title: Decizia (UE) 2015/1987 a Consiliului din 5 octombrie 2015 privind încheierea Protocolului de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului între Comunitatea Europeană și Republica Guineea-Bissau

text:
               6.11.2015

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 290/1

         DECIZIA (UE) 2015/1987 A CONSILIULUI
   din 5 octombrie 2015
   privind încheierea Protocolului de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului între Comunitatea Europeană și Republica Guineea-Bissau
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 43 coroborat cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) și articolul 218 alineatul (7),
   având în vedere propunerea Comisiei Europene,
   având în vedere aprobarea Parlamentului European,
   întrucât:

               (1)

               La 17 martie 2008, Consiliul a aprobat, prin Regulamentul (CE) nr. 241/2008 (1), încheierea acordului de parteneriat în domeniul pescuitului între Comunitatea Europeană și Republica Guineea-Bissau (denumit în continuare „acordul”).

               (2)

               Uniunea și Republica Guineea-Bissau au negociat un nou protocol (denumit în continuare „protocolul”) care oferă navelor din Uniune posibilități de pescuit în apele asupra cărora Republica Guineea-Bissau își exercită suveranitatea sau jurisdicția în materie de pescuit.

               (3)

               Protocolul a fost semnat la 24 noiembrie 2014 în conformitate cu Decizia 2014/782/UE a Consiliului (2) și s-a aplicat cu titlu provizoriu de la data semnării sale.

               (4)

               Acordul instituie o comisie mixtă însărcinată cu controlul aplicării acordului. În plus, conform protocolului, comisia mixtă poate aproba anumite modificări ale protocolului. Pentru a facilita aprobarea modificărilor respective, este oportună împuternicirea Comisiei, sub rezerva îndeplinirii unor condiții specifice, în vederea aprobării modificărilor respective, conform unei proceduri simplificate.

               (5)

               Protocolul ar trebui să fie aprobat,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Protocolul de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului între Comunitatea Europeană și Republica Guineea-Bissau (denumit în continuare „protocolul”) se aprobă în numele Uniunii (3).
   Articolul 2
   Președintele Consiliului procedează, în numele Uniunii, la notificarea prevăzută la articolul 19 din protocol (4).
   Articolul 3
   În conformitate cu prevderile și condițiile stabilite în anexă, Comisia este împuternicită să aprobe, în numele Uniunii, modificările aduse protocolului în cadrul comisiei mixte.
   Articolul 4
   Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

      Adoptată la Luxemburg, 5 octombrie 2015.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         N. SCHMIT

      (1)  Regulamentul (CE) nr. 241/2008 al Consiliului din 17 martie 2008 privind încheierea acordului de parteneriat în domeniul pescuitului între Comunitatea Europeană și Republica Guineea-Bissau (JO L 75, 18.3.2008, p. 49).

      (2)  JO L 328, 13.11.2014, p. 1.

      (3)  Protocolul a fost publicat, împreună cu decizia privind semnarea, în JO L 328, 13.11.2014, p. 3.

      (4)  Data intrării în vigoare a protocolului va fi publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene de către Secretariatul General al Consiliului.

      ANEXĂ

         Sfera de competență conferită și procedura pentru stabilirea poziției Uniunii în cadrul comisiei mixte

                  1.

                  Comisia este autorizată să negocieze cu Republica Senegal și, după caz, sub rezerva respectării punctului 3 din prezenta anexă, să convină asupra unor modificări ale protocolului în ceea ce privește următoarele:

                              (a)

                              revizuirea posibilităților de pescuit și a contribuției financiare în conformitate cu articolele 6 și 7 din protocol;

                              (b)

                              decizia privind modalitățile sprijinului sectorial în conformitate cu articolul 3 din protocol;

                              (c)

                              specificațiile tehnice și procedurile care intră în sfera de competențe a comisiei mixte în conformitate cu anexa la protocol.

                  2.

