din FDES și măsurile sociale să fi fost acordate în special din motive sociale de protejare a locurilor de muncă și a unităților de producție, care nu sunt cele ale unui investitor prudent.

         3.1.1.   Împrumutul din FDES

               (31)

               Comisia a remarcat, în primul rând, că implicarea și intervențiile repetate ale autorităților publice prin intermediul diferitelor comunicate de presă au permis avantajarea ofertei de preluare prezentate de Arcole și, prin urmare, a întreprinderii MoryGlobal. Astfel, oferta inițială a Arcole din 3 ianuarie 2014 se baza pe 25 de milioane EUR din finanțări externe din partea unor persoane juridice de drept public, în timp ce în oferta îmbunătățită din 28 ianuarie 2014, împrumutul din FDES de 17,5 milioane EUR părea să se substituie participării acestor alți potențiali investitori. În consecință, Comisia a pus sub semnul întrebării, pe de o parte, motivele retragerii acestora și, pe de altă parte, ipoteza acordării împrumutului din FDES în schimbul unei îmbunătățiri a condițiilor planului social.

               (32)

               De asemenea, Comisia a notat ca Franța părea să fi luat decizia de a acorda împrumutul înainte de a lua la cunoștință raportul final al Eight Advisory de prezentare a rezultatelor simulărilor ratelor de rentabilitate a investițiilor (denumite în continuare „RRI”) cu privire la aporturile de fonduri ale Arcole și la împrumutul din FDES, raportul respectiv fiind finalizat abia la 26 ianuarie 2014.

               (33)

               În sfârșit, Comisia a formulat, de asemenea, întrebări cu privire la condițiile împrumutului din FDES. Într-adevăr, acesta prezintă deopotrivă caracteristicile unui împrumut, în cazul în care întreprinderea nu distribuie dividende și caracteristicile unui aport de capital propriu, în caz contrar.

               (34)

               Analizând măsura drept împrumut, Comisia considera rata de 1 % ca fiind neconformă cu rata pieței, întrucât, oricare ar fi fost metodologia adoptată [aplicarea Comunicării Comisiei privind revizuirea metodei de stabilire a ratelor de referință și de scont (7) (denumită în continuare „comunicarea din 2008”) sau a metodei bazate pe datele oferite de Bloomberg și Capital IQ], concluzia Comisiei era că împrumutul nu era remunerat suficient. De altfel, Comisia a considerat că amânarea plății dobânzilor până la data scadenței împrumutului nu constituie o practică de piață uzuală. De asemenea, Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la estimarea valorii garanțiilor.

               (35)

               Analizând măsura drept aport de capital propriu, Comisia a considerat că statul, în calitate de investitor, nu era plasat în aceeași situație în termeni de risc precum Arcole, chiar dacă cuantumul aportului acestuia din urmă era echivalent cu cel al statului. Într-adevăr, statul nu avea aceleași stimulente financiare ca Arcole, care trebuia să-și rentabilizeze investițiile anterioare procedurii judiciare prin continuarea activității întreprinderii și, astfel, să evite un plan social costisitor. În plus, Comisia a estimat că concomitența cu investiția realizată de Arcole a fost posibilă prin intervenția procurorului de solicitare a unei derogări […] (8). Comisia a notat, de asemenea, că respectivul cost de oportunitate minimal al unei investiții similare pe o perioadă de douăzeci de ani s-ar situa în jurul valorii de 7,4 %. De asemenea, probabilitatea obținerii unei remunerații substanțial mai mare de 1 % i s-a părut scăzută având în vedere caracterul aleatoriu al distribuirii de dividende. De altfel, Comisia a observat că preocuparea statului de a împiedica ieșirea Arcole de la participarea la capitalul MoryGlobal nu pare să fie aceea a unui investitor prudent.

               (36)

               În sfârșit, oricare ar fi clasificarea măsurii, Comisia își exprima îndoielile cu privire la coerența, din perspectiva principiului investitorului privat, a includerii în acordul de împrumut a unor angajamente industriale referitoare la mediu.

         3.1.2.   Măsurile sociale

               (37)

               De altfel, Comisia a notat că modificările aduse planului social în ceea ce privește un sprijin sporit pentru salariații MD disponibilizați, introduse anterior depunerii ofertei îmbunătățite, păreau să fi fost preluate în principal de către stat prin intermediul punerii în aplicare a măsurilor sociale descrise în secțiunea 2.2.2. Potrivit presei, cesionarul își menținuse propunerea de 7 000 EUR per salariat cu titlu de indemnizații supra-legale de disponibilizare și refuzase să le majoreze. Prin urmare, măsurile păreau să acorde un avantaj întreprinderii MoryGlobal, o parte a planului social fiind finanțată de către stat și nu de întreprindere. Comisia a estimat că, deși continuitatea economică dintre MD și MoryGlobal era stabilită, prin degrevarea MD de obligațiile sale referitoare la salariați, situația economică a MoryGlobal era avantajată.

         3.2.   EXAMINAREA COMPATIBILITĂȚII

               (38)

               Deși Comisia nu avea nicio îndoială cu privire la calificarea întreprinderii MD drept întreprindere aflată în dificultate, Comisia a formulat, în schimb, întrebări cu privire la calificarea întreprinderii MoryGlobal, creată la 23 ianuarie 2014.

               (39)

               În plus, estimând că măsurile în cauză nu constituie ajutor de stat, Franța nu a prezentat nicio analiză de compatibilitate. Prin urmare, Comisia a invitat Franța să realizeze o astfel de analiză.

         3.3.   CU PRIVIRE LA PRINCIPIUL CONTINUITĂȚII ECONOMICE

               (40)

               Comisia a reamintit faptul că, în conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene, obligația de recuperare a unui ajutor incompatibil poate fi extinsă la o nouă întreprindere către care întreprinderea în cauză a transferat o parte din activele proprii, atunci când transferul conduce la concluzia că există o continuitate economică între cele două întreprinderi (9). Potrivit Comisiei, existau prezumții clare de continuitate economică între MD și MoryGlobal în raport cu setul de indicii preluat de jurisprudența Curții. Astfel, MoryGlobal ar putea datora orice ajutor incompatibil primit de MD.

         4.   OBSERVAȚIILE FRANȚEI CU PRIVIRE LA DECIZIA DE INIȚIERE A PROCEDURII

               (41)

               Franța și-a prezentat observațiile cu privire la decizia de inițiere a procedurii la 23 octombrie 2014.

               (42)

               În primul rând, Franța contestă faptul că promisiunea de acordare a împrumutului în favoarea întreprinderii MoryGlobal și comunicatele de presă aferente ar fi permis avantajarea acesteia, privilegiind oferta prezentată de Arcole, care ar fi putut, datorită împrumutului, să prezinte o ofertă îmbunătățită.

         4.1.   CLASIFICAREA DREPT AJUTOR DE STAT

               (43)

               Franța consideră că s-a comportat ca un investitor prudent atunci când a luat decizia de a acorda împrumutul din FDES întreprinderii MoryGlobal. Aceasta subliniază, mai întâi, că este inexactă afirmația potrivit căreia decizia de investiție a statului nu s-a bazat pe niciun element substanțial de analiză economică și financiară deoarece nu a așteptat raportul final al Eight Advisory din 26 ianuarie 2014. În fapt, raportul respectiv nu face decât să reia, în esență, conținutul analizelor realizate în prealabil de către Arcole și CIRI cu privire la perspectivele de co-investiție.

               (44)

               În plus, caracteristicile specifice ale împrumutului din FDES nu sunt luate în considerare de către Comisie. Astfel, Franța a acordat, prin intermediul instrumentului financiar din FDES, un împrumut participativ întreprinderii MoryGlobal: toate elementele legate de remunerația scăzută prin aplicarea ratei fixe stabilite trebuie analizate împreună cu celelalte elemente legate de remunerație și câștigul de capital. Franța estimează ca fiind nefondată considerarea de către Comisie a MoryGlobal ca fiind o întreprindere cu rating JRC în temeiul comunicării din 2008. Într-adevăr, MoryGlobal este o întreprindere fără pasivul MD, creată pentru a pune în aplicare un plan strategic adaptat în urma procedurii colective. De asemenea, Franța consideră că rambursarea in fine reprezintă, contrar celor afirmate de către Comisie, modalitatea cea mai adaptată pentru un împrumut participativ. De altfel, Franța se arată surprinsă de estimarea Comisiei conform căreia probabilitatea obținerii unei rate de rentabilitate mai mare de 1 % este scăzută. Această analiză pare să acrediteze ideea că nu ar putea fi efectuată o investiție prudentă prin preluarea celor mai viabile și rentabile active ale MD. În plus, Franța insistă asupra faptului că nu are ca obiectiv împiedicarea sau penalizarea retragerii Arcole de la participarea la capitalul întreprinderii ci obiectivul de a nu participa singură la capital în cazul în care Arcole se retrage, ceea ce corespunde principiului investitorului prudent.

               (45)

               În final, Franța consideră că măsura trebuie analizată ca un aport de capital efectuat pari passu cu Arcole.

               (46)

               În sfârșit, cu privire la îndoielile Comisiei referitoare la coerența, din perspectiva principiului investitorului privat, a includerii în acordul de împrumut a unor angajamente industriale referitoare la mediu, Franța face trimitere la proiectul de comunicare a Comisiei privind noțiunea de ajutoare de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE (10): „În vederea aplicării criteriului operatorului în economia de piață, trebuie să se ia în considerare numai beneficiile și obligațiile legate de capacitatea statului în calitate de operator economic, cu excluderea celor legate de calitatea sa de autoritate publică”.

