title: Decizia Consiliului din 8 decembrie 1994 de acceptare, în numele Comunității, a anexelor E.7 și F.4 la Convenția internațională pentru simplificarea și armonizarea regimurilor vamale

text:
Anunţ juridic important

|

31994D0798

Official Journal L 331 , 21/12/1994 P. 0011 - 0021 Finnish special edition: Chapter 2 Volume 16 P. 0059  Swedish special edition: Chapter 2 Volume 16 P. 0059  Ediţie specială în limba cehă Chapter 02 Volume 05 P. 296  - 306 Ediţie specială în limba estonă Chapter 02 Volume 05 P. 296  - 306 Ediţie specială în limba maghiară Chapter 02 Volume 05 P. 296  - 306 Ediţie specială în limba lituaniană Chapter 02 Volume 05 P. 296  - 306 Ediţie specială în limba letonă Chapter 02 Volume 05 P. 296  - 306 Ediţie specială în limba malteză Chapter 02 Volume 05 P. 296  - 306 Ediţie specială în limba polonă Chapter 02 Volume 05 P. 296  - 306 Ediţie specială în limba slovacă Chapter 02 Volume 05 P. 296  - 306 Ediţie specială în limba slovenă Chapter 02 Volume 05 P. 296  - 306

		19941208Decizia Consiliuluidin 8 decembrie 1994de acceptare, în numele Comunității, a anexelor E.7 și F.4 la Convenția internațională pentru simplificarea și armonizarea regimurilor vamale(94/798/CE)CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 113, coroborat cu articolul 228 alineatul (2) prima teză,având în vedere propunerea Comisiei,întrucât, în conformitate cu Decizia 75/199/CEE a Consiliului [1], Comunitatea a acceptat Convenția internațională pentru simplificarea și armonizarea regimurilor vamale (Convenția de la Kyoto);întrucât anexele la respectiva convenție privind regimul de reaprovizionare cu scutire de drepturi vamale și formalitățile vamale care se aplică traficului poștal pot fi acceptate de către Comunitate;întrucât, cu toate acestea, este necesar ca această acceptare să fie însoțită de unele rezerve pentru a se ține seama de cerințele particulare ale uniunii vamale și ale legislației vamale comunitare,DECIDE:Articolul 1Anexele la Convenția internațională pentru simplificarea și armonizarea regimurilor vamale enumerate în continuare sunt acceptate în numele Comunității, cu rezervele care sunt menționate:- anexa E.7 privind regimul de reaprovizionare cu scutire de drepturi vamale, cu o rezervă de ordin general și cu rezerve referitoare la standardele 3, 9 și 20 și la practicile recomandate 11, 13, 16, 17 și 25;- anexa F.4 privind formalitățile vamale care se aplică traficului poștal, cu o rezervă de ordin general și cu rezerve referitoare la standardele 19 și 26 și la practicile recomandate 23, 24 și 25.Textele anexelor E.7 și F.4 la convenție sunt incluse în anexele I și respectiv II la prezenta decizie, care cuprind în apendice rezervele corespunzătoare formulate de Comunitate.Articolul 2Președintele Consiliului este autorizat să desemneze persoana împuternicită să îi notifice secretarului general al Consiliului de Cooperare Vamală acceptarea, în numele Comunității, a anexelor menționate la articolul 1 cu rezervele indicate în acest articol.Adoptată la Bruxelles, 8 decembrie 1994.Pentru ConsiliuPreședinteleG. Rexrodt[1] JO L 100, 21.4.1975, p. 1.--------------------------------------------------19941208ANEXA I--------------------------------------------------19941208ANEXA E.7privind regimul de reaprovizionare cu scutire de drepturi vamaleINTRODUCERELegislația națională a majorității statelor cuprinde dispoziții care permit să nu se impună drepturi și taxe pentru mărfurile utilizate pentru obținerea produselor care sunt exportate.Regimul de drawback și admiterea temporară pentru perfecționarea activă permit acordarea unei rambursări sau a unei suspendări a drepturilor și taxelor la import pentru mărfurile străine care au fost utilizate la obținerea produselor exportate.În cazul regimului de reaprovizionare cu scutire de drepturi vamale care face obiectul prezentei anexe, tehnica utilizată constă în acordarea scutirii de drepturi și taxe la import pentru mărfurile echivalente cu cele care, fiind în liberă circulație, au fost prelucrate pentru a obține produsele exportate de pe teritoriul vamal.Cu toate acestea, acordarea acestui regim poate fi subordonată condiției ca importul mărfurilor echivalente cu cele care sunt conținute în produsele exportate în prealabil să fie considerat de către autoritățile competente ca fiind benefic pentru economia națională.În ceea ce privește produsele fabricate din mărfurile admise cu scutire de drepturi și taxe la import, acestea pot fi livrate pe piața internă. În eventualitatea în care ele ar fi exportate, beneficiul regimului de reaprovizionare cu scutire de drepturi vamale ar putea fi solicitat din nou.DEFINIȚIIÎn sensul aplicării prezentei anexe, se înțelege prin:(a) "regim de reaprovizionare cu scutire de drepturi vamale": regimul vamal care permite importul cu scutire de drepturi și taxe vamale la import al mărfurilor echivalente (adică identice prin natura, calitatea și caracteristicile lor tehnice) cu cele care, fiind în liberă circulație, au fost utilizate pentru a obține produse în prealabil exportate cu titlu definitiv;(b) "drepturi și taxe laimport": drepturile vamale și toate celelalte drepturi, taxe și redevențe sau impuneri diverse care sunt încasate la import sau cu ocazia importului mărfurilor, cu excepția redevențelor și impunerilor a căror valoare se limitează la costul aproximativ al serviciilor prestate;(c) "persoană": atât o persoană fizică, cât și o persoană juridică, în afară de cazul în care contextul impune alte dispoziții.PRINCIPIU1. StandardRegimul de reaprovizionare cu scutire de drepturi vamale este reglementat de dispozițiile prezentei anexe.DOMENIU DE APLICARE2. StandardLegislația națională enunță circumstanțele în care regimul de reaprovizionare cu scutire de drepturi vamale poate fi acordat și precizează condițiile care trebuie îndeplinite pentru a beneficia de acest regim.Note1. Circumstanțele în care regimul de reaprovizionare cu scutire de drepturi vamale este autorizat pot fi precizate fie în termeni generali, fie sub formă detaliată, fie combinând aceste două posibilități.2. Beneficiul regimului poate fi subordonat condiției ca importul de mărfuri echivalente cu cele care sunt conținute în produsele exportate în prealabil să fie considerat de către autoritățile competente ca fiind benefic pentru economia națională.3. Beneficiul regimului poate fi rezervat persoanelor stabilite pe teritoriul vamal.3. StandardImportul mărfurilor echivalente cu cele care, fiind în liberă circulație, sunt conținute în produsele exportate în prealabil are loc cu scutirea totală de drepturi și taxe la import, sub rezerva achitării drepturilor și taxelor care ar fi făcut obiectul unei restituiri sau al unei remiteri la exportul produselor.Note1. Scutirea de drepturi și taxe la import poate fi acordată materiilor prime și produselor semifabricate, precum și părților și pieselor de schimb echivalente cu cele care, fără să fi fost prelucrate, au fost încorporate în produsele exportate.2. Mărfurile precum catalizatorii, acceleratorii sau reductorii reacțiilor chimice, care sunt utilizate pentru obținerea produselor pentru export cu rezerva reaprovizionării cu scutire de drepturi vamale și care dispar total sau parțial în cursul utilizării lor fără a fi efectiv conținute în produsele pentru export, pot fi asimilate mărfurilor utilizate pentru obținerea respectivelor produse și pot beneficia de scutirea de drepturi și taxe la import care li se acordă mărfurilor menționate. Cu toate acestea, această scutire nu se aplică în mod normal unor elemente care nu au decât un rol auxiliar în fabricare, cum ar fi lubrifianții.4. Practică recomandatăBeneficiul regimului de reaprovizionare cu scutire de drepturi vamale nu ar trebui să fie refuzat doar pentru motivul că produsele sunt exportate către o anumită țară.5. StandardLegislația națională stabilește categoriile de persoane care pot beneficia de o autorizație de reaprovizionare cu scutire de drepturi vamale.NotăTitularul unei autorizații de reaprovizionare cu scutire de drepturi vamale poate fi exportatorul, fabricantul sau proprietarul produselor exportate.6. StandardBeneficiul regimului de reaprovizionare cu scutire de drepturi vamale trebuie să se acorde pentru mărfurile pentru care se poate constata utilizarea în scopul obținerii produsului exportat.NotăPentru a constata utilizarea mărfurilor în vederea obținerii produsului exportat, autoritățile vamale pot efectua un control al operațiunilor de fabricare sau pot recurge la contabilitatea fabricantului produselor pentru export.EXPORTUL PRODUSELOR CU REZERVA REAPROVIZIONĂRII CU SCUTIRE DE DREPTURI VAMALE(a) Formalități care trebuie îndeplinite înainte de exportul produselor7. StandardLegislația națională menționează circumstanțele în care beneficiul regimului de reaprovizionare cu scutire de drepturi vamale se subordonează unei autorizații prealabile și stabilește autoritățile împuternicite să elibereze această autorizație.8. Practică recomandatăPersoanele care efectuează operațiuni importante și continue care implică o reaprovizionare cu scutire de drepturi vamale ar trebui să beneficieze de o autorizație generală pentru toate aceste operațiuni.9. StandardAutoritățile competente stabilesc natura, calitatea, caracteristicile tehnice și cantitatea diverselor mărfuri aflate în liberă circulație care sunt conținute în produsele pentru export cu rezerva reaprovizionării cu scutire de drepturi vamale bazându-se pe condițiile reale în care aceste produse au fost obținute.10. Practică recomandatăAtunci când stabilesc cantitățile diverselor mărfuri conținute în produsele pentru export cu rezerva reaprovizionării cu scutire de drepturi vamale, autoritățile competente ar trebui să țină seama de pierderile și de deșeurile nerecuperabile care rezultă din fabricarea produselor respective.11. Practică recomandatăAtunci când produsele pentru export cu rezerva reaprovizionării cu scutire de drepturi vamale prezintă caracteristici sensibil constante și sunt obținute în condiții tehnice bine definite, autoritățile competente ar trebui să fixeze forfetar cantitățile diverselor mărfuri care sunt conținute în produsele pentru export.