                  În cadrul comisiei mixte instituite în temeiul acordului, Uniunea:

                              (a)

                              acționează în conformitate cu obiectivele pe care le urmărește în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului;

                              (b)

                              se conformează concluziilor Consiliului din 19 martie 2012 referitoare la Comunicarea Comisiei privind dimensiunea externă a politicii comune în domeniul pescuitului;

                              (c)

                              încurajează poziții care sunt compatibile cu normele pertinente adoptate de către organismele regionale de gestionare a pescuitului.

                  3.

                  Atunci când, cu ocazia unei reuniuni a comisiei mixte, se prevede adoptarea unei decizii cu privire la modificările protocolului menționate la punctul 1, se iau măsurile necesare pentru ca poziția care va fi exprimată în numele Uniunii să ia în considerare cele mai recente date statistice, biologice și alte informații relevante transmise Comisiei.
                  În acest scop și pe baza informațiilor respective, serviciile Comisiei transmit Consiliului sau grupurilor sale de pregătire, spre examinare și aprobare, cu suficient timp înaintea reuniunii în cauză a comisiei mixte, un document care prezintă în detaliu elementele specifice ale propunerii de poziție a Uniunii.
                  În ceea ce privește chestiunile menționate la punctul 1 litera (a), Consiliul aprobă poziția propusă a Uniunii cu majoritate calificată. În celelalte cazuri, poziția Uniunii propusă în documentul de pregătire este considerată aprobată, cu excepția cazului în care un anumit număr de state membre, echivalând cu o minoritate de blocare, formulează obiecții cu ocazia unei reuniuni a grupului de pregătire al Consiliului sau într-un termen de 20 de zile de la primirea documentului de pregătire, oricare dintre aceste date este mai recentă. În caz de obiecții, chestiunea respectivă este retrimisă Consiliului.
                  În cazul în care, în cadrul unor reuniuni ulterioare, inclusiv la fața locului, nu se poate ajunge la un acord astfel încât poziția Uniunii să ia în considerare noile elemente, chestiunea este transmisă Consiliului sau grupurilor sale de pregătire.

                  4.

                  Comisia este invitată să ia, în timp util, toate măsurile necesare pentru a asigura monitorizarea deciziei comisiei mixte, inclusiv, dacă este cazul, publicarea deciziei relevante în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și comunicarea oricărei propuneri necesare pentru punerea în aplicare a deciziei respective.


title: Decizia 2012/315/PESC a Consiliului din 19 decembrie 2011 privind semnarea și încheierea Acordului între Uniunea Europeană și Noua Zeelandă de instituire a cadrului de participare a Noii Zeelande la operațiile Uniunii Europene de gestionare a crizelor

text:
               21.6.2012

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 160/1

         DECIZIA 2012/315/PESC A CONSILIULUI
   din 19 decembrie 2011
   privind semnarea și încheierea Acordului între Uniunea Europeană și Noua Zeelandă de instituire a cadrului de participare a Noii Zeelande la operațiile Uniunii Europene de gestionare a crizelor
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 37, precum și Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 218 alineatele (5) și (6),
   având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (ÎR),
   întrucât:

               (1)

               Condițiile privind participarea unor state terțe la operațiile de gestionare a crizelor desfășurate de Uniunea Europeană ar trebui mai degrabă să fie prevăzute într-un acord de instituire a cadrului unei astfel de eventuale participări viitoare, decât să fie stabilite de la caz la caz pentru fiecare operație în cauză.

               (2)

               Ca urmare a adoptării de către Consiliu, la 26 aprilie 2010, a unei decizii de autorizare a începerii negocierilor, ÎR a negociat un acord între Uniunea Europeană și Noua Zeelandă de instituire a cadrului de participare a Noii Zeelande la operațiile Uniunii Europene de gestionare a crizelor (denumit în continuare „acordul“).