               (47)

               În plus, Franța consideră că finanțarea de către stat a unor măsuri sociale în favoarea lucrătorilor disponibilizați nu are caracterul unui ajutor de stat. Astfel, măsurile nu aduc niciun ajutor întreprinderii prin faptul că nu se substituie în niciun fel vreunei obligații pe care întreprinderea o are față de salariații săi.

         4.2.   EXAMINAREA COMPATIBILITĂȚII

               (48)

               Franța consideră, pe de o parte, că MoryGlobal era eligibilă să primească ajutoare pentru restructurare în calitate de continuator economic al MD și, pe de altă parte, că ajutoarele respective sunt compatibile cu Liniile directoare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (11) (denumite în continuare „liniile directoare din 2004”). Franța subliniază că măsurile puse în aplicare în vederea restabilirii viabilității MD/MoryGlobal sunt asemănătoare cu măsurile care ar fi fost luate în cadrul unui plan de restructurare acceptat de către Comisie în temeiul liniilor directoare din 2004. De asemenea, reducerea perimetrului de activitate a MD a permis limitarea denaturărilor excesive ale concurenței. În sfârșit, ajutorul este limitat la minimum.

         5.   OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR TERȚE CU PRIVIRE LA DECIZIA DE INIȚIERE A PROCEDURII

               (49)

               Nicio parte terță nu a prezentat observații cu privire la decizia de inițiere a procedurii.

         6.   EVALUAREA AJUTORULUI

   6.1.   EVALUAREA PREZENȚEI AJUTORULUI ÎN SENSUL ARTICOLULUI 107 ALINEATUL (1) DIN TFUE

               (50)

               Conform articolului 107 alineatul (1) din TFUE, sunt „incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”.

               (51)

               Pe baza acestei dispoziții, clasificarea unei măsuri drept ajutor de stat presupune îndeplinirea următoarelor condiții cumulative: (i) măsura provine de la stat; (ii) măsura este selectivă; (iii) măsura conferă un avantaj economic beneficiarului său; și (iv) măsura denaturează sau amenință să denatureze concurența și este susceptibilă să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre.

               (52)

               Comisia dorește să sublinieze că cele două tipuri de măsuri, și anume împrumutul din FDES, pe de o parte, și măsurile sociale, pe de altă parte, sunt abordate separat în prezenta decizie numai în vederea asigurării clarității analizei. În practică, cele două măsuri au fost decise în același timp și sunt strâns legate în scopul lor comun de a asigura continuarea activității economice a MD cu un număr cât mai mare de locuri de muncă, astfel cum se va demonstra în continuare în prezenta decizie.

         6.1.1.   Prezența resurselor de stat și imputabilitate

               (53)

               În ceea ce privește împrumutul din FDES, acesta a fost acordat printr-un ordin al ministrului Economiei și Finanțelor a cărui execuție este încredințată directorului general al Trezoreriei. Fondurile aferente provin dintr-un cont special al Trezoreriei, iar rambursările principalului și ale dobânzilor sunt plătite, de asemenea, la bugetul statului francez. Împrumutul este semnat, plătit și gestionat de instituția bancară Natixis în numele Franței, pe baza unei convenții încheiate între Natixis și Franța.

               (54)

               În ceea ce privește măsurile sociale, comunicatul de presă din 6 februarie 2014 specifică în mod clar că acestea vor fi finanțate de către autoritățile publice.

               (55)

               În consecință, Comisia concluzionează că măsurile examinate implică resurse de stat și sunt imputabile statului.

         6.1.2.   Selectivitate

               (56)

               Cu privire la împrumutul din FDES, Comisia constată că acesta a fost acordat în favoarea întreprinderii beneficiare a preluării activelor MD, MoryGlobal. Astfel, deși FDES are drept misiune acordarea de împrumuturi pentru dezvoltarea economică și socială în condițiile prevăzute în Circulara din 26 noiembrie 2004 privind acțiunea statului în prevenirea și tratarea dificultăților întâmpinate de întreprinderi (12), care reglementează funcționarea acestuia, acordarea de împrumuturi prin intermediul FDES face întotdeauna obiectul unei evaluări de la caz la caz. Prin urmare, condiția referitoare la selectivitate este îndeplinită.

               (57)

               Cu privire la măsurile sociale în beneficiul salariaților, Comisia observă că acestea se împart în două categorii: măsuri în regim automat și măsuri în regim opțional, astfel cum decide Franța.

               (58)

                  Dispozitiv automat: Franța consideră că CSP este un mecanism de drept comun, prevăzut în Codul muncii, având drept obiectiv, în principal, asigurarea pe cât posibil a menținerii veniturilor în cazul salariaților disponibilizați. CSP, creat prin Legea din 28 iulie 2011 (13), este destinat salariaților întreprinderilor aflate în reorganizare sau lichidare judiciară. Comisia arată că salariații MD erau eligibili pentru prestațiile care decurg din acest contract. În consecință, aceasta consideră că alocațiile plătite lucrătorilor disponibilizați în cadrul CSP, precum și sumele mobilizate din fondurile paritare de securizare a parcursurilor profesionale în vederea finanțării de cursuri de formare, nu îndeplinesc criteriul selectivității și nu constituie ajutor de stat.

               (59)

                  Dispozitiv discreționar: Analiza Comisiei este diferită în ceea ce privește prestațiile incluse în cea de a doua categorie de măsuri, acestea depășind obligațiile legale ale întreprinderii și fiind finanțate integral de către stat. Astfel, prestațiile din cadrul schemei de asistență consolidată și preluarea de către stat, pe o perioadă de doi ani, a diferenței de salariu în cazul reangajării unui salariat pe un post remunerat mai puțin sunt rezultatul unei decizii a statului prin care acesta își exercită puterea discreționară și vizează, în cazul de față, întreprinderea beneficiară; acest lucru este valabil chiar dacă condițiile pentru schema de alocații temporare degresive sunt definite la articolul R.322-6 din Codul muncii și prin Ordinul din 22 ianuarie 2014 adoptat pentru punerea în aplicare a articolului R.5123 din Codul muncii (14).

               (60)

               În concluzie, Comisia consideră împrumutul din FDES, pe de o parte, și măsurile sociale din cadrul dispozitivului discreționar, pe de altă parte, ca fiind măsuri selective. Măsurile sociale din cadrul dispozitivului automat nu sunt selective. Prin urmare, acestea nu constituie ajutor de stat și, în consecință, nu vor mai fi detaliate în prezenta decizie.

         6.1.3.   Prezența unui avantaj economic

   6.1.3.1.   Cadrul de analiză

               (61)

               Un avantaj economic există atunci când situația financiară a unei întreprinderi este îmbunătățită ca urmare a intervenției statului. Cu toate acestea, conform unei jurisprudențe constante, pentru a evalua dacă o măsură care provine de la stat constituie un ajutor în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, este necesar să se determine dacă întreprinderea beneficiară primește un avantaj economic pe care nu l-ar fi obținut în condiții de piață normale (15).

               (62)

               Într-adevăr, intervenția unei autorități publice nu conferă în mod necesar un avantaj beneficiarului acesteia și, prin urmare, nu constituie un ajutor dacă aceasta este realizată în condiții de piață normale, și anume dacă autoritatea publică se comportă astfel cum s-ar comporta un operator prudent în economia de piață într-o situație similară. În această privință, prezența unor investiții semnificative de aceeași natură, efectuate concomitent cu intervenția statului de către alți operatori privați, care își asumă riscuri similare („pari passu”), poate furniza o indicație cu privire la faptul că statul s-a comportat ca un operator prudent. În sfârșit, este necesar să se examineze dacă intervenția statului se întemeiază pe evaluări economice comparabile cu evaluările pe care, în împrejurările cazului de față, un operator privat prudent în economia de piață, aflat într-o situație cât mai apropiată de cea a statului, le-ar fi efectuat înainte de a realiza investiția respectivă, în scopul de a determina rentabilitatea viitoare a unei astfel de investiții.

         6.1.3.2.   Contextul politic la momentul acordării măsurilor publice

               (63)

               Trebuie subliniat faptul că implicarea și intervențiile repetate ale autorităților publice în perioada cuprinsă între data inițierii procedurii de reorganizare judiciară, și anume 22 noiembrie 2013 și 6 februarie 2014, data acceptării preluării prin hotărârea Tribunalului comercial din Pontoise, au permis avantajarea ofertei de preluare prezentate de Arcole și, în cele din urmă, a întreprinderii MoryGlobal. La 22 noiembrie 2013, ministrul Redresării Producției și ministrul Transporturilor au anunțat public: „Perioada următoare trebuie valorificată pentru examinarea setului de ipoteze și elaborarea soluțiilor pentru continuarea activității într-un domeniu viabil din punct de vedere economic și menținând cât mai multe locuri de muncă” (16). La 10 ianuarie 2014, ministrul Redresării Producției a declarat că Franța va acorda un împrumut de 17,5 milioane EUR pentru securizarea ofertei prezentate de Arcole, în special, în schimbul unei îmbunătățiri a planului social (17). Ministrul a făcut, întradevăr, declarații referitoare la măsurile sociale destinate salariaților MD, promițând: „menținerea salariului timp de un an prin contractul de siguranță profesională”, „finanțarea tuturor cursurilor de formare din cadrul tuturor proiectelor profesionale care vor fi validate” și „preluarea parțială, pe o perioadă de doi ani, a diferenței de salariu pentru a nu exista o diminuare a puterii de cumpărare” (18). În sfârșit, la 29 ianuarie 2014, directorul general al Arcole era convocat de către prim-ministru pentru a-i da asigurări acestuia din urmă că Arcole se angajează în mod real în oferta de preluare a MD (19).