(b) Declarația de export cu rezerva reaprovizionării cu scutire de drepturi vamale12. StandardLegislația națională stabilește condițiile în care produsele pentru export cu rezerva reaprovizionării cu scutire de drepturi vamale trebuie să fie prezentate la biroul vamal competent și să facă obiectul unei declarații de mărfuri (ieșire).NotăLegislația națională poate să prevadă că declarația de mărfuri întocmită la exportul produselor trebuie să conțină indicațiile necesare cu scopul de a permite vămii să determine cantitățile diverselor mărfuri pentru care va fi solicitată scutirea de drepturi și taxe la import.13. Practică recomandatăAtunci când autoritățile competente nu au fost în măsură să se pronunțe asupra unei cereri de autorizare de reaprovizionare cu scutire de drepturi vamale, declarantul ar trebui să fie autorizat să exporte de îndată produsele sub rezerva îndeplinirii condițiilor stabilite și fără a aduce atingere deciziei finale.14. Practică recomandatăFormularele naționale care sunt utilizate pentru exportul de produse cu rezerva reaprovizionării cu scutire de drepturi vamale ar trebui să fie armonizate cu formularul de declarație de mărfuri (ieșire).(c) Verificarea produselor exportate cu rezerva reaprovizionării cu scutire de drepturi vamale15. Practică recomandatăLa cererea declarantului și din motive considerate valabile de către autoritățile vamale, acestea din urmă ar trebui, pe cât posibil, să permită ca produsele de export cu rezerva reaprovizionării cu scutire de drepturi vamale să fie verificate la sediul persoanei interesate, cheltuielile aferente revenindu-i declarantului.(d) Destinații autorizate ale produselor exportate cu rezerva reaprovizionării cu scutire de drepturi vamale16. Practică recomandatăProdusele exportate cu rezerva reaprovizionării cu scutire de drepturi vamale trebuie să poată fi introduse în porturi libere sau în zone libere.17. Practică recomandatăProdusele exportate cu rezerva reaprovizionării cu scutire de drepturi vamale ar trebui să poată fi introduse în antrepozitul vamal în vederea exportării lor ulterioare.(e) Eliberarea unui titlu care constată că produsele au fost exportate cu rezerva reaprovizionării cu scutire de drepturi vamale18. StandardAtunci când produsele au fost exportate cu rezerva reaprovizionării cu scutire de drepturi vamale, autoritățile vamale îi eliberează declarantului un titlu care să-i permită să justifice dreptul său de a importa cu scutire de drepturi și taxe la import mărfurile echivalente cu cele care, fiind în liberă circulație, sunt conținute în produsele respective.NotăTitlul eliberat declarantului poate consta într-o copie validată de vamă a declarației de export cu rezerva reaprovizionării cu scutire de drepturi vamale sau poate fi întocmit pe un formular corespunzător.IMPORTUL MĂRFURILOR19. StandardLegislația națională stabilește condițiile în care mărfurile admisibile cu scutire de drepturi și taxe la import în aplicarea regimului de reaprovizionare cu scutire de drepturi vamale trebuie să fie prezentate la biroul vamal competent și să facă obiectul unei declarații de mărfuri.NotăLegislația națională poate prevedea faptul că declarația de mărfuri trebuie să cuprindă indicațiile necesare în vederea acordării scutirii de drepturi și taxe la import și că titlul sau titlurile eliberate de către autoritățile vamale trebuie să fie prezentate în sprijinul respectivei declarații.20. StandardAutoritățile competente stabilesc, ținând seama de nevoile comerțului, termenul pentru importul mărfurilor admisibile cu scutire de drepturi și taxe la import.21. StandardMărfurile admisibile cu scutire de drepturi și taxe la import trebuie să poată fi importate de către un birou vamal diferit de biroul de export al produselor.22. StandardMărfurile admisibile cu scutire de drepturi și taxe la import trebuie să poată fi importate într-unul sau mai multe transporturi.23. StandardMărfurile reglementate prin mai multe titluri care atestă dreptul de import sub regimul de reaprovizionare cu scutire de drepturi vamale trebuie să poată fi importate într-un singur transport.24. StandardMărfurile admisibile cu scutire de drepturi și taxe la import trebuie să poată fi importate dintr-o altă țară decât cea în care au fost exportate produsele.25. Practică recomandatăMărfurile admisibile cu scutire de drepturi și taxe la import trebuie, în condițiile stabilite de autoritățile vamale, să poată fi importate de către o altă persoană decât cea care a exportat produsele.26. Practică recomandatăLa cererea declarantului și din motive considerate valabile de către autoritățile vamale, acestea din urmă ar trebui, pe cât posibil, să permită verificarea mărfurilor admisibile cu scutire de drepturi și taxe laimport la sediul persoanei interesate, cheltuielile aferente revenindu-i declarantului.27. StandardLegislația națională stabilește tratamentul vamal care se aplică atunci când produsele care au fost exportate cu rezerva reaprovizionării cu scutire de drepturi vamale sunt reimportate.INFORMAȚII PRIVIND REGIMUL DE REAPROVIZIONARE CU SCUTIRE DE DREPTURI VAMALE28. StandardAutoritățile vamale procedează astfel încât orice persoană interesată să poată obține fără dificultate toate informațiile utile referitoare la regimul de reaprovizionare cu scutire de drepturi vamale.--------------------------------------------------19941208Apendice la anexa IRezerve formulate de Comunitate față de anexa E.7 la Convenția internațională pentru simplificarea și armonizarea regimurilor vamale1. Rezervă generală (observație de ordin general)Legislația comunitară cuprinde în general dispozițiile din această anexă în cadrul regimului de perfecționare activă. Cu toate acestea, pentru domenii nereglementate de legislația comunitară, statele membre formulează, dacă este cazul, propriile lor rezerve.2. Standardul 3Atunci când plasarea mărfurilor de import sub regimul de perfecționare activă se efectuează într-un alt stat membru al Comunității decât cel în care acest regim este autorizat și în care se efectuează operațiunile de perfecționare, acest standard nu poate să se aplice sub rezerva condițiilor prevăzute în legislația comunitară referitoare la regimul de perfecționare activă.Legislația comunitară referitoare la taxa pe valoarea adăugată nu prevede o scutire în acest caz precis. Cu toate acestea, operatorii plătitori de impozite interesați dispun, în general, de un drept de deducere completă a TVA datorată pentru mărfurile echivalente.3. Standardul 9Acordarea acestui regim este în general subordonată în Comunitate condiției ca mărfurile care trebuie importate și mărfurile utilizate în fabricarea produsului exportat să fie înregistrate sub aceluiași cod din Tariful Vamal al Comunității, să prezinte aceeași calitate comercială și să aibă aceleași caracteristici tehnice.4. Practica recomandată 11În stadiul actual, legislația comunitară referitoare la perfecționarea activă nu prevede rate standard de rentabilitate decât pentru anumite produse.5. Practica recomandată 13Legislația comunitară nu prevede posibilitatea de a elibera autorizații de perfecționare cu efect retroactiv decât în cazuri excepționale, justificate corespunzător, în măsura în care cererea a fost făcută înaintea acceptării declarației de export a produselor compensatoare.6. Practicile recomandate 16 și 17În conformitate cu legislația comunitară, introducerea produselor compensatoare în zonele libere și în antrepozite nu conferă dreptul la beneficiul regimului de reaprovizionare cu scutire de drepturi vamale decât din momentul exportării lor efective.7. Standardul 20În general, legislația comunitară prevede un termen de șase luni după exportul anticipat al produselor compensatoare (care poate fi prelungit, la cererea titularului autorizației, cu șase luni) pentru a realiza importul mărfurilor de import. Cu toate acestea, pentru anumite categorii de mărfuri, sunt stabilite termene mai scurte care nu pot fi prelungite.8. Practica recomandată 25Legislația comunitară în domeniul perfecționării active prevede că, pentru anumite cazuri, trebuie să se poată face dovada că avantajele care rezultă din operațiune sunt rezervate titularului autorizației de perfecționare activă.--------------------------------------------------19941208ANEXA II--------------------------------------------------19941208ANEXA F.4Privind formalitățile vamale care se aplică traficului poștalINTRODUCEREPoșta rămâne unul din mijloacele cel mai frecvent utilizate în relațiile individuale nu numai pentru a schimba urări și vești, ci și pentru a expedia cadouri și alte mărfuri.Vama este în mod necesar obligată să intervină în traficul poștal internațional căci, la fel ca pentru mărfurile importate și exportate prin alte mijloace, ei îi revine responsabilitatea de a se asigura că drepturile și taxele exigibile sunt încasate, de a aplica interdicțiile și restricțiile la import și la export și, în general, de a asigura respectarea actelor cu putere de lege și a normelor administrative care sunt de competența sa.Cu toate acestea, datorită naturii deosebite a traficului poștal, formalitățile vamale care se referă la transporturile prin poștă diferă oarecum de cele care sunt aplicate în cazul mărfurilor transportate prin alte mijloace. Într-adevăr, deși trimiterile poștale au dimensiuni reduse, ele sunt, în schimb, foarte numeroase și, pentru a evita întârzieri inacceptabile, este indispensabil să se prevadă, în ceea ce le privește, dispoziții administrative speciale. Astfel de dispoziții sunt posibile deoarece, practic în toate țările, serviciul poștal este asigurat de administrații sau de autorități publice și cele două organisme oficiale care intervin în domeniul traficului poștal, poșta și vama, colaborează foarte strâns.S-a instaurat o strânsă colaborare între autoritățile vamale și poștale nu numai pe plan național, ci și la scară internațională, între Uniunea Poștală Universală, organizația internațională care reglementează traficul poștal, și Consiliu. Astfel, aceste două organizații internaționale au instituit un comitet de contact în cadrul căruia experți ai vămii și ai poștei se întâlnesc pentru a căuta soluții acceptabile la scară internațională pentru probleme care nu au putut fi rezolvate pe plan național sau prin contacte bilaterale.DEFINIȚIIÎn sensul aplicării prezentei anexe, se înțelege prin:(a) "trimiteri poștale": trimiterile poștei de scrisori și coletele poștale;(b) "trimiteri ale poștei de scrisori": scrisorile, cărțile poștale, imprimatele, cecogramele și pachetele mici, descrise ca trimiteri ale poștei de scrisori în actele Uniunii Poștale Universale actualmente în vigoare.NotăÎn conformitate cu actele Uniunii Poștale Universale, anumite trimiteri ale poștei de scrisori sunt însoțite de un formular de declarație vamală C 1 și/sau C2/CP 3, după caz;(c) "colete poștale": trimiterile denumite colete poștale în sensul dat acestor termeni în actele Uniunii Poștale Universale actualmente în vigoare.NotăÎn conformitate cu actele Uniunii Poștale Universale, coletele poștale