               (3)

               Acordul ar trebui să fie aprobat,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Prin prezenta decizie se aprobă, în numele Uniunii, Acordul între Uniunea Europeană și Noua Zeelandă de instituire a cadrului de participare a Noii Zeelande la operațiile Uniunii Europene de gestionare a crizelor.
   Textul acordului este atașat la prezenta decizie.
   Articolul 2
   Președintele Consiliului este autorizat să desemneze persoana sau persoanele împuternicite să semneze acordul prin care Uniunea își asumă obligații.
   Articolul 3
   Președintele Consiliului efectuează, în numele Uniunii, notificarea prevăzută la articolul 16 alineatul (1) din acord.
   Articolul 4
   Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

      Adoptată la Bruxelles, 19 decembrie 2011.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         M. KOROLEC

    ---documentbreak---

               21.6.2012

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 160/1

         TRADUCERE
   ACORD
   între Uniunea Europeană și Noua Zeelandă de instituire a cadrului de participare a Noii Zeelande la operațiile Uniunii Europene de gestionare a crizelor
   UNIUNEA EUROPEANĂ (UE),
   pe de o parte, și
   NOUA ZEELANDĂ
   pe de altă parte,
   denumite în continuare „părțile”,
   ÎNTRUCÂT:

               (1)

               Uniunea Europeană poate decide să acționeze în domeniul gestionării crizelor.

               (2)

               Uniunea Europeană va decide dacă, în cadrul unei operații UE de gestionare a crizelor, vor fi invitate să participe state terțe. Noua Zeelandă poate accepta invitația adresată de către Uniunea Europeană și poate să își ofere contribuția. În acest caz, Uniunea Europeană se va pronunța asupra acceptării contribuției propuse de Noua Zeelandă.

               (3)

               Condițiile privind participarea Noii Zeelande la operațiile UE de gestionare a crizelor ar trebui mai degrabă prevăzute într-un acord de instituire a cadrului unei eventuale astfel de participări viitoare, decât să fie stabilite de la caz la caz pentru fiecare operație în cauză.

               (4)

               Un asemenea acord nu ar trebui să aducă atingere autonomiei decizionale a Uniunii Europene și nici să prejudicieze caracterul individual al deciziilor adoptate de către Noua Zeelandă privind participarea la o operație UE de gestionare a crizelor.

               (5)

               Un asemenea acord nu ar trebui să abordeze decât operațiile UE de gestionare a crizelor și nu ar trebui să aducă atingere niciunui acord existent care reglementează participarea Noii Zeelande la o operație UE de gestionare a crizelor care a fost deja desfășurată,