         6.1.3.3.   Împrumutul din FDES

               (64)

                  Cu privire la caracterul juridic al măsurii. Franța consideră că măsura în cauză are un dublu caracter, fiind deopotrivă un împrumut (plată de dobânzi) și un aport de capital (plată potențială de dobânzi în funcție de dividende). Franța explică faptul că, dacă ar trebui să se opteze pentru un singur caracter, măsura ar trebui să fie definită ca un aport de capital, fapt ce ar permite o comparație cu aportul de capital al Arcole, tot în cuantum de 17,5 milioane EUR. Franța concluzionează astfel că cele două finanțări au fost făcute pari passu și că nu există ajutor de stat.

               (65)

               Intervențiile din FDES sunt reglementate prin Circulara ministrului Economiei și Finanțelor din 26 noiembrie 2004 (20). Conform textului acesteia, FDES poate interveni în sprijinul întreprinderilor aflate în dificultate numai prin intermediul împrumuturilor rambursabile și nu poate fi utilizat pentru a obține controlul întreprinderilor sprijinite. În plus, faptul că o parte din remunerația împrumutului este legată de plata de dividende către acționarul Arcole nu implică faptul că și FDES primește dividende: împrumutul din FDES este remunerat în parte prin dobânzi variabile a căror plată este declanșată pur și simplu de plata de dividende către Arcole. În sfârșit, există o asimetrie clară între drepturile asociate FDES și cele ale Arcole. Cu titlu ilustrativ, FDES nu poate lua la cunoștință și, cu atât mai puțin, nu poate să participe la adoptarea deciziilor referitoare la conducerea și orientările strategice ale MoryGlobal și nici nu ar beneficia de o eventuală creștere a valorii capitalului deținut de MoryGlobal.

               (66)

               În consecință, Comisia estimează că măsura de sprijin din FDES trebuie considerată ca fiind un împrumut și nu un aport de capital și, în absența unor perspective de remunerație similare, acesta nu poate fi considerat pari passu cu aportul de capital efectuat de Arcole. În plus și în orice caz, diferența de natură între aportul efectuat din FDES și cel efectuat de Arcole este și mai evidentă dacă se ia în considerare schema de asistență consolidată și schema de alocații temporare degresive preluate de către Franța. Într-adevăr, din punct de vedere financiar, preluarea se asimilează unei subvenții neremunerate și nerambursabile cumulată cu împrumutul din FDES fără ca Arcole să depună un efort financiar similar din punct de vedere al randamentelor preconizate. Franța putea să spere, cel mult, doar la remunerația și rambursarea împrumutului, în timp ce Arcole rămânea acționar al MoryGlobal putând preconiza un randament al părții sale de capital.

               (67)

                  Cu privire la comportamentul Franței ca un operator economic prudent. Numeroase elemente demonstrează că Franța nu s-a comportat ca un operator economic prudent.

               (68)

               În primul rând, astfel cum s-a descris deja în secțiunea 6.1.3.2, reprezentanții Franței au intervenit în mod public, în repetate rânduri, pentru a sublinia faptul că Franța va interveni pentru a sprijini preluarea MD în vederea „menținerii unui număr cât mai mare de locuri de muncă”. Astfel de declarații de intenție nu par să reflecte comportamentul unui operator economic prudent care vine în sprijinul unei întreprinderi aflate în dificultate: în acest caz, una dintre primele măsuri adoptate de comun acord pentru reducerea costurilor și redresarea întreprinderii este cea a reducerii masei salariale. Astfel de considerații și obiective specifice autorității publice care se traduc printr-o creștere a masei salariale pot fi contrare interesului unui creditor privat prudent, în măsura în care acestea pot diminua capacitatea împrumutatului de a rambursa sumele împrumutate.

               (69)

               De asemenea, nu reiese că Franța ar fi obținut „evaluări economice comparabile cu evaluările pe care, în împrejurările speței, un investitor privat rațional aflat într-o situație cât mai apropiată de situația acestui stat membru le-ar fi efectuat înainte de a realiza investiția menționată, în scopul de a determina rentabilitatea viitoare a unei astfel de investiții” (21). Ca răspuns la decizia de inițiere a procedurii, Franța a susținut că raportul final al Eight Advisory din 26 ianuarie 2014 nu era decât un rezumat al rapoartelor intermediare realizate în decembrie. Cu toate acestea, în pofida solicitărilor repetate ale Comisiei (22), Franța nu a furnizat respectivele rapoarte intermediare pentru a acorda Comisiei posibilitatea să verifice această afirmație. Având în vedere elementele care i-au fost prezentate și, în special, declarațiile publice ale diferiților miniștri în funcție (23), Comisia consideră, prin urmare, că decizia de acordare în principiu și condițiile pentru împrumutul din FDES au fost decise înainte de finalizarea raportului de prezentare a rezultatelor simulării ratelor de rentabilitate a investițiilor (RRI) cu privire la aporturile de fonduri efectuate de Arcole și la împrumutul din FDES și că Franța a luat decizia de a acorda împrumutul înainte de a lua la cunoștință rezultatele acestui raport. Or, „evaluările economice efectuate după acordarea avantajului respectiv, constatarea retrospectivă a rentabilității efective a investiției realizate de statul membru vizat sau justificările ulterioare cu privire la alegerea procedeului reținut efectiv nu sunt suficiente pentru a dovedi că acest stat membru a adoptat, în mod prealabil sau simultan acordării avantajului, o astfel de decizie în calitatea sa [de operator privat prudent în economia de piață]” (24).

               (70)

               În plus, faptul că în argumentele care stau la baza hotărârii Tribunalului comercial din Pontoise se menționează în mod expres împrumutul din FDES ca o garanție care permite asigurarea continuării activității întreprinderii și perenitatea acesteia demonstrează că acesta a conferit un avantaj întreprinderii MD în cadrul procesului său de reorganizare judiciară și, în consecință, întreprinderii MoryGlobal în calitate de continuator al activității desfășurate de MD în urma lichidării acesteia.

               (71)

               În sfârșit, obligațiile de mediu privind înlocuirea parcului auto al MoryGlobal impuse în cadrul împrumutului din FDES arată încă o dată că Franța nu a acționat în calitate de operator economic prudent, ci în calitate de autoritate publică. Într-adevăr, niciun operator economic prudent nu ar fi condiționat acordarea unui împrumut către o întreprindere aflată în dificultate de reînnoirea costisitoare a parcului auto al întreprinderii în cauză din simple preocupări legate de mediu. Fără o justificare precisă, această condiție s-ar situa total în afara scopului de rentabilitate pe care ar trebui să-l urmărească creditorul. Impunerea de cerințe de mediu cu privire la parcul auto se concretizează astfel în costuri suplimentare care pot afecta capacitatea de rambursare a împrumutatului.

               (72)

                  Cu privire la absența comportamentului unui operator economic prudent în cazul Franței în ceea ce privește prevederile împrumutului. Mai întâi, împrumutul este însoțit de o garanție formată dintr-o garanție reală asupra capitalului deținut de MoryGlobal. Având în vedere situația extrem de precară a MoryGlobal, o astfel de soluție pare, cel puțin, nefiabilă. Astfel, în ipoteza în care MoryGlobal ar fi lichidată și având în vedere că rambursarea principalului și a dobânzilor trebuie să intervină in fine după 20 de ani, FDES nu ar recupera suma împrumutată inițial. În același timp, reiese că valoarea părților deținute în cadrul întreprinderii este cu atât mai scăzută cu cât acțiunile sunt nelichide – precum în cazul MoryGlobal. În caz de stagnare sau chiar de scădere a rezultatelor MoryGlobal, valoarea acestor părți ar fi, de asemenea, puternic afectată. În consecință, garanțiile acordate și remunerația solicitată par scăzute și insuficiente pentru a compensa riscul asumat de Franța.

               (73)

               Un împrumut cu rambursare in fine după 20 de ani prezintă, într-adevăr, un risc considerabil pentru creditor. De altfel, se pare că amânarea plății dobânzilor la data scadenței împrumutului nu constituie o practică uzuală, a fortiori pentru o întreprindere care încheie un proces de reorganizare judiciară și care nu are, prin urmare, un istoric de creditare sau rating pozitiv și a fortiori într-un sector economic care întâmpină dificultăți astfel cum au fost acestea descrise în considerentele 10-12. Astfel, pentru creditor, valoarea dobânzilor se diminuează dacă plata acestora este reportată la scadența împrumutului și poate deveni inferioară ratei nominale a dobânzii. În cazul de față, cu o rentabilitate nominală de 1 %, ar fi suficient ca rata inflației să depășească acest procent pentru ca rentabilitatea reală a împrumutului să fie negativă la sfârșitul perioadei. Or, politica Băncii Centrale Europene în t domeniu țintește un nivel al inflației apropiat de 2 % pe termen lung (25), în timp ce rata obligațiunilor de stat în Franța (obligațiuni de tezaur asimilabile) la 10 și la 30 de ani era stabilită la 2,29 % și, respectiv, 3,27 % la începutul lunii februarie 2014. În consecință, reiese că rata nominală de remunerație a împrumutului de 1 % putea fi estimată ca fiind negativă în termeni reali deoarece, după toate probabilitățile, aceasta ar fi inferioară ratei inflației la sfârșitul perioadei de 20 ani. Această remunerație a împrumutului din FDES era inferioară costului de finanțare al statului francez bazat pe obligațiuni de stat din aceeași perioadă pentru un activ semnificativ mai riscant.