sunt însoțite de un formular de declarație vamală C2/CP 3;(d) "Uniunea Poștală Universală": organizație interguvernamentală înființată în 1874 prin Tratatul de la Berna sub numele de "Uniunea Generală a Poștelor", care a primit în 1978 denumirea de Uniunea Poștală Universală (UPU) și care, din 1948, este o instituție specializată a Națiunilor Unite (cu sediul la Berna);(e) "drepturi și taxe la import": drepturile vamale și toate celelalte drepturi, taxe și redevențe sau diverse impuneri care sunt încasate la import sau cu ocazia importului mărfurilor, cu excepția redevențelor și impunerilor a căror valoare se limitează la costul aproximativ al serviciilor prestate;(f) "drepturi și taxe la export": drepturile vamale și toate celelalte drepturi, taxe și redevențe sau diverse impuneri care sunt încasate la export sau cu ocazia exportului mărfurilor, cu excepția redevențelor și impunerilor a căror valoare se limitează la costul aproximativ al serviciilor prestate;(g) "declarație de mărfuri": actul întocmit în forma prevăzută de vamă, prin care persoanele interesate indică regimul vamal care trebuie atribuit mărfurilor și comunică elementele a căror declarare o cere vama pentru aplicarea acestui regim;(h) "vămuire": îndeplinirea formalităților vamale necesare pentru a elibera pentru consum mărfurile importate sau pentru a le plasa sub un alt regim vamal sau pentru a exporta mărfuri;(ij) "eliberare pentru consum": regimul vamal care permite mărfurilor importate să rămână definitiv pe teritoriul vamal. Acest regim implică achitarea drepturilor și taxelor la import eventual exigibile și îndeplinirea tuturor formalităților vamale necesare;(k) "verificarea trimiterilor poștale": operațiunea prin care vama procedează la examinarea fizică a mărfurilor conținute în trimiterile poștale pentru a constata natura, originea, starea, cantitatea și valoarea lor;(l) "mărfuri aflate în liberă circulație": mărfurile de care se poate dispune fără restricții din punctul de vedere al vămii;(m) "control vamal": totalitatea măsurilor luate pentru a asigura respectarea actelor cu putere de lege și a normelor administrative pe care vama are obligația să le aplice;(n) "liber de vamă": actul prin care vama permite persoanelor interesate să dispună de mărfurile care fac obiectul unei vămuiri;(o) "persoană": atât o persoană fizică, cât și o persoană juridică, în afară de cazul în care contextul impune alte dispoziții.PRINCIPII1. StandardFormalitățile vamale aplicabile trimiterilor poștale sunt reglementate de dispozițiile prezentei anexe.2. StandardLegislația națională precizează condițiile care trebuie satisfăcute și formalitățile care trebuie îndeplinite în scopuri vamale în ceea ce privește trimiterile poștale.3. StandardTrimiterile poștale sunt vămuite cât mai repede posibil, controlul vamal fiind limitat la minimumul necesar pentru a asigura respectarea actelor cu putere de lege și a normelor administrative pe care vama are obligația să le aplice.RELAȚII ÎNTRE AUTORITĂȚILE VAMALE ȘI POȘTALE4. StandardLegislația națională precizează responsabilitățile și obligațiile respective ale autorităților vamale și poștale în ceea ce privește prelucrarea vamală a trimiterilor poștale.Note1. Autoritățile poștale au anumite obligații și responsabilități care decurg direct din actele Uniunii Poștale Universale. Alte responsabilități și obligații pot fi atribuite autorităților poștale și vamale prin acord reciproc între aceste două autorități.2. Autoritățile poștale sunt de obicei însărcinate cu transportul, înmagazinarea și prezentarea în fața autoritățile vamale a trimiterilor poștale și, la cererea autorităților vamale, ele pot să le deschidă în vederea controlului vamal. Cu toate acestea, în unele țări, transportul, înmagazinarea și prezentarea efectivă în fața autorităților vamale a coletelor poștale sunt, în virtutea unui acord, asigurate nu de către autoritățile poștale însele, ci de companiile de căi ferate sau de alte întreprinderi desemnate. Din aceste dispoziții practice rezultă că, în aceste țări, unele din aceste obligații le revin întreprinderilor desemnate.3. Deși nu se fac garantul exactității declarațiilor vamale (formularul C 2/CP 3, de exemplu), autoritățile poștale din țara de plecare verifică în principiu dacă declarațiile vamale referitoare la trimiterile poștale sunt, după caz, prezentate împreună cu acestea și iau, dacă este posibil, măsuri pentru a se asigura că sunt completate în mod corect și integral. Atunci când o declarație vamală este în mod evident incompletă, autoritățile poștale atrag în general atenția expeditorului asupra reglementării vamale care se aplică și pot să refuze să accepte trimiterea poștală respectivă.Atunci când o expediere este fracționată în mai multe trimiteri, în special în cazul expedierilor comerciale, autoritățile poștale informează de obicei expeditorul că este necesar să anexeze la fiecare trimitere documente distincte (certificatele de origine, de exemplu).5. StandardAutoritățile vamale în acord, după caz, cu autoritățile poștale, desemnează birourile vamale sau alte locații în care trimiterile poștale pot fi vămuite.Note1. Pot fi înființate birouri comune vămii și poștei sau agenți vamali pot fi afectați în permanență sau la anumite ore din zi în birourile de poștă; în acest din urmă caz, autoritățile poștale pot pune locații la dispoziția vămii.2. Pot fi înființate birouri vamale în birourile de schimb, care sunt birouri de poștă însărcinate cu schimbul trimiterilor poștale cu autoritățile poștale străine competente.EXPORTUL TRIMITERILOR POȘTALE(a) Situația mărfurilor față de vamă6. StandardExportul de mărfuri în trimiteri poștale este autorizat, fie că aceste mărfuri se află în liberă circulație sau se află sub un regim vamal cum ar fi antrepozitul vamal sau admiterea temporară, cu condiția ca toate formalitățile aferente respectivului regim să fie efectiv îndeplinite.NotăExportul pe cale poștală al anumitor mărfuri cum sunt stupefiantele, explozivii, produsele inflamabile și alte substanțe periculoase este strict reglementat și, în numeroase cazuri, interzis în conformitate cu actele Uniunii Poștale Universale.(b) Prezentarea la vamă7. StandardAutoritățile vamale stabilesc trimiterile poștale care trebuie să le fie prezentate la export, pentru controlul vamal.NotăÎn cadrul sistemului numit "de vămuire a documentelor" utilizat în unele țări pentru coletele poștale, doar documentele și nu trimiterile propriu-zise sunt supuse în primul rând vămii. Vama le indică atunci autorităților poștale trimiterile care trebuie să-i fie prezentate pentru control.8. Practică recomandatăAutoritățile vamale nu ar trebui, în general, să solicite ca trimiterile poștale să le fie prezentate la export, pentru controlul vamal, cu excepția cazului în care conțin mărfuri al căror export trebuie să fie atestat, mărfuri supuse unor interdicții sau restricții la export sau pasibile de drepturi și taxe la export, sau mărfuri cu o valoare mai mare decât o sumă fixată de legislația națională sau a cazului în care trimiterile sunt alese pentru a face obiectul unui control vamal prin sondaj sau prin selecție.Note1. Există mai multe cazuri în care este necesar ca exportul să fie eventual atestat, în special atunci când mărfurile sunt exportate temporar, sau în regim de drawback sau după admitere temporară.2. Mărfurile exportate pe cale poștală pot fi vămuite înainte de a fi depuse la poștă sau după aceea. În țările în care ele sunt de obicei vămuite înainte de a fi depuse la poștă, vama poate să marcheze trimiterile cu un timbru special sau să aplice o etichetă specială pe ele; ea le poate sigila sau poate autoriza exportul pe baza unui document de însoțire cum este buletinul de expediere (CP 2). În țările în care mărfurile sunt în mod normal vămuite după ce au fost depuse la poștă, vămuirea se poate efectua într-un birou de schimb sau într-un alt birou de poștă unde vama este reprezentată, mărfurile fiind transferate, dacă este cazul, într-un birou de poștă de acest fel pentru control.3. Mărfurile pasibile de drepturi și taxe la export sunt în general vămuite înainte de a fi depuse la poștă, drepturile și taxele la export fiind achitate înainte ca mărfurile să fie prezentate autorităților poștale în vederea exportului. Cu toate acestea, în unele țări, autoritățile poștale pot să încaseze drepturile și taxele la export, închiderea de conturi și plata efectuându-se ca la import.(c) Documente9. Practică recomandatăO declarație de mărfuri nu ar trebui să fie cerută pentru exportul trimiterilor poștale decât în cazul în care acestea conțin mărfuri al căror export trebuie să fie atestat, mărfuri supuse interdicțiilor sau restricțiilor la export sau pasibile de drepturi și taxe la export sau mărfuri cu o valoare mai mare decât suma stabilită de legislația națională.(d) Verificarea trimiterilor poștale10. StandardAutoritățile vamale nu verifică sistematic toate trimiterile poștale la export, aceste verificări efectuându-se numai prin sondaje sau prin selecție.11. Practică recomandatăÎn cazurile în care autoritățile vamale recurg la dreptul lor de a verifica trimiterile poștale la export, ele ar trebui să limiteze această verificare la măsurile considerate necesare pentru a asigura respectarea actelor cu putere de lege și a normelor administrative pe care vama are obligația să le aplice.TRIMITERI POȘTALE ÎN TRANZIT12. StandardTrimiterile poștale nu sunt supuse nici unei formalități vamale atunci când sunt transportate în trafic internațional.IMPORTUL TRIMITERILOR POȘTALE(a) Mărfuri care pot fi admise13. StandardImportul de mărfuri în trimiteri poștale este autorizat, fie că aceste mărfuri sunt destinate a fi vămuite pentru a fi eliberate pentru consum, fie că acestea sunt plasate sub un alt regim vamal.