         CONVIN DUPĂ CUM URMEAZĂ:
   SECȚIUNEA I

      DISPOZIȚII GENERALE

   Articolul 1
   Deciziile privind participarea
   (1)   Ca urmare a deciziei Uniunii Europene de a invita Noua Zeelandă să participe la o operație a UE de gestionare a crizelor și de îndată ce Noua Zeelandă decide să participe, Noua Zeelandă pune la dispoziția Uniunii Europene informații cu privire la contribuția pe care o propune.
   (2)   Uniunea Europeană furnizează Noii Zeelande, cât mai curând posibil, o indicație promptă privind contribuția probabilă la costurile comune ale operației pentru a asista Noua Zeelandă în formularea ofertei sale.
   (3)   Evaluarea de către Uniunea Europeană a contribuției propuse de Noua Zeelandă se desfășoară în consultare cu Noua Zeelandă.
   (4)   Uniunea Europeană informează Noua Zeelandă printr-o scrisoare, în timp util, cu privire la rezultatele evaluării, în vederea asigurării participării acesteia în conformitate cu dispozițiile prezentului acord.
   Articolul 2
   Cadrul
   (1)   Noua Zeelandă se asociază deciziei Consiliului în temeiul căreia Consiliul Uniunii Europene decide că UE va desfășura operația de gestionare a crizelor, precum și oricărei decizii în temeiul căreia Consiliul Uniunii Europene decide să prelungească operația UE de gestionare a crizelor, în conformitate cu dispozițiile prezentului acord și cu orice modalități necesare de punere în aplicare.
   (2)   Participarea Noii Zeelande la o operație a UE de gestionare a crizelor nu aduce atingere autonomiei decizionale a Uniunii Europene.
   (3)   Alineatul (1) nu aduce atingere dreptului Noii Zeelande de a se retrage dintr-o operație a UE de gestionare a crizelor dacă nu este de acord cu decizia menționată la respectivul alineat.
   Articolul 3
   Statutul personalului și al forțelor
   (1)   Statutul personalului detașat în cadrul unei operații a UE de gestionare civilă a crizelor și/sau al forțelor pe care Noua Zeelandă le pune la dispoziția unei operații a UE de gestionare militară a crizelor este reglementat de acordul privind statutul forțelor/al misiunii, dacă este disponibil, încheiat între Uniunea Europeană și statul sau statele în care se desfășoară operația.
   (2)   Statutul personalului detașat pe lângă sediul central sau elementele de comandă aflate în afara statului sau statelor în care se desfășoară operația UE de gestionare a crizelor este reglementat de acordurile între sediul central și elementele de comandă în cauză, pe de o parte, și Noua Zeelandă, pe de altă parte.
   (3)   Fără a aduce atingere acordului privind statutul forțelor/al misiunii menționat la alineatul (1) și sub rezerva oricărui acord bilateral sau multilateral în vigoare, în cazurile în care forțele din Noua Zeelandă operează la bordul unei nave sau aeronave a unui stat membru al UE, statul respectiv își exercită jurisdicția în conformitate cu legile și procedurile interne.
   (4)   Noii Zeelande îi revine responsabilitatea de a răspunde oricăror pretenții legate de participarea sa la o operație a UE de gestionare a crizelor formulate de un membru al personalului său sau referitoare la acesta. Noua Zeelandă este responsabilă de intentarea oricărei acțiuni, în special pe cale judecătorească sau disciplinară, împotriva oricărui membru al personalului său în conformitate cu legislația și reglementările sale.
   (5)   Părțile convin să renunțe la formularea oricăror plângeri (altele decât acțiunile contractuale) împotriva celeilalte părți, în cazul unui prejudiciu, al unei pierderi sau al unei distrugeri care afectează bunurile deținute/exploatate de oricare dintre părți sau în cazul vătămării sau al decesului vreunuia dintre membrii personalului oricăreia dintre părți, care rezultă din îndeplinirea funcțiilor lor oficiale legate de activitățile desfășurate în temeiul prezentului acord, cu excepția cazurilor de neglijență gravă sau a abaterilor săvârșite cu intenție.
   (6)   Noua Zeelandă se angajează să facă o declarație privind renunțarea la pretenții în legătură cu orice stat care participă la o operație a UE de gestionare a crizelor la care participă Noua Zeelandă și să o depună la semnarea prezentului acord.
   (7)   Uniunea Europeană se angajează să garanteze că statele membre ale Uniunii Europene fac o declarație privind renunțarea la pretenții, în legătură cu orice viitoare participare a Noii Zeelande la o operație a UE de gestionare a crizelor, în momentul semnării prezentului acord.
   Articolul 4
   Informații clasificate
   (1)   Noua Zeelandă adoptă măsurile necesare pentru asigurarea protecției informațiilor UE clasificate în conformitate cu normele de securitate ale Consiliului Uniunii Europene, cuprinse în Decizia 2011/292/UE a Consiliului din 31 martie 2011 privind normele de securitate pentru protecția informațiilor UE clasificate (1), și în conformitate cu instrucțiunile suplimentare formulate de autoritățile competente, inclusiv de comandantul operației UE în ceea ce privește o operație a UE de gestionare militară a crizelor sau de șeful misiunii UE în ceea ce privește o operație a UE de gestionare civilă a crizelor.
   (2)   În cazul în care UE primește informații clasificate din partea Noii Zeelande, aceste informații beneficiază de o protecție corespunzătoare nivelului de clasificare a acestora și echivalentă cu standardele stabilite prin regulamentul privind informațiile UE clasificate.
   (3)   În cazul în care UE și Noua Zeelandă au încheiat un acord privind procedurile de securitate pentru schimbul de informații clasificate, dispozițiile unui asemenea acord se aplică în contextul unei operații a UE de gestionare a crizelor.
   SECȚIUNEA II