               (74)

               În plus, rentabilitatea negativă a împrumutului se accentuează luând în calcul costul schemei de asistență consolidată și al schemei de alocații temporare degresive preluate de către Franța. Rezultă din sumele prezentate în considerentul 90 că schemele respective puteau prezenta un cost de peste 10 milioane EUR în valoare nominală pentru statul francez (o sumă de 4 000 EUR per salariat aderent, cu un efectiv maxim fixat la 2 732 de salariați). Cu titlu ilustrativ, dacă valoarea actualizată netă a scadențarului previzibil de plăți și rambursări ale împrumutului din FDES actualizată cu rata scadenței constante la 20 de ani (TEC 20) stabilită la 2,90 % era deja negativă cu o sumă de – 5,45 milioane EUR, incluzând costul aferent schemelor (26), valoarea actualizată netă ajungea la – 14,62 milioane EUR (27). Prin urmare, un operator economic prudent nu ar fi aprobat astfel de finanțări.

               (75)

               De asemenea, simulările privind rata internă de rentabilitate prezentate de Franța se sprijină pe ipoteza că Arcole va înceta să mai participe la capitalul MD și va plăti costuri de penalizare către stat, în lipsa acestora rentabilitatea fiind cu mult mai mică. Or Arcole poate decide să participe în continuare la capital. În acest caz, rentabilitatea împrumutului pentru Franța s-ar limita la încasarea dobânzilor. De altfel, într-o astfel de situație, Arcole ar beneficia de pe urma aprecierii valorii participării sale sau a creșterilor de valoare rezultate din reevaluarea acesteia, beneficii pe care statul nu le poate obține. Trebuie notat, în acest sens, că preocuparea Franței de a împiedica sau de a penaliza retragerea Arcole de la capitalul întreprinderii nu este sub nicio formă cea a unui operator economic prudent care acționează numai din considerente de rentabilitate pe termen mediu sau lung. Aceasta se explică, în schimb, prin preocuparea de a garanta continuitatea unei întreprinderi pentru care Franța a intervenit în sprijinul Arcole […].

               (76)

               Mai mult, plata de dobânzi variabile pare extrem de ipotetică, MoryGlobal provenind din lichidarea MD care, la rândul său, a fost creată parțial din lichidarea Mory. În plus, ipotezele prezentate de Franța prevedeau plata de dividende și, prin urmare, de dobânzi variabile numai începând cu 2018, 2019 și 2020, fără ca acest lucru să conducă la o RRI pozitivă. În acest sens, trebuie subliniat faptul că dispoziția împrumutului prin care se prevedea că rata totală a dobânzii (fixă + variabilă) aferentă împrumutului din FDES nu poate fi inferioară ratei medii a dobânzilor aferente conturilor curente ale asociaților aprobate de Arcole nu este de natură să consolideze caracterul prudent al acordării împrumutului, având în vedere caracterul extrem de ipotetic al plății de dobânzi variabile.

               (77)

               În sfârșit, calculul ratei interne de rentabilitate prezentat de Franța este efectuat doar pe baza împrumutului din FDES și nu integrează în niciun fel efectul punerii în aplicare a unei scheme de asistență consolidată și a unei scheme de alocații temporare degresive de către Franța, măsuri care au fost însă decise odată cu împrumutul din FDES. Rezultă din sumele previzibile prezentate în considerentul 90 că, în special, prima schemă putea prezenta un cost care depășește 10 milioane EUR în valoare nominală pentru statul francez. Or, un operator prudent într-o economie de piață ar lua în considerare ansamblul fondurilor pe care le mobilizează în cadrul unei investiții în vederea estimării rentabilității reale a acesteia. În situația Franței, în vederea estimării faptului dacă finanțarea publică totală a continuării activității MD oferă perspective de rentabilitate suficiente, operatorul economic prudent ar fi luat în considerare nu doar împrumutul, ci și costul schemei de asistență consolidată și al schemei de alocații temporare degresive asumate de Franța.

         6.1.3.4.   Măsuri sociale – dispozitiv discreționar

               (78)

               Cu privire la caracterul discreționar al măsurilor sociale referitoare atât la schema de asistență consolidată, cât și la schema de alocații temporare degresive, Franța dezvoltă două argumente pentru a exclude prezența unui avantaj economic în favoarea întreprinderii beneficiare. În primul rând, Franța subliniază că prestațiile respective nu reduc contribuția MD la planul de protejare a locurilor de muncă. Pe de altă parte, Franța susține că prestațiile respective sunt în avantajul exclusiv al muncitorilor disponibilizați și că, prin urmare, acestea nu constituie un avantaj pentru întreprindere.

               (79)

               Comisia nu este de acord cu această analiză.

               (80)

               Pe de o parte, rezultă că asigurarea acordării măsurilor respective de către stat – deși acestea sunt destinate ajutorării salariaților – a fost, în definitiv, în avantajul MD și al acționarului său Arcole în cadrul ofertei acestuia de preluare, prin simplificarea considerabilă a contextului social de preluare a activității. În acest sens, Comisia notează că decizia Franței de a lansa schema de asistență consolidată datează din 22 ianuarie 2014 și că depunerea de către Arcole a ofertei îmbunătățite la Tribunalul comercial din Pontoise a avut loc la puțin timp după această dată, la 28 ianuarie 2014. Îmbunătățirea planului social obținută anterior depunerii ofertei îmbunătățite a fost preluată, în principal, de Franța prin punerea în aplicare a măsurilor sociale descrise mai sus. Potrivit presei, cesionarul și-a menținut propunerea de 7 000 EUR per salariat cu titlu de indemnizații supra-legale de disponibilizare și a refuzat să le majoreze.

               (81)

               Pe de altă parte, Comisia observă că faptul că intervenția acoperă cheltuieli facultative ale beneficiarului nu este suficient pentru a se exclude prezența unui ajutor. Într-adevăr, conform practicii sale constante și astfel cum se reamintește în hotărârea Curții din 26 septembrie 1996 Kimberly Clark Sopalin (28): „vor fi calificate drept ajutor intervențiile în favoarea anumitor întreprinderi sau producții, chiar dacă aceste intervenții vizează finanțarea unor costuri asumate în mod voluntar de către întreprinderea în cauză”. În cazul de față, Comisia estimează că nu este suficient faptul că măsurile sociale „cu caracter discreționar” nu reduc contribuția MD la planul de protejare a locurilor de muncă pentru a demonstra absența ajutorului. În plus, la punctul 83 din hotărârea sa în cauza Corsica Ferries Franța/Comisia (29), Tribunalul a precizat că, „[î]n temeiul principiului egalității de tratament (a se vedea punctul 75 de mai sus), posibilitatea de a plăti indemnizații suplimentare de concediere este deschisă și statelor membre în cazul lichidării unei întreprinderi publice, deși obligațiile lor nu pot a priori depăși minimumul strict legal și contractual”. Acesta precizează totuși la punctul 84: „Suportarea acestor costuri suplimentare, din cauza unor preocupări legitime, nu poate urmări însă un scop exclusiv social, chiar politic, cu riscul de a ieși din cadrul testului investitorului privat astfel cum a fost expus la punctele 76-82 de mai sus. În lipsa oricărei raționalități economice, chiar pe termen lung, suportarea costurilor care depășesc obligațiile stricte legale și contractuale trebuie, așadar, să fie considerată drept un ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) CE”. În acest caz, MD nu era o întreprindere publică. Preluarea măsurilor sociale de către Franța nu avea, așadar, o altă justificare decât cea de a acționa în calitate de autoritate publică.

               (82)

               În consecință, schema de asistență consolidată și schema de alocații temporare degresive au acordat un avantaj întreprinderii MD, întrucât o parte din planul social, chiar dacă opțională pentru angajator, a fost finanțată de Franța și nu de MD fără ca aceasta din urmă să fie obligată să ramburseze sumele suportate de către Franța.

         6.1.3.5.   Concluzie cu privire la prezența unui avantaj economic

               (83)

               În consecință, evaluarea împrumutului din FDES, a schemei de asistență consolidată și a schemei de alocații temporare degresive, considerate individual sau, a fortiori, împreună, arată că Franța nu s-a comportat ca un operator economic prudent și că acordarea acestora a conferit întreprinderilor MoryGlobal și MD un avantaj economic pe care acestea nu l-ar fi putut obține în condițiile pieței. Prin urmare, MoryGlobal și MD au fost favorizate în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

         6.1.3.6.   Cuantificarea elementului de ajutor

               (84)

                  În cadrul împrumutului din FDES. Cu privire la rata dobânzii împrumutului, Comisia consideră că rata de 1 % nu este conformă cu condițiile de piață. Astfel, în absența unor elemente care să conteste rata dobânzii prevăzute în comunicarea din 2008, Comisia consideră că aceasta poate sta la baza estimării ratei dobânzii în condițiile de piață.