(b) Prezentarea la autoritățile vamale14. StandardAutoritățile vamale stabilesc trimiterile poștale importate care trebuie să le fie prezentate pentru controlul vamal.NotăÎn cadrul sistemului numit "de vămuire a documentelor" utilizat în unele țări pentru coletele poștale, doar documentele și nu trimiterile propriu-zise sunt supuse în primul rând vămii. Vama le indică atunci autorităților poștale trimiterile care trebuie să-i fie prezentate pentru control.15. Practică recomandatăAutoritățile vamale nu ar trebui, în general, să solicite prezentarea trimiterilor poștei de scrisori importate care aparțin următoarelor categorii:(i) cărți poștale și scrisori conținând doar mesaje personale;(ii) cecograme;(iii) imprimate care nu sunt pasibile de drepturi și taxe la import.16. StandardAtunci când trimiterile poștale importate sunt prezentate la vamă, aceasta nu solicită decât documentele indispensabile vămuirii.Note1. Documentele respective pot să varieze în funcție de natura trimiterii, de conținutul său, de valoarea sa etc. De obicei, va fi vorba în special de formularele de declarație vamală C 1 sau C 2/CP 3, după caz, precum și de buletinul de expediere CP 2, în cazul coletelor poștale și de certificate de origine, de facturi etc., eventual necesare.2. Pot fi utilizate mai multe metode pentru a transmite formularul de declarație vamală C 2/CP 3. Acest formular poate într-adevăr să fie anexat la buletinul de expediere sau să fie lipit pe trimitere, să-i fie atașat sau să fie pus în interior în cazul în care țara de destinație cere acest lucru. De asemenea, el poate fi expediat separat, atunci când au fost adoptate dispoziții particulare în acest scop în conformitate cu un acord.17. StandardAtunci când formularul de declarație vamală C 2/CP 3 este prevăzut la importul trimiterilor poștale, autoritățile vamale nu cer decât un singur exemplar.(c) Vămuirea la prezentarea formularelor de declarație vamală C 1 și C 2/CP 3 sau a unei declarații de mărfuri18. Practică recomandatăAtunci când toate informațiile cerute de autoritățile vamale figurează pe formularul de declarație vamală C 1 sau C 2/CP 3 corespunzător și pe documentele justificative, trimiterile poștale ar trebui să fie vămuite la prezentarea acestor documente, fără să fie cerută o declarație de mărfuri distinctă, cu excepția cazului în care este vorba de trimiteri comerciale cu o valoare mai mare decât suma fixată de legislația națională și de mărfurile destinate a fi plasate sub un alt regim vamal decât eliberarea pentru consum.19. StandardÎn cazul în care mărfurile conținute în trimiteri poștale trebuie să fie vămuite sub un alt regim vamal decât eliberarea pentru consum, o declarație de mărfuri este prezentată pe formularul prevăzut pentru regimul vamal respectiv și în numărul de exemplare necesar; celelalte formalități aferente acestui regim sunt, de asemenea, obligatorii.NotăDeclarația de mărfuri poate fi un document național sau un document internațional, ca de exemplu carnetul ATA.20. StandardAtunci când este cerută o declarație de mărfuri pentru trimiterile poștale care trebuie eliberate pentru consum, formularul de declarație care trebuie utilizat este conform cu modelul oficial prevăzut de autoritățile competente, celelalte formalități aferente acestui regim fiind, de asemenea, obligatorii.Note1. Formularul de declarație de mărfuri pentru eliberarea pentru consum poate fi același cu cel care este prevăzut pentru importurile efectuate prin alte mijloace sau poate fi vorba de un formular special conceput pentru importurile pe cale poștală.2. Declarația de mărfuri poate fi întocmită de autoritățile poștale, de destinatar sau de un reprezentant autorizat în acest scop.(d) Verificarea trimiterilor poștale21. StandardAutoritățile vamale nu verifică sistematic toate trimiterile poștale importate, ci procedează numai la verificări prin sondaj sau prin selecție.22. Practică recomandatăÎn cazurile în care autoritățile vamale recurg la dreptul lor de a verifica trimiterile poștale la import, ele ar trebui să limiteze această verificare la măsurile considerate necesare pentru a asigura respectarea actelor cu putere de lege și a normelor administrative pe care vama are obligația să le aplice.(e) Lichidarea și încasarea drepturilor și taxelor la import23. Practică recomandatăMărfurilor importate în vederea eliberării pentru consum, în trimiteri poștale, ar trebui să li se aplice un sistem de taxare forfetară, cu condiția să nu fie vorba de un import de natură comercială și ca valoarea globală a mărfurilor să nu depășească o sumă care nu ar trebui să fie mai mică de 100 de dolari SUA. Sistemul taxare forfetară:- ar trebui să cuprindă rate care să acopere toate categoriile de drepturi și taxe la import;- nu ar trebui să priveze mărfurile de beneficiul facilităților de admitere cu scutire de drepturi vamale care ar putea să le fie aplicate în conformitate cu alte dispoziții;- ar trebui să lase posibilitatea impunerii mărfurilor, în cazul în care destinatarul este prezent la vămuire și cere acest lucru, aplicând ratele drepturilor și taxelor la import în mod normal exigibile, autoritățile vamale putând, cu toate acestea, în acest caz, să ceară ca toate mărfurile pasibile de drepturi și taxe la import să fie taxate în acest fel și- nu ar trebui să excludă posibilitatea, pentru autoritățile vamale, de a fixa rate speciale pentru mărfurile cu taxare superioară sau chiar de a exclude anumite mărfuri de la beneficiul taxării forfetare.NotăUn import este, în general, considerat ca nefiind de natură comercială atunci când este ocazional și se referă exclusiv la mărfuri destinate a fi utilizate sau consumate personal de către destinatar sau familia sa și a căror natură sau cantitate nu sugerează că sunt importate în scopuri comerciale.24. Practică recomandatăAdmiterea cu scutire de drepturi și taxe la import ar trebui să fie acordată pentru trimiterile care constituie numai cadouri personale (cu excepția alcoolului, a băuturilor alcoolice și a tutunului) a căror valoare globală, stabilită pe baza prețurilor cu amănuntul practicate în țările de expediere, nu depășește 30 de drepturi speciale de tragere. Atunci când mai multe transporturi sunt expediate simultan de către același expeditor către același destinatar, valoarea totală a acestor transporturi constituie valoarea globală. Formalitățile necesare pentru a obține admiterea cu scutire de drepturi și taxe la import ar trebui să fie cât mai simple posibil. Aceste cadouri trebuie să poată fi admise cu scutirea de interdicții sau restricții cu caracter economic.Note1. Un cadou este în general considerat cadou personal în cazul în care:(a) este expediat unei persoane particulare de către o altă persoană particulară rezidentă în străinătate sau în numele acesteia;(b) are un caracter ocazional și(c) cuprinde numai mărfuri destinate utilizării personale de către destinatar sau familia sa și este lipsit, datorită naturii sau cantității mărfurilor importate, de orice caracter comercial.2. Pentru a facilita vămuirea rapidă, la import, a trimiterilor care constituie cadouri, expeditorul indică în general pe formularul de declarație vamală C 1 sau C2/CP 3 că trimiterea constituie un cadou și specifică valoarea și conținutul său.25. Practică recomandatăAtunci când liberul de vamă a fost acordat pentru trimiteri poștale importate care îi sunt livrate destinatarului de către autoritățile poștale sau de către o întreprindere autorizată înainte de plata drepturilor și taxelor la import exigibile, autoritățile vamale trebuie să prevadă dispoziții cât mai simple posibil pentru recuperarea respectivelor drepturi și taxe.Note1. De obicei, autoritățile poștale recuperează drepturile și taxele la import de la destinatar în momentul livrării și efectuează periodic plata la vamă, de exemplu la sfârșitul trimestrului. Cu toate acestea, autoritățile poștale pot să achite la vamă drepturile și taxele la import în contul destinatarului atunci când o trimitere le este prezentată pentru a fi livrată.2. În conformitate cu dispozițiile cu caracter facultativ ale actelor Uniunii Poștale Universale, expeditorul unei trimiteri poștale poate, în anumite cazuri, să își asume toate cheltuielile, inclusiv drepturile și taxele la import cu care trimiterea este grevată la livrare.RAMBURSAREA SAU REMITEREA DREPTURILOR ȘI TAXELOR DE IMPORT26. StandardAtunci când trimiterile poștale nu sunt remise sau sunt refuzate de către destinatar, rambursarea sau remiterea drepturilor și taxelor la import se acordă, la cerere, pentru mărfurile care sunt conținute în ele, cu condiția ca aceste mărfuri să fie:(a) reexportate sau(b) în conformitate cu decizia autorităților vamale, distruse sau abandonate fără cheltuieli, în favoarea bugetului de stat.INFORMAȚII REFERITOARE LA FORMALITĂȚILE VAMALE APLICABILE TRAFICULUI POȘTAL27. StandardAutoritățile vamale procedează astfel încât orice persoană interesată să poată obține fără dificultate toate informațiile utile referitoare la formalitățile vamale aplicabile traficului poștal în țara sa.NotăAceste informații pot fi furnizate prin mijloacele la care recurge în mod normal vama sau prin intermediul serviciilor de informații ale autorităților poștale.--------------------------------------------------19941208Apendice la anexa IIRezerve formulate de Comunitate față de anexa F.4 la Convenția internațională pentru simplificarea și armonizarea regimurilor vamale1. Rezervă generală (observație de ordin general)Legislația comunitară nu cuprinde decât o parte a dispozițiilor din această anexă. Pentru domeniile nereglementate de legislația comunitară, statele membre formulează, după caz, propriile lor rezerve.2. Standardul 19Traficul poștal nu este reglementat de legislația comunitară referitoare la carnetul ATA.3. Practica recomandată 23Legislația comunitară nu prevede un sistem de taxare forfetară în ceea ce privește taxa pe valoarea adăugată și accizele.4. Practica recomandată 24Legislația comunitară prevede admiterea cu scutire de drepturi vamale a mărfurilor a căror valoare globală nu este mai mare de 45 ECU și care fac obiectul unor trimiteri mici fără caracter comercial expediate fără plată dintr-o țară terță de către o persoană particulară către o altă persoană particulară care se află pe teritoriul Comunității.În afară de restricțiile cantitative pentru tutun, alcool și băuturi alcoolice, legislația comunitară prevede următoarele cantități maxime pentru admiterea cu scutire de taxe sau de drepturi și taxe la import a produselor menționate în continuare și până la echivalentul cantităților menționate în dreptul fiecăreia dintre ele.Scutire de taxe:cafea: | 500 de grame |sau | |extract și esență de cafea: | 200 de grame; |ceai: | 100 de grame |sau | |extract și esență de ceai: | 40 de grame, |drepturi și taxeparfumuri: | 50 de grame |sau | |apă de toaletă: | 0,25 litri. |5. Standardul 26Legislația comunitară prevede renunțarea la mărfuri în favoarea bugetului de stat în cazul în care această posibilitate este prevăzută de legislația statelor membre.Cu toate acestea, ea prevede că, în ceea ce privește admiterea temporară, renunțarea în favoarea bugetului de stat, în cazuri excepționale justificate corespunzător, este posibilă cu acordul autorităților vamale.Procedurile de rambursare sau de remitere a drepturilor de accize sunt de competența statelor membre ale Comunității Europene.--------------------------------------------------