      DISPOZIȚII PRIVIND PARTICIPAREA LA OPERAȚII DE GESTIONARE CIVILĂ A CRIZELOR

   Articolul 5
   Personalul detașat în cadrul unei operații a UE de gestionare civilă a crizelor
   (1)   Noua Zeelandă se asigură că personalul său detașat în cadrul unei operații a UE de gestionare civilă a crizelor își îndeplinește misiunea în conformitate cu:

               (a)

               decizia Consiliului și modificările ulterioare, astfel cum se menționează la articolul 2 alineatul (1);

               (b)

               planul de operații;

               (c)

               măsurile de punere în aplicare.

         (2)   Noua Zeelandă informează în timp util șeful misiunii operației UE de gestionare civilă a crizelor (denumit în continuare „șeful misiunii”), precum și Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (ÎR), cu privire la orice modificare survenită în contribuția sa la operația UE de gestionare civilă a crizelor.
   (3)   Personalul detașat în cadrul operației UE de gestionare civilă a crizelor este supus unui examen medical, este vaccinat, după cum consideră necesar autoritățile competente din Noua Zeelandă, și primește din partea unei autorități competente a Noii Zeelande un certificat medical care atestă faptul că este apt pentru a își îndeplini misiunea. Personalul detașat în cadrul operației UE de gestionare civilă a crizelor prezintă o copie a certificatului respectiv.
   Articolul 6
   Lanțul de comandă
   (1)   Personalul detașat de Noua Zeelandă își îndeplinește sarcinile și acționează exclusiv în interesul operației UE de gestionare civilă a crizelor.
   (2)   Toți membrii personalului rămân sub comanda deplină a autorităților lor naționale.
   (3)   Autoritățile naționale transferă controlul operațional Uniunii Europene.
   (4)   Șeful misiunii își asumă responsabilitatea și exercită comanda și controlul asupra operației UE de gestionare civilă a crizelor în teatrul de operații.
   (5)   Șeful misiunii conduce operația UE de gestionare civilă a crizelor și asigură gestionarea curentă a acesteia.
   (6)   Noua Zeelandă are aceleași drepturi și obligații în ceea ce privește gestionarea zilnică a operației ca statele membre ale Uniunii Europene care participă la operație, în conformitate cu instrumentele juridice menționate la articolul 2 alineatul (1).
   (7)   Șeful operației UE de gestionare civilă a crizelor este responsabil de chestiunile de disciplină a personalului operației UE de gestionare civilă a crizelor. În cazul în care este necesar, autoritatea națională responsabilă ia măsuri disciplinare.
   (8)   Noua Zeelandă desemnează un punct de contact al contingentului național (PCN) pentru a reprezenta contingentul său național în cadrul operației. PCN raportează șefului operației UE de gestionare civilă a crizelor în ceea ce privește chestiunile naționale și este responsabil de disciplina zilnică a contingentului.
   (9)   Decizia de a încheia operația este luată de către Uniunea Europeană în urma consultării cu Noua Zeelandă în cazul în care aceasta contribuie încă la operația UE de gestionare civilă a crizelor la data încheierii operației.
   Articolul 7
   Aspecte financiare
   (1)   Noua Zeelandă își asumă toate costurile legate de participarea sa la operație, cu excepția cheltuielilor de funcționare, astfel cum se prevede în bugetul operațional al operației. Această dispoziție nu aduce atingere articolului 8.
   (2)   În caz de deces, vătămare, pierdere sau prejudiciu provocate unor persoane fizice sau juridice din statul sau statele în care este condusă operația, chestiunea posibilei răspunderi și a acordării unor despăgubiri de către Noua Zeelandă face obiectul condițiilor prevăzute în acordul aplicabil privind statutul misiunii, menționat la articolul 3 alineatul (1), sau oricăror altor înțelegeri alternative aplicabile.
   Articolul 8
   Contribuția la bugetul operațional
   (1)   Noua Zeelandă contribuie la finanțarea bugetului operației UE de gestionare civilă a crizelor.
   (2)   Contribuția financiară a Noii Zeelande la bugetul operațional se calculează pe baza uneia dintre următoarele formule, oricare are drept rezultat o sumă mai mică:

               (a)

               acea parte din suma de referință care este proporțională cu raportul dintre venitul național brut (VNB) al Noii Zeelande și totalul VNB-urilor tuturor statelor care contribuie la bugetul operațional al operației; sau

               (b)

               acea parte din suma de referință a bugetului operațional care este proporțională cu raportul dintre numărul membrilor personalului din Noua Zeelandă care participă la operație și numărul total al membrilor personalului din toate statele care participă la operație.

         (3)   Prin derogare de la dispozițiile alineatelor (1) și (2), Noua Zeelandă nu contribuie în niciun mod la finanțarea diurnelor plătite personalului din statele membre ale Uniunii Europene.
   (4)   Prin derogare de la dispozițiile alineatului (1), Uniunea Europeană scutește, în principiu, Noua Zeelandă de contribuțiile financiare la o anumită operație a UE de gestionare civilă a crizelor în cazul în care:

               (a)

               Uniunea Europeană decide că participarea Noii Zeelande la operație oferă o contribuție semnificativă, care este esențială pentru această operație; sau

               (b)

               Noua Zeelandă are un VNB pe cap de locuitor care nu depășește VNB-ul niciunui stat membru al Uniunii Europene.

         (5)   Se semnează o înțelegere privind plata contribuțiilor Noii Zeelande la bugetul operațional al operației UE de gestionare civilă a crizelor între șeful de misiune al operației UE de gestionare civilă a crizelor și serviciile administrative competente ale Noii Zeelande. Această înțelegere cuprinde, între altele, următoarele dispoziții:

               (a)

               suma în cauză;

               (b)

               modalitățile de plată a contribuției financiare; și

               (c)

               procedura de audit.

         SECȚIUNEA III

      DISPOZIȚII PRIVIND PARTICIPAREA LA OPERAȚII DE GESTIONARE MILITARĂ A CRIZELOR

   Articolul 9
   Participarea la operații UE de gestionare militară a crizelor
   (1)   Noua Zeelandă asigură că forțele și personalul care participă la operația UE de gestionare militară a crizelor își îndeplinesc misiunea în conformitate cu:

               (a)

               decizia Consiliului și modificările ulterioare, astfel cum se menționează la articolul 2 alineatul (1);

               (b)

               planul de operații; și

               (c)

               măsurile de punere în aplicare.