               (85)

               Cu privire la acest aspect, trebuie notat că Franța prezintă argumente contradictorii. Astfel, în răspunsul la decizia de inițiere a procedurii, aceasta explică, răspunzând îndoielilor exprimate de Comisie cu privire la remunerația împrumutului din FDES, că „NewcoMD/MoryGlobal nu a făcut niciodată obiectul unui rating și, cu atât mai puțin al unui rating JRC, în măsura în care este vorba de o societate fără pasiv, care dispune de fonduri proprii, creată pentru a pune în aplicare un plan strategic adaptat (sic) în urma procedurii colective” (30). Cu toate acestea, în analiza sa de compatibilitate, Franța susține că MoryGlobal este continuatorul economic al MD, calitate în care aceasta este în măsură să primească ajutoare pentru restructurare, unul dintre titlurile analizei sale fiind: „NewcoMD nu este” o întreprindere nou creată „în sensul liniilor directoare” (31).

               (86)

               În cazul de față, Comisia constată că, la momentul acordării împrumutului din FDES, MoryGlobal era, formal, o întreprindere fără pasivul MD, care dispunea de fonduri proprii. Astfel, în teorie, MoryGlobal nu ar fi trebuit să întâmpine dificultăți în a obține finanțare din partea unor operatori privați. În practică, în lipsa unor operatori privați dispuși să se angajeze, MoryGlobal a trebuit să apeleze la stat și la FDES. Din punctul de vedere al operatorilor privați, MoryGlobal apărea probabil ca o întreprindere, într-adevăr, fără pasivul MD, dar care era totuși succesoarea MD, o întreprindere lipsită de fiabilitate și care tocmai încheiase o procedură de lichidare, la câțiva ani de la restructurările care au stat la baza creării sale. Pe baza informațiilor de care dispune Comisia, situația economică a MD apare ca fiind cel mai relevant element de comparație disponibil în absența vreunui rating al MoryGlobal. Astfel, contrar celor susținute de Franța, trebuie aplicat un rating JRC întreprinderii MoryGlobal.

               (87)

               De altfel, garanțiile a căror valoare depindea numai de reușita proiectului de preluare a activității MD și nu de caracteristicile intrinseci obiective pe care le prezintă bunurile fizice, stocurile, activele de producție sau activele imobiliare, trebuie considerate ca fiind reduse.

               (88)

               Astfel, dacă se aplică comunicarea din 2008, rata reținută ar fi trebuit să fie de 10,53 % (și anume 0,53 %, rata de bază a Franței în perioada ianuarie-martie 2014, la care se adaugă 1 000 de puncte de bază, având în vedere valoarea redusă a garanțiilor aprobate).

               (89)

               Comisia consideră că valoarea ajutorului este echivalentă cu suma diferențelor dintre: (i) 10,53 % (rata de referință a Franței + 1 000 de puncte de bază) aplicat la principal; și (ii) 1 % (rata împrumutului din FDES) aplicat la principal, calculată pentru perioada în care MoryGlobal a dispus de suma respectivă. Această metodă de estimare a avantajului economic constând în diferența dintre rate trebuie aplicată cuantumului dobânzii. Faptul că acordul de împrumut prevede plata de dobânzi variabile nu aduce atingere acestui cuantum. Într-adevăr, simulările pe care Franța susține că s-a bazat în momentul luării deciziei de acordare a împrumutului prevedeau plata de dividende numai începând cu 2018 și nu depășeau 2020. În plus, faptul că MoryGlobal a provenit din lichidarea MD care, la rândul său, a fost creată parțial din lichidarea Mory, reflectă caracterul extrem de ipotetic al plății de dobânzi variabile către Franța.

               (90)

                  În cadrul schemei de asistență consolidată și al schemei de alocații temporare degresive. În cadrul schemei de asistență consolidată, stabilită în temeiul Ordinului din 22 ianuarie 2014 adoptat pentru punerea în aplicare a articolului R.5123 din Codul muncii și al convenției privind schema de asistență colectivă consolidată încheiată între Franța și administratorul judiciar al MD, Franța va participa cu o sumă în valoare de 4 000 EUR per salariat aderent, numărul maxim de salariați aderenți fiind fixat la 2 732 de salariați. Elementul de ajutor corespunde, prin urmare, sumelor plătite efectiv de către Franța în cadrul schemei.

               (91)

               În cadrul schemei de alocații temporare degresive, stabilită în temeiul articolelor R.5123-9-R.5123-11 din Codul muncii și al Ordinului din 26 mai 2004 privind convențiile de alocații temporare degresive (32), precum și al comunicatului de presă din 6 februarie 2014 (33), Franța va plăti până la 300 EUR pe lună, timp de doi ani, salariaților MD reangajați pe un post remunerat mai puțin. Elementul de ajutor corespunde, prin urmare, sumelor plătite efectiv de către Franța în cadrul schemei.

         6.1.4.   Afectarea concurenței și a schimburilor comerciale dintre statele membre

               (92)

               Măsurile sociale au favorizat MD, degrevând-o de o parte din obligațiile stabilite în planul social. În ipoteza în care MD nu ar fi fost lichidată, poziția sa concurențială față de ceilalți operatori de pe piața mesageriei ar fi fost consolidată.

               (93)

               Împrumutul din FDES favorizează MoryGlobal oferindu-i resurse suplimentare. Acesta îi permite să-și mențină o poziție concurențială mai puternică comparativ cu poziția pe care ar fi avut-o în absența ajutorului. Prin urmare, acesta amenință să denatureze concurența dintre operatorii prezenți în sectorul mesagerei și al navlosirii.

               (94)

               De altfel, piața mesageriei și a navlosirii este complet deschisă concurenței și este caracterizată de schimburi comerciale importante între statele membre. În consecință, Comisia concluzionează că avantajul acordat prin măsurile evaluate unei întreprinderi active pe o piață deschisă concurenței denaturează sau amenință să denatureze concurența și este de natură să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre.

         6.1.5.   Concluzie privind prezența ajutorului de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE

               (95)

               Împrumutul din FDES, precum și schema de asistență consolidată și schema de alocații temporare degresive constituie ajutoare de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

         6.2.   EVALUAREA COMPATIBILITĂȚII AJUTOARELOR CU PIAȚA INTERNĂ

               (96)

               Interdicția ajutoarelor de stat prevăzută la articolul 107 alineatul (1) din TFUE nu este nici absolută, nici necondiționată. În special, alineatele (2) și (3) de la articolul 107 din TFUE constituie temeiuri juridice care permit considerarea anumitor ajutoare ca fiind compatibile cu piața internă.

               (97)

               În cazul de față, Comisia consideră că ajutoarele au fost acordate în scopul restabilirii viabilității pe termen lung a unor întreprinderi aflate în dificultate. Prin urmare, trebuie analizat dacă măsurile examinate ar putea fi considerate compatibile în temeiul articolului 107 alineatul (3) din TFUE.

         6.2.1.   Temeiul juridic aplicabil

               (98)

               Punctul 137 din Orientările privind ajutoarele de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor nefinanciare aflate în dificultate (34) prevede: „Comisia va analiza compatibilitatea cu piața internă a oricărui ajutor pentru salvare sau de restructurare acordat fără aprobarea sa și care, în consecință, încalcă articolul 108 alineatul (3) din tratat, pe baza prezentelor orientări, în cazul în care ajutorul este acordat integral sau parțial după publicarea acestora în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene [31 iulie 2014]”. Punctul 138 precizează în continuare: „În toate celelalte cazuri, Comisia va efectua analiza pe baza orientărilor care se aplicau la data acordării ajutorului”.

               (99)

               Întrucât măsurile examinate au fost acordate în februarie 2014, compatibilitatea acestora trebuie analizată în conformitate cu liniile directoare din 2004.

               (100)

               În cauza Italia c. Comisia, Curtea a statuat că: „Trebuie reamintit faptul că un stat membru care solicită autorizarea de a acorda ajutoare prin derogare de la normele prevăzute de tratat are o obligație de colaborare față de Comisie. În temeiul acestei obligații, îi revine în special sarcina de a prezenta toate elementele de natură să permită acestei instituții să verifice dacă sunt îndeplinite condițiile pentru aplicarea derogării solicitate” (35). Prin urmare, evaluarea compatibilității măsurilor trebuie realizată pe baza elementelor transmise de Franța.

         6.2.2.   Măsuri sociale – dispozitivul discreționar

               (101)

               Pentru a beneficia de ajutoare pentru salvare și restructurare, întreprinderea trebuie să poată fi considerată o întreprindere aflată în dificultate, astfel cum este definită în secțiunea 2.1 din liniile directoare din 2004. MD îndeplinește condițiile pentru inițierea unei proceduri colective de insolvență. Într-adevăr, astfel cum s-a menționat anterior în secțiunea 2.1, Tribunalul comercial din Pontoise a decis, la 26 noiembrie 2013, inițierea procedurii de reorganizare judiciară a MD. Prin urmare, aceasta poate fi considerată ca fiind o întreprindere aflată în dificultate în sensul punctului 10 din liniile directoare din 2004.