title: 2012/361/PESC: Decizia Atalanta/2/2012 a Comitetului politic și de securitate din 3 iulie 2012 privind numirea unui comandant al forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în vederea unei contribuții la descurajarea, prevenirea și reprimarea actelor de piraterie și de jaf armat din largul coastelor Somaliei (Atalanta)

text:
               6.7.2012

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 176/64

         DECIZIA ATALANTA/2/2012 A COMITETULUI POLITIC ȘI DE SECURITATE
   din 3 iulie 2012
   privind numirea unui comandant al forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în vederea unei contribuții la descurajarea, prevenirea și reprimarea actelor de piraterie și de jaf armat din largul coastelor Somaliei (Atalanta)
   (2012/361/PESC)
   COMITETUL POLITIC ȘI DE SECURITATE,
   având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 38,
   având în vedere Acțiunea comună 2008/851/PESC a Consiliului din 10 noiembrie 2008 privind operația militară a Uniunii Europene în vederea unei contribuții la descurajarea, prevenirea și reprimarea actelor de piraterie și de jaf armat din largul coastelor Somaliei (1) (Atalanta), în special articolul 6,
   întrucât:

               (1)

               În temeiul articolului 6 alineatul (1) din Acțiunea comună 2008/851/PESC, Consiliul a autorizat Comitetul politic și de securitate (COPS) să adopte decizii privind numirea comandantului forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în vederea unei contribuții la descurajarea, prevenirea și reprimarea actelor de piraterie și de jaf armat din largul coastelor Somaliei („comandantul forței UE”).

               (2)

               La 25 mai 2012, COPS a adoptat Decizia Atalanta/1/2012 (2) privind numirea contraamiralului Jean-Baptiste DUPUIS în calitate de comandant al forței UE.

               (3)

               Comandantul operației UE a recomandat numirea contraamiralului Enrico CREDENDINO în calitate de nou comandant al forței UE.

               (4)

               Comitetul militar al UE sprijină această recomandare.

               (5)

               În conformitate cu articolul 5 din Protocolul (nr. 22) privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la elaborarea și la punerea în aplicare a deciziilor și a acțiunilor Uniunii care au implicații în domeniul apărării,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Contraamiralul Enrico CREDENDINO este numit comandant al forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în vederea unei contribuții la descurajarea, prevenirea și reprimarea actelor de piraterie și de jaf armat din largul coastelor Somaliei.
   Articolul 2
   Prezenta decizie intră în vigoare la 6 august 2012.

      Adoptată la Bruxelles, 3 iulie 2012.

            Pentru Comitetul politic și de securitate

            Președintele

         O. SKOOG

      (1)  JO L 301, 12.11.2008, p. 33.

      (2)  JO L 142, 1.6.2012, p. 35.


title: Decizia Parlamentului European din 23 aprilie 2009 privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului Agenției Europene de Mediu aferent exercițiului financiar 2007

text:
               26.9.2009

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 255/180

         DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN
   din 23 aprilie 2009
   privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului Agenției Europene de Mediu aferent exercițiului financiar 2007
   (2009/673/CE)
   PARLAMENTUL EUROPEAN,

               —

               având în vedere conturile anuale finale ale Agenției Europene de Mediu pentru exercițiul financiar 2007 (1),

               —

               având în vedere raportul Curții de Conturi privind conturile anuale finale ale Agenției Europene de Mediu pentru exercițiul financiar 2007, însoțit de răspunsurile agenției (2),

               —

               având în vedere Recomandarea Consiliului din 10 februarie 2009 (5588/2009 – C6-0060/2009),

               —

               având în vedere Tratatul CE, în special articolul 276,

               —

               având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (3), în special articolul 185,

               —

               având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 1210/90 al Consiliului din 7 mai 1990 privind crearea Agenției Europene de Mediu și a Rețelei europene de informare și observare pentru mediu (4), în special articolul 13,

               —

               având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2343/2002 al Comisiei din 19 noiembrie 2002 privind Regulamentul financiar cadru pentru organismele menționate la articolul 185 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 (5), în special articolul 94,

               —

               având în vedere articolul 71 și anexa V la Regulamentul său de procedură,

               —

               având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A6-0171/2009),

               1.

               acordă directorului Agenției Europene de Mediu descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului agenției aferent exercițiului financiar 2007;

               2.

               își prezintă observațiile în cadrul rezoluției de mai jos;

               3.

               încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie împreună cu rezoluția Parlamentului, ca parte integrantă a acesteia, directorului executiv al Agenției Europene de Mediu, Consiliului, Comisiei și Curții de Conturi și de a asigura publicarea acestora în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (seria L).

            Preşedintele

         Hans-Gert PÖTTERING

            Secretarul General

         Klaus WELLE

      (1)  JO C 278, 31.10.2008, p. 4.

      (2)  JO C 311, 5.12.2008, p. 64.

      (3)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

      (4)  JO L 120, 11.5.1990, p. 1.

      (5)  JO L 357, 31.12.2002, p. 72.
   REZOLUȚIA PARLAMENTULUI EUROPEAN
   din 23 aprilie 2009
   conținând observațiile care fac parte integrantă din decizia privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului Agenției Europene de Mediu aferent exercițiului financiar 2007
   PARLAMENTUL EUROPEAN,

               —

               având în vedere conturile anuale finale ale Agenției Europene de Mediu pentru exercițiul financiar 2007 (1),

               —

               având în vedere raportul Curții de Conturi privind conturile anuale finale ale Agenției Europene de Mediu pentru exercițiul financiar 2007, însoțit de răspunsurile agenției (2),

               —

               având în vedere Recomandarea Consiliului din 10 februarie 2009 (5588/2009 – C6-0060/2009),

               —

               având în vedere Tratatul CE, în special articolul 276,

               —

               având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (3), în special articolul 185,

               —

               având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 1210/90 al Consiliului din 7 mai 1990 privind crearea Agenției Europene de Mediu și a Rețelei europene de informare și observare pentru mediu (4), în special articolul 13,

               —

               având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2343/2002 al Comisiei din 19 noiembrie 2002 privind Regulamentul financiar cadru pentru organismele menționate la articolul 185 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 (5), în special articolul 94,

               —

               având în vedere articolul 71 și anexa V la Regulamentul său de procedură,

               —

               având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A6-0171/2009),

               A.

               întrucât Curtea de Conturi (CCE) a declarat că a obținut asigurări rezonabile cu privire la fiabilitatea conturilor anuale pentru exercițiul financiar 2007 și cu privire la legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente;

               B.

               întrucât, la 22 aprilie 2008, Parlamentul a acordat directorului executiv al Agenției Europene de Mediu descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului agenției aferent exercițiului financiar 2006 (6), iar în rezoluția sa care însoțea decizia de descărcare de gestiune, inter alia, observa că, potrivit raportului anual al agenției, o treime din personal aparține unei singure naționalități și că obiectivul agenției (precizat în raportul anual) era de a ameliora echilibrul și diversitatea personalului angajat,

               1.

               consideră că Agenția Europeană de Mediu (agenția) este o sursă de reglementări de mediu importante pentru toate instituțiile și politicile UE; constată cu satisfacție că AEM a fost în măsură să coordoneze Rețeaua europeană de informare și observare pentru mediu și să ajute instituțiile UE și statele membre să îmbunătățească nivelul de cunoaștere a informațiilor și datelor despre mediu;

               2.

               încurajează agenția să își continue eforturile pentru dezvoltarea în continuare a metodelor sale de comunicare pentru a atrage o acoperire media mai vastă a concluziilor sale, alimentând astfel dezbaterea publică asupra unor aspecte de mediu importante, cum ar fi schimbările climatice, biodiversitatea și gestionarea resurselor naturale;

               3.

               subliniază faptul că impactul programelor de mediu este adesea redus de absența unei evaluări a impactului asupra mediului al altor dispoziții legislative și programe comunitare; consideră că agenția ar putea oferi sprijin pentru procesul de elaborare a politicilor, intensificându-și activitatea în domeniul evaluării impactului asupra mediului;

               4.

               subliniază rolul agenției în evaluarea aplicării legislației UE în domeniul mediului atât în cadrul UE, cât și în potențialele state membre;

               5.

               salută inițiativa agenției de a compensa impactul asupra climei al zborurilor efectuate de personalul agenției în misiuni și de participanții la activitățile sale;

         Proceduri de recrutare

               6.

               ia act de rezultatele auditului CCE conform cărora două proceduri de recrutare nu au îndeplinit criteriile de transparență și nediscriminare, întrucât anumiți candidați care nu îndeplineau criteriile de selecție au fost luați în considerare pentru evaluări ulterioare, iar criteriile pentru invitarea la interviu a celor mai buni candidați nu au fost justificate;

               7.

               ia act de răspunsul agenției, și anume că a inclus candidații care s-au apropiat cel mai mult de criteriile de selecție pentru a avea mai mulți candidați în concurs; solicită agenției să își respecte promisiunea de a republica postul în viitor în cazul unor situații similare;

               8.

               ia act de promisiunea agenției de a justifica mai bine selecția candidaților de pe lista restrânsă;

         Proceduri de achiziții publice

               9.

               constată că CCE a identificat două cazuri de atribuire directă a contractelor de servicii, cu o valoare totală aproximativă de 26 000 EUR, care nu sunt conforme cu Regulamentul financiar;

               10.

               consideră nesatisfăcător răspunsul agenției conform căruia aceste contracte au fost atribuite datorită beneficiilor semnificative pentru agenție, iar caracterul unic al acestor situații a fost justificat suficient;

               11.

               ia act, de asemenea, de cazul constatat de CCE, cu o valoare aproximativă de 215 000 EUR, al unui anumit contract de servicii neconform cu termenii contractului-cadru, lucru care a ridicat îndoieli cu privire la transparența procedurii;

               12.

               ia act de răspunsul agenției conform căruia acest caz vizează sistemele informatice, iar comanda inițială a fost mărită în momentul în care a devenit necesară mărirea capacității de stocare și a serverului; ia act de răspunsul conform căruia, pe viitor, achizițiile substanțiale din domeniul informatic vor face obiectul unei proceduri de ofertare;

               13.

               invită agenția să asigure respectarea integrală a normelor privind achizițiile publice;

         Deficiențe în gestionarea acordurilor de subvenționare cu centrele tematice europene

               14.

               ia act de afirmația CCE conform căreia agenția a realizat numai verificări limitate referitoare la plățile efectuate centrelor tematice europene în temeiul acordurilor de subvenționare;

               15.

               este mulțumit de răspunsul agenției referitor la introducerea unor noi proceduri de control în conformitate cu observațiile CCE, proceduri care includ vizite de verificare și alte verificări detaliate înainte de efectuarea plăților finale; constată că agenția a efectuat patru vizite de verificare în legătură cu subvențiile din 2007;

               16.

               ia act de constatarea CCE conform căreia acordurile de subvenționare dintre agenție și centrele tematice europene prevăd o rată forfetară de 20 % din cheltuielile directe alocată pentru finanțarea costurilor indirecte (cheltuieli generale), în timp ce normele de aplicare a Regulamentului financiar limitează această rată la 7 %; observă că, în conformitate cu normele, această limită maximă poate fi depășită numai pe baza unei decizii motivate a agenției; constată că agenția nu a luat însă nicio astfel de decizie;

               17.

               ia act de constatarea CCE conform căreia, dacă rata de 7 % ar fi fost aplicată, suma plătită în 2007 ar fi fost mai mică cu 300 000 EUR;

               18.

               ia act de faptul că agenția recunoaște că nu a adoptat decizia motivată necesară, dar afirmă că, înainte de încheierea acordurilor, rata forfetară a fost examinată cu o atenție deosebită și a fost luată în calcul în mod expres de agenție la pregătirea specificațiilor procedurii;

               19.

               ia act de angajamentul agenției că va asigura adoptarea unei asemenea decizii motivate de către consiliul său de administrație în cazul procedurilor viitoare referitoare la centrele tematice europene, care urmează să se desfășoare în 2009/2010;

         Măsurile luate ca urmare a procedurilor anterioare de descărcare de gestiune

               20.

               reamintește cererea sa exprimată în Rezoluția care însoțește decizia de descărcare de gestiune pentru exercițiul financiar 2005 (7) ca, înainte de 1 ianuarie 2010 și apoi din cinci în cinci ani, agenția să solicite o evaluare externă independentă a realizărilor sale pe baza regulamentului său de instituire și a programului de lucru stabilit de consiliul de administrație;

               21.

               constată, conform informațiilor furnizate în raportul său anual, că agenția așteaptă rezultatele unei evaluări externe independente a impactului și eficacității strategiei sale pe cinci ani 2004-2008;

               22.

               invită agenția să informeze autoritatea care acordă descărcarea de gestiune cu privire la rezultatele evaluării externe imediat ce acestea vor fi disponibile;

               23.

               regretă că, potrivit datelor furnizate în raportul anual al agenției, situația privind echilibrul și diversitatea personalului nu s-a îmbunătățit semnificativ în 2007, întrucât o treime din personal aparține unei singure naționalități;

               24.

               invită agenția să își intensifice eforturile pentru a îmbunătăți echilibrul și diversitatea personalului;

               25.

               pentru alte observații, cu caracter orizontal, care însoțesc decizia privind descărcarea de gestiune, face trimitere la Rezoluția sa din 23 aprilie 2009 referitoare la gestiunea financiară și controlul agențiilor europene (8).

      (1)  JO C 278, 31.10.2008, p. 4.

      (2)  JO C 311, 5.12.2008, p. 64.

      (3)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

      (4)  JO L 120, 11.5.1990, p. 1.

      (5)  JO L 357, 31.12.2002, p. 72.

      (6)  JO L 88, 31.3.2009, p. 159.

      (7)  JO L 187, 15.7.2008, p. 107.

      (8)  A se vedea pagina 206 din prezentul Jurnal Oficial.