               (102)

               Punctele 34 și 35 din liniile directoare din 2004 indică faptul că acordarea ajutorului trebuie să fie condiționată de punerea în aplicare a planului de restructurare, care trebuie aprobat de Comisie în toate cazurile de ajutor individual și care trebuie să permită restabilirea viabilității pe termen lung a întreprinderii pe baza unor presupuneri realiste.

               (103)

               În cazul de față, Comisia constată că Franța nu i-a transmis niciun plan de restructurare. Argumentul Franței potrivit căruia un astfel de plan de restructurare pus în aplicare pe baza unei analize a Comisiei ar fi condus la aceeași soluție nu poate fi admis în niciun caz, având în vedere faptul că nu i s-a acordat Comisiei posibilitatea să efectueze analiza respectivă. În consecință, criteriul de restabilire a viabilității pe termen lung nu este îndeplinit.

               (104)

               De asemenea, punctele 38-42 din liniile directoare din 2004 prevăd faptul că întreprinderea beneficiară trebuie să ia măsuri compensatorii. Măsurile trebuie să fie determinate pe baza unui studiu de piață anexat planului de restructurare. În absența unor măsuri compensatorii, ajutorul va fi considerat ca fiind contrar interesului comun și, în consecință, incompatibil cu piața internă.

               (105)

               În acest sens, Franța nu a propus măsuri compensatorii de nicio natură. La fel ca în cazul planului de restructurare, argumentul Franței potrivit căruia adoptarea de măsuri compensatorii pe baza analizei efectuate de Comisie ar fi condus la aceeași soluție nu poate fi admis în niciun caz, având în vedere faptul că nu i s-a acordat posibilitatea Comisiei să efectueze analiza respectivă.

               (106)

               În consecință, Comisia concluzionează că ajutoarele de stat în beneficiul MD rezultate din preluarea de către Franța a schemei de asistență consolidată și a schemei de alocații temporare degresive nu pot fi considerate, în conformitate cu liniile directoare din 2004, ca fiind ajutoare de stat compatibile cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE.

         6.2.3.   Împrumutul din FDES

               (107)

               Trebuie reamintit, în primul rând, că Franța nu a prezentat nici un plan de restructurare, nici măsuri compensatorii care să permită asigurarea compatibilității ajutoarelor pentru restructurare plătite către MoryGlobal. Prin urmare, liniile directoare din 2004 nu pot sta la baza unei concluzii de compatibilitate a ajutorului în cauză cu piața internă.

               (108)

               De asemenea, trebuie notat că punctul 12 din liniile directoare din 2004 prevede următoarele: „În sensul prezentelor orientări, o întreprindere nou creată nu poate beneficia de ajutoare pentru salvare sau restructurare, chiar dacă poziția sa financiară inițială este precară. Această situație apare, de exemplu, atunci când o nouă întreprindere se formează ca urmare a lichidării unei alte întreprinderi sau în cazul în care doar preia activele respectivei companii”. În cazul de față, MoryGlobal a fost creată la 23 ianuarie 2014 în urma lichidării MD. În orice caz, MoryGlobal nu ar fi putut, prin urmare, să primească ajutoare de stat cu titlu de ajutoare pentru restructurare. De altfel, chiar dacă MoryGlobal, în calitate de „continuator economic” al MD, nu trebuia să fie considerată o întreprindere nou creată în sensul liniilor directoare din 2004, ajutorul nu putea fi declarat compatibil din motivele expuse în considerentul 107. Comisia constată că nu s-a demonstrat nici faptul că MoryGlobal îndeplinea condițiile pentru a putea fi considerată o întreprindere aflată în dificultate, element esențial totuși pentru aplicarea Liniilor directoare din 2004. În sfârșit, trebuie notat că, pe parcursul procedurii, Franța nu a prezentat niciun alt temei juridic de compatibilitate.

               (109)

               În consecință, Comisia concluzionează că ajutorul de stat în beneficiul întreprinderii MoryGlobal rezultat din împrumutul din FDES nu poate fi considerat, în conformitate cu liniile directoare din 2004, ca fiind ajutor de stat compatibil cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE.

         7.   RECUPERARE ȘI CONTINUITATE ECONOMICĂ

   7.1.   CADRUL DE ANALIZĂ

               (110)

               În conformitate cu dispozițiile din TFUE și cu jurisprudența constantă a Curții, Comisia are competența de a decide ca statul în cauză să anuleze sau să modifice măsura de ajutor dacă aceasta constată că ajutorul este incompatibil cu piața internă. Curtea a susținut, de asemenea, în numeroase rânduri, că obligația impusă unui stat membru, printr-o decizie a Comisiei, de a elimina ajutorul incompatibil cu piața internă are rolul de a restabili situația existentă anterior (36).

               (111)

               În acest context, Curtea a stabilit faptul că obiectivul este atins o dată cu rambursarea de către beneficiar a sumelor acordate sub formă de ajutor ilegal, pierzând astfel avantajul de care beneficiase față de concurenții săi de pe piață, și cu restabilirea situației anterioare acordării ajutorului (37).

               (112)

               În conformitate cu jurisprudența, articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului (38) prevede că „atunci când se adoptă decizii negative în cazuri de ajutor ilegal, Comisia decide ca statul membru în cauză să ia toate măsurile necesare pentru recuperarea ajutorului de la beneficiar […]”.

               (113)

               În consecință, având în vedere că măsurile în cauză au fost puse în aplicare încălcând articolul 108 din TFUE și trebuie să fie considerate ajutor ilegal și incompatibil, ajutorul trebuie să fie recuperat pentru a se restabili situația care exista pe piață înainte de acordarea acestuia. Prin urmare, recuperarea trebuie să acopere intervalul de timp în care avantajul a fost acordat beneficiarului, și anume de la momentul în care ajutorul a fost pus la dispoziția beneficiarului până la recuperarea efectivă a acestuia. Sumele de recuperat includ dobânzile datorate până la rambursarea efectivă. În temeiul jurisprudenței, dobânzile de recuperare trebuie să înceapă să curgă de la data punerii la dispoziție efective a ajutorului (39).

               (114)

               Prin urmare, Franța ar trebui să recupereze de la MoryGlobal ajutorul incompatibil reprezentat de împrumutul din FDES, iar de la MD ajutoarele incompatibile reprezentate de schema de asistență consolidată și de schema de alocații temporare degresive.

         7.2.   RECUPERAREA AJUTORULUI INCOMPATIBIL DE LA MORYGLOBAL

               (115)

               În ceea ce privește MoryGlobal, aceasta se află, în prezent, în procedură de lichidare judiciară. Conform jurisprudenței consacrate, insolvabilitatea beneficiarului și incapacitatea acestuia de a rambursa ajutorul nu constituie un motiv valabil de scutire a acestuia de la obligația de rambursare (40). În cazul de față, restabilirea situației anterioare acordării ajutorului și eliminarea denaturării concurenței pot fi obținute, în principiu, prin înregistrarea creanței rezultate din rambursarea ajutorului în registrul de creanțe în cadrul procedurii de lichidare judiciară. În cazul în care statul nu-și poate recupera ajutorul în totalitate, înregistrarea creanței satisface obligația de recuperare atât timp cât procedura conduce la lichidarea efectivă a beneficiarului, și anume la încetarea activităților acestuia (41).

               (116)

               În acest sens, la 31 martie 2015, Franța a transmis mandatarilor judiciari desemnați de către tribunal o declarație de creanță asupra MoryGlobal în valoare de 17 500 000 EUR reprezentând principalul și 155 916,66 EUR reprezentând dobânzile aferente împrumutului din FDES. Or, dobânzile respective sunt calculate pe durata efectivă a împrumutului, la rata prevăzută în contract. Înscrierea acestor creanțe corespunde obligațiilor normale care îi revin unui creditor în cadrul unei proceduri de lichidare judiciară și nu este legată de obligațiile care îi revin în cadrul recuperării ajutorului. În vederea recuperării sumelor reprezentând ajutorul astfel cum sunt definite în prezenta decizie, Franța va trebui să adauge la creanțele înscrise în procedura de lichidare judiciară recuperarea ajutorului inclus în împrumutul din FDES. Acest ajutor va fi calculat ca diferența dintre rata dobânzii aplicate și o rată de 10,53 % pentru scadențele deja atinse, până la momentul în care dobânzile încetează să mai curgă în temeiul dreptului francez în cadrul unei proceduri de lichidare judiciară. La aceste sume se vor adăuga dobânzi de recuperare pentru perioada cuprinsă între punerea la dispoziție a ajutorului și până la momentul rambursării efective sau, în cazul de față, până la momentul în care dobânzile încetează să mai curgă în temeiul dispozițiilor legale care reglementează procedura de lichidare judiciară.

         7.3.   RECUPERAREA AJUTORULUI INCOMPATIBIL DE LA MD – CONTINUITATE ECONOMICĂ

               (117)

               În ceea ce privește schema de asistență consolidată și schema de alocații temporare degresive, acestea au fost în avantajul MD. Cu toate acestea, MD a fost lichidată, iar activele acesteia au fost cedate, prin hotărârea Tribunalului comercial din Pontoise din 6 februarie 2014, către Arcole, care le-a consolidat în cadrul MoryGlobal.

               (118)

               Conform jurisprudenței, obligația de recuperare poate fi extinsă la o nouă întreprindere către care întreprinderea beneficiară a ajutorului a transferat o parte din activele proprii, atunci când transferul conduce la concluzia că există o continuitate economică între cele două întreprinderi (42). Într-adevăr, nu se poate exclude extinderea obligației de recuperare la o altă entitate, în măsura în care se dovedește că aceasta păstrează beneficiul efectiv al ajutorului în cauză ca urmare a unei continuități economice între cele două entități. Într-o astfel de situație, cesionarii activităților beneficiarilor ar trebui, prin urmare, să ramburseze la rândul lor ajutorul considerat incompatibil cu piața internă.

               (119)

               Prin urmare, în cazul de față, trebuie examinat dacă cesionarul activităților derulate de MD, și anume MoryGlobal, poate fi considerat drept continuatorul economic al MD, fiind astfel dator să ramburseze ajutorul incompatibil cu piața internă de care a beneficiat MD.

               (120)

               În temeiul hotărârii Curții în cauza Italia și SIM2 Multimedia/Comisia (43), care a stat la baza deciziilor Comisiei privind Olympic Airlines, Alitalia și Sernam (44), analiza continuității economice între operatori se întemeiază pe o serie de indicii. Printre factorii care pot fi luați în considerare, jurisprudența enumeră următorii: (i) amploarea activelor transferate; (ii) prețul la care sunt transferate activele; (iii) identitatea cesionarilor; (iv) momentul în care este efectuată preluarea; și (v) justificarea economică a preluării. Această serie de indicii a fost confirmată de Curtea de Justiție în hotărârea sa în cauza Ryanair/Comisia (45) din 28 martie 2012, care aproba decizia Comisiei în cauza Alitalia.

               (121)

               În cazul de față, Arcole a preluat totalitatea activelor corporale și necorporale ale MD și le-a consolidat în cadrul filialei sale, MoryGlobal. În plus, aproape jumătate din locurile de muncă ale MD au fost transferate către MoryGlobal. În acest sens, trebuie subliniat că în hotărârea Tribunalului comercial din Pontoise se menționează faptul că oferta prezentată de Arcole solicita transferul în favoarea sa a activelor MD necesare menținerii unei părți importante a activității acesteia în sectorul mesageriei, al logisticii și al navlosirii.

               (122)

               De asemenea, prețul cu care au fost achiziționate activele a fost fixat de către Tribunalul comercial din Pontoise în cadrul procedurii de reorganizare judiciară a MD. În hotărârea sa, Tribunalul comercial explică: „în cazul de față, este cert că doar oferta prezentată de către Arcole Industries cu clauză de substituție nu a putut fi în mod valabil considerată și examinată”. Prețul la care a avut loc cesionarea nu a fost generat, prin urmare, de o confruntare a mai multor oferte concurente. În consecință, prețul cu care Arcole a achiziționat activele MD nu poate fi considerat ca provenind dintr-o tranzacție de piață.

               (123)

               În plus, MD și MoryGlobal au același acționar majoritar, Arcole. De altfel, Arcole a putut prelua activele MD ulterior lichidării acesteia doar datorită unei derogări excepționale solicitate de către procurorul Republicii […].

               (124)

               În sfârșit, MoryGlobal a continuat activitățile MD în sectorul mesageriei, al navlosirii și al logisticii, astfel cum a fost menționat în mod clar de către Arcole în timpul preluării MD. În acest sens, trebuie subliniat că unul dintre argumentele tribunalului precizează: „Având în vedere că preluarea poate permite, în mod rezonabil, asigurarea în plus a continuității activității întreprinderii și perenitatea acesteia ținându-se cont de garanțiile prezentate”. În plus, MoryGlobal a preluat ansamblul denumirilor comerciale, dreptul de a se numi succesor al MD în Franța și în străinătate, fără limitare, precum și ansamblul mărcilor.

               (125)

               În consecință, având în vedere amploarea activelor transferate, prețul la care acestea au fost transferate, identitatea cesionarilor și justificarea economică a preluării, Comisia concluzionează că există o continuitate economică între MD și MoryGlobal.

               (126)

               În consecință, recuperarea cuantumului ajutorului acordat în cadrul schemei de asistență consolidată și al schemei de alocații temporare degresive trebuie extinsă la MoryGlobal. Astfel, aceasta trebuie înregistrată în registrul de creanțe în cadrul procedurii de lichidare judiciară a MoryGlobal.

         8.   CONCLUZII

               (127)

               Comisia constată că, prin acordarea unui împrumut din FDES întreprinderii MoryGlobal și prin preluarea schemei de asistență consolidată și a schemei de alocații temporare degresive în locul MD, Franța a pus în aplicare în mod ilegal ajutoare de stat, încălcând articolul 108 alineatul (3) din TFUE. Prin urmare, Franța trebuie să recupereze cuantumul ajutoarelor respective, cu dobândă, de la MoryGlobal sau, în cazul în care rambursarea totală nu este efectivă ca urmare a procedurii de lichidare judiciară care o vizează, să se asigure de lichidarea efectivă a MoryGlobal.

               (128)

               Comisia constată că măsurile acordate de Franța salariaților disponibilizați ai MD în temeiul contractului de siguranță profesională nu constituie ajutor de stat în temeiul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE
   Articolul 1
   (1)   Ajutorul de stat rezultat din împrumutul din Fondul de dezvoltare economică și socială (FDES) acordat întreprinderii MoryGlobal la 11 februarie 2014, în măsura în care rata dobânzii aplicate este inferioară ratei calculate în prezenta decizie pe baza Comunicării Comisiei privind revizuirea metodei de stabilire a ratelor de referință și de scont, și anume 10,53 %, acordat în mod ilegal de către Republica Franceză în favoarea întreprinderii MoryGlobal, încălcând articolul 108 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, este incompatibil cu piața internă.
   (2)   Ajutorul de stat rezultat din schema de asistență consolidată stabilită în temeiul Ordinului din 22 ianuarie 2014 adoptat pentru punerea în aplicare a articolului R.5123 din Codul muncii și al convenției privind schema de asistență colectivă consolidată încheiată între Republica Franceză și administratorul financiar al Mory-Ducros SAS, acordat în mod ilegal de către Republica Franceză în favoarea întreprinderii Mory-Ducros SAS, încălcând articolul 108 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, este incompatibil cu piața internă.
   (3)   Ajutorul de stat rezultat din schema de alocații temporare degresive stabilită în temeiul articolelor R.5123-9-R.5123-11 din Codul muncii și al Ordinului din 26 mai 2004 privind convențiile de alocații temporare degresive, acordat în mod ilegal de către Republica Franceză în favoarea întreprinderii Mory-Ducros SAS, încălcând articolul 108 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, este incompatibil cu piața internă.
   Articolul 2
   Măsurile sociale acordate salariaților disponibilizați ai Mory-Ducros SAS de către Republica Franceză în temeiul contractului de siguranță profesională nu constituie ajutor în sensul articolului 107 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.
   Articolul 3
   (1)   Republica Franceză trebuie să recupereze ajutoarele menționate la articolul 1 de la MoryGlobal, în nume propriu și în calitate de continuator economic al Mory-Ducros SAS.
   (2)   Sumele de recuperat sunt purtătoare de dobândă începând de la data la care au fost puse la dispoziția beneficiarului, până la momentul recuperării lor efective.
   (3)   Dobânzile sunt calculate pe o bază compusă în conformitate cu capitolul V din Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei (46).
   Articolul 4
   (1)   Recuperarea ajutorului menționat la articolul 1 este imediată și efectivă
   (2)   Republica Franceză asigură punerea în aplicare a prezentei decizii în termen de patru luni de la data notificării acesteia.
   Articolul 5
   (1)   În termen de două luni de la data notificării prezentei decizii, Republica Franceză comunică următoarele informații Comisiei:

               (a)

               suma totală (principalul și dobânda) de recuperat de la beneficiar;

               (b)

               o descriere detaliată a măsurilor deja adoptate și planificate în vederea respectării prezentei decizii;

               (c)

               documentele care demonstrează că beneficiarul a fost notificat să ramburseze ajutorul.

         (2)   Republica Franceză informează Comisia cu privire la evoluția măsurilor naționale luate pentru punerea în aplicare a prezentei decizii până la recuperarea completă a ajutorului menționat la articolul 1. Aceasta transmite imediat, la simpla solicitare a Comisiei, orice informație referitoare la măsurile deja întreprinse și la cele prevăzute pentru a se conforma prezentei decizii. De asemenea, Republica Franceză furnizează informații detaliate privind sumele recuperate de la beneficiar reprezentând ajutorul și dobânzile aferente acestor sume.
   Articolul 6
   Prezenta decizie se adresează Republicii Franceze.

      Adoptată la Bruxelles, 6 noiembrie 2015.

            Pentru Comisie

         Margrethe VESTAGER

            Membru al Comisiei

      (1)  JO C 24, 23.1.2015, p. 32.

      (2)  Denumită inițial Newco MD, denumirea socială a întreprinderii a fost schimbată în MoryGlobal la 14 februarie 2014. Din motive de claritate, în prezenta decizie va fi utilizată numai denumirea MoryGlobal.

      (3)  A se vedea nota de subsol 1.

      (4)  Hotărârea Curții de Justiție din 17 septembrie 2015, Mory e.a./Comisia, C-33/14 P, ECLI:EU:C:2015:609, în special punctele 2-15.

      (5)  Acordul prevedea, de asemenea, finanțarea preluării MD prin operațiuni de factoring în valoare de 15 milioane EUR.