               17.10.2017

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 349/115

         P8_TA(2015)0357
   Desemnarea directorului executiv al FEIS
   Decizia Parlamentului European din 14 octombrie 2015 privind propunerea de numire a directorului executiv al Fondului european pentru investiții strategice (C8-0304/2015 – 2015/0901(NLE))
   (Aprobare)
   (2017/C 349/34)

      Parlamentul European,

               —

               având în vedere propunerea comitetului director al Fondului european pentru investiții strategice (FEIS) din 2 octombrie 2015 privind numirea directorului executiv al acestuia (C8-0304/2015),

               —

               având în vedere articolul 7 alineatul (6) din Regulamentul (UE) 2015/1017 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 iunie 2015 privind Fondul european pentru investiții strategice, Platforma europeană de consiliere în materie de investiții și Portalul european de proiecte de investiții și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1291/2013 și (UE) nr. 1316/2013 – Fondul european pentru investiții strategice (1),

               —

               având în vedere Regulamentul său de procedură,

               —

               având în vedere deliberările comune ale Comisiei pentru bugete și ale Comisiei pentru afaceri economice și monetare, desfășurate în conformitate cu articolul 55 din Regulamentul de procedură,

               —

               având în vedere raportul Comisiei pentru bugete și al Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0292/2015),

               A.

               întrucât la articolul 7 alineatul (6) din Regulamentul (UE) 2015/1017 se prevede că directorul executiv și directorul executiv adjunct ai FEIS trebuie să fie numiți de BEI în urma aprobării de către Parlamentul European și a unui proces de selecție deschis și transparent desfășurat în conformitate cu procedurile Banca Europeană de Investiții (BEI), în timpul căruia Parlamentul European trebuie să fie informat în mod corespunzător și fără întârzieri cu privire la toate etapele procesului;

               B.

               întrucât, la 2 octombrie 2015, comitetul director al FEIS a adoptat o propunere privind numirea directorului executiv și a directorului executiv adjunct ai FEIS și a transmis propunerea în cauză Parlamentului European;

               C.

               întrucât, la 13 octombrie 2015, Comisia pentru bugete și Comisia pentru afaceri economice și monetare au organizat o audiere cu Wilhelm Molterer, candidatul propus pentru funcția de director executiv al FEIS, în cadrul căreia acesta a ținut o prezentare de deschidere, iar apoi a răspuns la întrebările adresate de membrii celor două comisii,

               1.

               aprobă numirea lui Wilhelm Molterer în funcția de director executiv al FEIS;

               2.

               încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului, Comisiei, Băncii Europene de Investiții, precum și guvernelor statelor membre.

      (1)  JO L 169, 1.7.2015, p. 1.


title: Decizia (UE) 2015/287 a Băncii Centrale Europene din 31 decembrie 2014 privind vărsarea capitalului, transferul activelor din rezervele valutare și contribuțiile la rezervele și provizioanele Băncii Centrale Europene din partea Lietuvos bankas (BCE/2014/61)

text:
               21.2.2015

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 50/44

         DECIZIA (UE) 2015/287 A BĂNCII CENTRALE EUROPENE
   din 31 decembrie 2014
   privind vărsarea capitalului, transferul activelor din rezervele valutare și contribuțiile la rezervele și provizioanele Băncii Centrale Europene din partea Lietuvos bankas (BCE/2014/61)
   CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,
   având în vedere statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolele 30.1, 30.3, 48.1 și 48.2,
   întrucât:

               (1)

               În temeiul articolului 1 din Decizia 2014/509/UE a Consiliului (1), în conformitate cu articolul 140 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Lituania îndeplinește condițiile necesare pentru adoptarea monedei euro, iar derogarea acordată Lituaniei în temeiul articolului 4 din Actul de aderare din 2003 (2) se abrogă de la 1 ianuarie 2015.

               (2)

               Articolul 48.1 din Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene (denumit în continuare „Statutul SEBC”) prevede că banca centrală națională (BCN) a unui stat membru a cărui derogare a fost abrogată trebuie să verse cota subscrisă la capitalul Băncii Centrale Europene (BCE) în aceeași proporție ca și BCN ale celorlalte state membre a căror monedă este euro. BCN ale statelor membre existente a căror monedă este euro au vărsat integral cotele ce le revin din capitalul subscris al BCE (3). Ponderea care revine Lietuvos bankas în grila de repartiție pentru capitalul BCE este de 0,4132 %, în conformitate cu articolul 2 din Decizia BCE/2013/28 (4). Lietuvos bankas a vărsat deja o parte din cota sa din capitalul subscris al BCE, în conformitate cu articolul 1 din Decizia BCE/2013/31 (5). Prin urmare, suma restantă este de 43 051 594,36 EUR, care rezultă din înmulțirea capitalului subscris al BCE (10 825 007 069,61 EUR) cu ponderea care revine Lietuvos bankas în grila de repartiție pentru capitalul BCE (0,4132 %), minus partea din cota sa din capitalul subscris al BCE care a fost deja vărsată.

               (3)

               Articolul 48.1, coroborat cu articolul 30.1 din Statutul SEBC, prevede că BCN a unui stat membru a cărui derogare a fost abrogată trebuie, de asemenea, să transfere către BCE active din rezervele valutare. În conformitate cu articolul 48.1 din Statutul SEBC, suma care trebuie transferată se stabilește înmulțind valoarea în euro, calculată la cursul de schimb în vigoare, a activelor din rezervele valutare care au fost deja transferate către BCE în conformitate cu articolul 30.1 din Statutul SEBC, cu raportul dintre numărul părților subscrise de BCN respectivă și numărul părților deja vărsate de BCN ale celorlalte state membre a căror monedă este euro. La stabilirea „activelor din rezervele valutare care au fost deja transferate către BCE în conformitate cu articolul 30.1” ar trebui să se țină seama în mod adecvat de precedentele ajustări ale grilei de repartiție pentru capitalul BCE (6) efectuate în temeiul articolului 29.3 din Statutul SEBC și de extinderile grilei de repartiție pentru capitalul BCE efectuate în temeiul articolului 48.3 din Statutul SEBC (7). În consecință, în conformitate cu Decizia BCE/2013/26 (8), echivalentul în euro al activelor din rezervele valutare care au fost deja transferate către BCE în conformitate cu articolul 30.1 din Statutul SEBC este de 338 656 541,82 EUR.

               (4)

               Activele din rezervele valutare care urmează a fi transferate de Lietuvos bankas ar trebui să fie în dolari SUA și în aur sau să fie exprimate în dolari SUA și în aur.

               (5)

               Articolul 30.3 din Statutul SEBC prevede că BCE trebuie să crediteze fiecărei BCN a unui stat membru a cărui monedă este euro o creanță echivalentă cu activele din rezervele valutare pe care le-a transferat către BCE. Dispozițiile privind valoarea nominală și remunerarea creanțelor care au fost deja creditate BCN ale statelor membre a căror monedă este euro (9) ar trebui, de asemenea, să se aplice și valorii nominale și remunerării creanțelor Lietuvos bankas.

               (6)

               Articolul 48.2 din Statutul SEBC prevede că BCN a unui stat membru a cărui derogare a fost abrogată trebuie să contribuie la rezervele BCE, la provizioanele echivalente rezervelor și la suma care mai trebuie afectată rezervelor și provizioanelor care corespund soldului contului de profit și pierdere de la data de 31 decembrie a anului anterior abrogării derogării. Valoarea acestei contribuții se determină în conformitate cu articolul 48.2 din Statutul SEBC.

               (7)

               Prin analogie cu articolul 3.5 din Regulamentul de procedură al Băncii Centrale Europene (10), Guvernatorul Lietuvos bankas a avut posibilitatea să formuleze observații cu privire la prezenta decizie înainte de adoptarea acesteia,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Definiții
   În sensul prezentei decizii:

               (a)

               „active din rezervele valutare” înseamnă aur sau dolari SUA;

               (b)

               „aur” înseamnă uncii troy de aur fin sub formă de lingouri London Good Delivery, conform specificațiilor London Bullion Market Association;

               (c)

               „dolar SUA” înseamnă moneda legală a Statelor Unite.

         Articolul 2
   Valoarea și forma capitalului vărsat
   (1)   Cu aplicare de la 1 ianuarie 2015, Lietuvos bankas varsă partea rămasă din cota sa din capitalul subscris al BCE, care corespunde sumei de 43 051 594,36 EUR.
   (2)   La 2 ianuarie 2015 Lietuvos bankas plătește către BCE suma prevăzută la alineatul (1), prin intermediul unui transfer separat prin sistemul transeuropean automat de transfer rapid cu decontare pe bază brută în timp real (TARGET2).
   (3)   La 2 ianuarie 2015 Lietuvos bankas plătește către BCE, printr-un transfer TARGET2 separat, dobânzile acumulate la 1 ianuarie 2015 aferente sumei datorate BCE în conformitate cu alineatul (2). Această dobândă se calculează zilnic, prin utilizarea metodei de calcul „număr de zile/360”, la o rată egală cu rata dobânzii marginale utilizată de Eurosistem în cea mai recentă operațiune principală de refinanțare.
   Articolul 3
   Transferul activelor din rezervele valutare
   (1)   Începând cu 1 ianuarie 2015, în conformitate cu prezentul articol și cu măsurile adoptate în temeiul acestuia, Lietuvos bankas transferă către BCE active din rezervele valutare echivalente cu 338 656 541,82 EUR, după cum urmează:

               Echivalentul în euro al dolarilor SUA sub formă de numerar

               Echivalentul în euro al aurului

               Total, exprimat în euro

               287 858 060,55

               50 798 481,27

               338 656 541,82

         (2)   Sumele reprezentând echivalentul în euro al activelor din rezervele valutare ce urmează să fie transferate de Lietuvos bankas în temeiul alineatului (1) se calculează pe baza cursului de schimb între euro și dolarul SUA stabilit ca urmare a procedurii de consultare scrisă cu durata de 24 de ore din data de 31 decembrie 2014 desfășurată între Eurosistem și Lietuvos bankas și, în ceea ce privește aurul, pe baza prețului în dolari SUA pe uncie troy de aur fin stabilit în cadrul ședinței de stabilire a prețului aurului de la Londra, la ora 10:30 a.m. ora Londrei, în data de 31 decembrie 2014.
   (3)   BCE confirmă Lietuvos bankas în cel mai scurt timp posibil sumele calculate în conformitate cu alineatul (2).
   (4)   În conformitate cu alineatul (1), Lietuvos bankas transferă către BCE o sumă de dolari SUA sub formă de numerar echivalentă sumei de euro stabilite în tabelul de la alineatul (1).
   (5)   Transferul sumei de dolari SUA sub formă de numerar echivalentă sumei de euro stabilite în tabelul de la alineatul (1) se realizează în conturile indicate de BCE. Data decontării pentru suma de dolari SUA sub formă de numerar ce trebuie transferată către BCE este 5 ianuarie 2015. Lietuvos bankas emite instrucțiunile pentru efectuarea acestui transfer către BCE.
   (6)   Valoarea aurului pe care Lietuvos bankas îl transferă către BCE în conformitate cu alineatul (1) este cât se poate de apropiată, dar nu mai mare, de suma de 50 798 481,27 EUR.
   (7)   Lietuvos bankas transferă aurul prevăzut la alineatul (1) în formă neinvestită către conturile și locațiile indicate de BCE. Data decontării pentru aurul ce trebuie transferat către BCE este 5 ianuarie 2015. Lietuvos bankas emite instrucțiunile pentru efectuarea acestui transfer către BCE.
   (8)   Dacă Lietuvos bankas transferă către BCE aur cu o valoare mai mică decât suma prevăzută la alineatul (1), la 5 ianuarie 2015 aceasta transferă o sumă de dolari SUA sub formă de numerar echivalentă cu restul rămas de transferat către un cont al BCE indicat de BCE. Aceste sume de dolari SUA sub formă de numerar nu fac parte din activele din rezervele valutare pe care Lietuvos bankas le transferă către BCE în conformitate cu alineatul (4).
   (9)   Eventuala diferență dintre suma totală, exprimată în euro, prevăzută la alineatul (1) și suma prevăzută la articolul 4 alineatul (1) se decontează în conformitate cu prevederile Acordului din 31 decembrie 2014 dintre Lietuvos bankas și Banca Centrală Europeană privind creanța creditată Lietuvos bankas de către Banca Centrală Europeană în temeiul articolului 30.3 din Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene (11).
   Articolul 4
   Valoarea nominală, remunerarea și scadența creanței echivalente contribuției
   (1)   Începând cu 1 ianuarie 2015 și în conformitate cu dispozițiile articolului 3 privind data decontării transferurilor de active din rezervele valutare, BCE creditează Lietuvos bankas o creanță exprimată în euro, echivalentă cu suma totală exprimată în euro a contribuției acesteia cu active din rezervele valutare. Această creanță este de 239 453 709,58 EUR.
   (2)   Creanța creditată Lietuvos bankas de către BCE se remunerează începând de la data decontării. Dobânzile acumulate se calculează zilnic, prin utilizarea metodei de calcul „număr de zile/360” la o rată echivalentă cu 85 % din rata dobânzii marginale utilizată de Eurosistem în cea mai recentă operațiune principală de refinanțare.
   (3)   Dobânzile acumulate calculate în conformitate cu alineatul (2) sunt vărsate către Lietuvos bankas la sfârșitul fiecărui exercițiu financiar. BCE informează trimestrial Lietuvos bankas cu privire la sumele cumulate.
   (4)   Creanța nu poate fi răscumpărată.
   Articolul 5
   Contribuțiile la rezervele și provizioanele BCE
   (1)   Începând cu 1 ianuarie 2015, Lietuvos bankas contribuie la rezervele BCE, la provizioanele echivalente rezervelor și la suma care mai trebuie afectată rezervelor și provizioanelor care corespund soldului contului de profit și pierdere la 31 decembrie 2014.
   (2)   Suma cu care Lietuvos bankas trebuie să contribuie este determinată în conformitate cu articolul 48.2 din Statutul SEBC. Trimiterile din cuprinsul articolului 48.2 la „numărul părților subscrise de către banca centrală respectivă” și „numărul părților deja vărsate de către celelalte bănci centrale” se referă la ponderile în grila de repartiție pentru capitalul BCE ale Lietuvos bankas și, respectiv, ale BCN ale celorlalte state membre a căror monedă este euro, în conformitate cu Decizia BCE/2013/26.
   (3)   În sensul alineatului (1), „rezervele BCE” și „provizioanele echivalente rezervelor” includ fondul general de rezervă al BCE, soldurile conturilor de reevaluare și provizioanele pentru riscul valutar, riscul ratei dobânzii, riscul de credit, riscul prețului pieței și riscul privind prețul aurului.
   (4)   Cel mai târziu în prima zi lucrătoare de după aprobarea de către Consiliul Guvernatorilor a conturilor anuale ale BCE pentru anul 2014, BCE calculează și confirmă pentru Lietuvos bankas suma cu care aceasta trebuie să contribuie în conformitate cu alineatul (1).
   (5)   În a doua zi lucrătoare după aprobarea de către Consiliul guvernatorilor a conturilor anuale ale BCE pentru anul 2014, Lietuvos bankas, prin intermediul TARGET2, varsă către BCE:

               (a)

               suma datorată BCE calculată în temeiul alineatului (4), minus sumele transferate în plus față de creanța prevăzută la articolul 4 alineatul (1) la datele de decontare stabilite la articolul 3 alineatele (5) și (7) („plată în avans a contribuției”), dacă este cazul; și

               (b)

               dobânda acumulată în perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2015 și data vărsării sumei datorate către BCE, pentru suma respectivă, calculată în temeiul alineatului (4), minus orice plată în avans a contribuției.

         (6)   Dobânzile acumulate în temeiul alineatului (5) litera (b) se calculează zilnic, prin utilizarea metodei de calcul „număr de zile/360”, la o rată egală cu rata dobânzii marginale utilizată de Eurosistem în cea mai recentă operațiune principală de refinanțare.
   Articolul 6
   Competențe
   (1)   În măsura în care este necesar, Comitetul executiv al BCE emite instrucțiuni către Lietuvos bankas pentru clarificarea și aplicarea dispozițiilor prezentei decizii și pentru a stabili soluțiile corespunzătoare oricărei probleme care ar putea apărea.
   (2)   Orice instrucțiune emisă de Comitetul executiv în temeiul alineatului (1) este notificată cu promptitudine Consiliului guvernatorilor, iar Comitetul executiv se conformează oricărei decizii a Consiliului guvernatorilor.
   Articolul 7
   Dispoziție finală
   Prezenta decizie intră în vigoare la 1 ianuarie 2015.

      Adoptată la Frankfurt pe Main, 31 decembrie 2014.

            Președintele BCE

         Mario DRAGHI

      (1)  Decizia 2014/509/UE a Consiliului din 23 iulie 2014 privind adoptarea de către Lituania a monedei euro la 1 ianuarie 2015 (JO L 228, 31.7.2014, p. 29).

      (2)  Act privind condițiile de aderare a Republicii Cehe, Republicii Estonia, Republicii Cipru, Republicii Letonia, Republicii Lituania, Republicii Ungare, Republicii Malta, Republicii Polone, Republicii Slovenia și Republicii Slovace și adaptările tratatelor care stau la baza Uniunii Europene (JO L 236, 23.9.2003, p. 33).

      (3)  Decizia BCE/2013/30 din 29 august 2013 privind vărsarea capitalului Băncii Centrale Europene de către băncile centrale naționale ale statelor membre a căror monedă este euro (JO L 16, 21.1.2014, p. 61).

      (4)  Decizia BCE/2013/28 din 29 august 2013 privind cotele procentuale ale băncilor centrale naționale în grila de repartiție pentru subscrierea la capitalul Băncii Centrale Europene (JO L 16, 21.1.2014, p. 53).

      (5)  Decizia BCE/2013/31 din 30 august 2013 privind vărsarea capitalului Băncii Centrale Europene de către băncile centrale naționale din afara zonei euro (JO L 16, 21.1.2014, p. 63).

      (6)  A se vedea nota de subsol 4.

      (7)  Decizia BCE/2013/17 din 21 iunie 2013 privind cotele procentuale ale băncilor centrale naționale în grila de repartiție pentru subscrierea la capitalul Băncii Centrale Europene (JO L 187, 6.7.2013, p. 15).

      (8)  Decizia BCE/2013/26 din 29 august 2013 de stabilire a măsurilor necesare pentru contribuția la valoarea capitalului propriu acumulat al Băncii Centrale Europene și pentru ajustarea creanțelor băncilor centrale naționale echivalente activelor din rezervele valutare transferate (JO L 16, 21.1.2014, p. 47).

      (9)  În conformitate cu Orientarea BCE/2000/15 din 3 noiembrie 1998, astfel cum a fost modificată prin Orientarea din 16 noiembrie 2000 privind compoziția, evaluarea și modalitățile de transfer inițial ale activelor din rezervele valutare, precum și valoarea nominală și remunerarea creanțelor echivalente (JO L 336, 30.12.2000, p. 114).

      (10)  Decizia BCE/2004/2 din 19 februarie 2004 de adoptare a Regulamentul de procedură al Băncii Centrale Europene (JO L 80, 18.3.2004, p. 33).

      (11)  JO C 64, 21.2.2015, p. 5.