      (6)  http://www.developpement-durable.gouv.fr/IMG/pdf/CP_-_MORY_DUCROS_AM_MS_et_FC_-_06-02-2014.pdf.

      (7)  JO C 14, 19.1.2008, p. 6.

      (8)  Informație confidențială.

      (9)  Hotărârea Tribunalului din 28 martie 2012, Ryanair/Comisia, T-123/09, ECLI:EU:T:2012:164, punctul 155.

      (10)  Proiect de comunicare privind noțiunea de ajutoare de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, punctul 80, disponibil la: http://ec.europa.eu/competition/consultations/2014_state_aid_notion/index_en.html.

      (11)  JO C 244, 1.10.2004, p. 2.

      (12)  Jurnalul Oficial al Republicii Franceze nr. 279 din 1.12.2004, p. 20468.

      (13)  Legea nr. 2011-893 din 28 iulie 2011 pentru dezvoltarea alternanței și securizarea parcursurilor profesionale, Jurnalul Oficial al Republicii Franceze nr. 174 din 29.7.2011, p. 12914.

      (14)  Jurnalul Oficial al Republicii Franceze nr. 0024 din 29.1.2014, p. 1681.

      (15)  Hotărârea Curții de Justiție din 29 iunie 1999, DMT, C-256/97, ECLI:EU:C:1999:332, punctul 22.

      (16)  Direct matin.fr din 22 noiembrie 2013: „MD: Montebourg et Cuvillier se saisissent du dossier” http://www.directmatin.fr/france/2013-11-22/MD-montebourg-et-cuvillier-se-saisissent-du-dossier-616172.

      (17)  Les Echos din 10 ianuarie 2014: „Mory Ducros: l'État va soutenir l'offre d'Arcole, annonce Montebourg” http://www.lesechos.fr/10/01/2014/lesechos.fr/0203235311692_MD---l-État-va-soutenir-l-offre-d-arcole--annonce-montebourg.htm.

      (18)  Libération din 12 ianuarie 2014: „Montebourg au secours de Mory Ducros” http://www.liberation.fr/economie/2014/01/12/montebourg-au-secours-de-MD_972338.

      (19)  Nord Eclair din 29 ianuarie 2014: „Mory Ducros: le patron d'Arcole Industries convoqué à Matignon (Montebourg)” http://www.nordeclair.fr/france-monde/MD-le-patron-d-arcole-industries-convoque-a-ia0b0n353355.

      (20)  A se vedea nota de subsol 11.

      (21)  Hotărârea Curții de Justiție (Marea Cameră) din 5 iunie 2012, Comisia/EDF, C-124/10 P, ECLI:EU:C:2012:318, punctul 84.

      (22)  Cereri de informații formulate de Comisie către Franța din 2 decembrie 2014 și 16 iulie 2015.

      (23)  A se vedea notele de subsol 15-18.

      (24)  Hotărârea Comisia/EDF precitată la nota de subsol 20, punctul 85.

      (25)  https://www.ecb.europa.eu/press/pressconf/2013/html/is130502.en.html.

      (26)  Cost de 10 milioane EUR estimat, pentru simplificare, ca fiind plătit integral în 2016 (N+3). Această simplificare, precum și utilizarea ratei scadenței constante la 20 de ani ca rată de scont fac parte dintr-o abordare prudentă și conservatoare.

      (27)  Sumele sunt calculate prin actualizarea ratelor dobânzilor capitalizabile (1 %/an) de plată la scadență (N+20) și a principalului; totalul se scade din cuantumul principalului de 17,5 milioane EUR și din costul actualizat al schemelor. Rata de scont utilizată este TEC 20 din 3 februarie 2014. Această rată este obținută prin interpolarea liniară a ratelor de rentabilitate actuarială ale celor două valori de tezaur care încadrează cât mai aproape posibil scadența „n ani” (în speță, 20 de ani). https://www.banque-france.fr/economie-et-statistiques/changes-et-taux/les-indices-obligataires.html.

      (28)  Hotărârea Curții de Justiție din 26 septembrie 1996, Franța/Comisia, C-241/94, ECLI:EU:C:1996:353, punctul 30.

      (29)  Hotărârea Tribunalului din 11 septembrie 2012, Corsica Ferries Franța/Comisia, T-565/08, ECLI:EU:T:2012:415.

      (30)  Răspunsul Franței din 23 octombrie 2014, pagina 13.

      (31)  Răspunsul Franței din 23 octombrie 2014, pagina 19.

      (32)  Jurnalul Oficial al Republicii Franceze nr. 135 din 12.6.2004, p. 10466.

      (33)  A se vedea nota de subsol 6.

      (34)  JO C 249, 31.7.2014, p. 1.

      (35)  Hotărârea Curții de Justiție din 28 aprilie 1993, Italia/Comisia, C-364/90, ECLI:EU:C:1993:157, punctul 20.

      (36)  Hotărârea Curții de Justiție din 14 septembrie 1994, Spania/Comisia, C-278/92, C-279/92 și C-280/92, ECLI:EU:C:1994:325, punctul 75.

      (37)  Hotărârea Curții de Justiție din 17 iunie 1999, Belgia/Comisia, C-75/97, ECLI:EU:C:1999:311, punctele 64 și 65.

      (38)  Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (JO L 83, 27.3.1999, p. 1).

      (39)  Hotărârea Tribunalului din 30 ianuarie 2002, Keller și Keller Meccanica/Comisia, T-35/99, ECLI:EU:T:2002:19, punctele 106-109.

      (40)  Hotărârea Curții de Justiție din 29 aprilie 2004, Germania/Comisia, C-277/00, ECLI:EU:C:2004:238, punctul 85; hotărârea Curții de Justiție din 15 ianuarie 1986, Comisia/Belgia, C-52/84, ECLI:EU:C:1986:3, punctul 14; hotărârea Curții de Justiție din 21 martie 1990, Belgia/Comisia, C-142/87, ECLI:EU:C:1990:125, punctele 60-62.

      (41)  Hotărârea Curții de Justiție din 11 decembrie 2012, Comisia/Spania, C-610/10, ECLI:EU:C:2012:781, punctul 104.

      (42)  Hotărârea Tribunalului din 28 martie 2012, Ryanair/Comisia, T-123/09, ECLI:EU:T:2012:164, punctul 155.

      (43)  Hotărârea Curții de Justiție din 8 mai 2003, Italia și SIM 2 Multimedia/Comisia, C-328/99 și C-399/00, ECLI:EU:C:2003:252.

      (44)  Decizia Comisiei din 17 septembrie 2008, Ajutor de stat N 321/2008, N 322/2008 și N 323/2008 – Grecia – Vânzarea anumitor active ale Olympic Airlines/Olympic Airways Services; Decizia Comisiei din 12 noiembrie 2008, Ajutor de stat N 510/2008 – Italia – Vânzarea activelor întreprinderii Alitalia; Decizia Comisiei din 4 aprilie 2012 SA.34547 – Franța – Preluarea activelor grupului Sernam în cadrul reorganizării judiciare a acestuia.

      (45)  Hotărârea Ryanair/Comisia, citată mai sus la nota de subsol 41.

      (46)  Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei din 21 aprilie 2004 de punere în aplicare a Regulamentului (UE) 2015/1589 al Consiliului de stabilire a normelor de aplicare a articolului 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (JO L 140, 30.4.2004, p. 1).


title: Decizia secretarului general al Consiliului/Înalt reprezentant pentru politica externă și de securitate comună din 8 iunie 2001 de punere în aplicare a Deciziei Consiliului de înființare a Statului Major al Uniunii Europene

text:
               18/Volumul 01

               RO

               Jurnalul Ofícial al Uniunii Europene

               146

         32001D0442

               L 155/18

               JURNALUL OFÍCIAL AL UNIUNII EUROPENE

      DECIZIA SECRETARULUI GENERAL AL CONSILIULUI/ÎNALT REPREZENTANT PENTRU POLITICA EXTERNĂ ȘI DE SECURITATE COMUNĂ

   din 8 iunie 2001
   de punere în aplicare a Deciziei Consiliului de înființare a Statului Major al Uniunii Europene
   (2001/442/PESC)
   SECRETARUL GENERAL AL CONSILIULUI/ÎNALT REPREZENTANT PENTRU POLITICA EXTERNĂ ȘI DE SECURITATE COMUNĂ,
   având în vedere articolul 5 al doilea paragraf din Decizia 2001/80/PESC a Consiliului din 22 ianuarie 2001 de înființare a Statului Major al Uniunii Europene (JO L 27, 30.1.2001, p. 7), care prevede că această decizie se aplică de la o dată care urmează să fie stabilită de secretarul general/Înalt reprezentant după consultarea Comitetului Politic și de Securitate și a Comitetului Militar,
   având în vedere avizul Comitetului Militar (reunit la nivel de șefi de stat major) din 23 mai 2001,
   având în vedere avizul Comitetului Politic și de Securitate din 29 mai 2001,
   DECIDE:

               1.

               Decizia 2001/80/PESC a Consiliului din 22 ianuarie 2001 de înființare a Statului Major al Uniunii Europene se aplică de la 11 iunie 2001.

               2.

               Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial.

      Adoptată la Bruxelles, 8 iunie 2001.

         Javier SOLANA

            Secretar general/Înalt reprezentant