         (2)   Noua Zeelandă îl informează din timp pe comandantul operației UE cu privire la orice schimbare privind participarea la operație.
   Articolul 10
   Lanțul de comandă
   (1)   Toți membrii forțelor și ai personalului care participă la operația UE de gestionare militară a crizelor rămân sub comanda deplină a autorităților lor naționale.
   (2)   Personalul detașat de Noua Zeelandă își îndeplinește sarcinile și acționează exclusiv în interesul operației UE de gestionare militară a crizelor.
   (3)   Autoritățile naționale transferă comanda și/sau controlul operațional și tactic al forțelor și al personalului lor comandantului operației UE, care are dreptul să își delege autoritatea.
   (4)   Noua Zeelandă are aceleași drepturi și obligații în ceea ce privește gestionarea curentă a operației ca și statele membre ale Uniunii Europene participante la aceasta.
   (5)   Comandantul operației UE poate solicita oricând, în urma consultării cu Noua Zeelandă, retragerea contribuției acesteia.
   (6)   Noua Zeelandă desemnează un Înalt Reprezentant Militar (ÎRM), care să reprezinte contingentul său național în cadrul operației UE de gestionare militară a crizelor. ÎRM se consultă cu comandantul forței UE cu privire la orice aspect legat de operație și este responsabil de disciplina zilnică a contingentului Noii Zeelande.
   Articolul 11
   Aspecte financiare
   (1)   Fără a aduce atingere articolului 12 din prezentul acord, Noua Zeelandă își asumă toate costurile aferente participării sale la operație, cu condiția ca aceste costuri să nu facă obiectul unei finanțări comune, în conformitate cu instrumentele juridice menționate la articolul 2 alineatul (1) din prezentul acord, precum și cu Decizia 2008/975/PESC a Consiliului (2) de înființare a unui mecanism de gestionare a finanțării costurilor comune ale operațiilor Uniunii Europene care au implicații militare sau de apărare.
   (2)   În caz de deces, vătămare, pierdere sau prejudiciu provocate unor persoane fizice sau juridice din statul sau statele în care este condusă operația, chestiunea posibilei răspunderi și a acordării unor despăgubiri de către Noua Zeelandă face obiectul condițiilor prevăzute în acordul aplicabil privind statutul forțelor, menționat la articolul 3 alineatul (1), sau al oricăror altor înțelegeri alternative aplicabile.
   Articolul 12
   Contribuția la cheltuielile comune
   (1)   Noua Zeelandă contribuie la finanțarea costurilor comune ale operației UE de gestionare militară a crizelor.
   (2)   Contribuția financiară a Noii Zeelande la bugetul operațional se calculează pe baza uneia dintre următoarele formule, oricare are drept rezultat o sumă mai mică:

               (a)

               acea parte din costurile comune care este proporțională cu raportul dintre VNB-ul Noii Zeelande și totalul VNB-urilor tuturor statelor care contribuie la costurile comune ale operației; sau

               (b)

               acea parte din costurile comune care este proporțională cu raportul dintre numărul membrilor personalului din Noua Zeelandă care participă la operație și numărul total al membrilor personalului din toate statele care participă la operație.

         Atunci când se utilizează formula prevăzută la litera (b) și Noua Zeelandă detașează personal doar pe lângă comandamentul forțelor sau al operației, raportul la care se recurge este cel dintre personalul detașat de acest stat și numărul total al membrilor personalului respectivului comandament. În alte condiții, raportul este cel dintre toți membrii personalului cu care participă Noua Zeelandă și toți membrii personalului operației.
   (3)   Fără a aduce atingere dispozițiilor alineatului (1) de mai sus, Uniunea Europeană scutește, în principiu, Noua Zeelandă de contribuțiile financiare la costurile comune ale unei anumite operații a UE de gestionare militară a crizelor în cazul în care:

               (a)

               Uniunea Europeană decide că participarea Noii Zeelande la operație oferă o contribuție semnificativă la resursele și/sau capacitățile care sunt esențiale pentru operație; sau

               (b)

               Noua Zeelandă are un VNB pe cap de locuitor care nu depășește VNB-ul niciunui stat membru al Uniunii Europene.

         (4)   Se încheie o înțelegere între administratorul prevăzut de Decizia 2008/975/PESC de înființare a unui mecanism de gestionare a finanțării costurilor comune ale operațiilor Uniunii Europene care au implicații militare sau de apărare și autoritățile administrative competente ale Noii Zeelande. Această înțelegere cuprinde, între altele, dispoziții privind:

               (a)

               suma în cauză;

               (b)

               modalitățile de plată a contribuției financiare; și

               (c)

               procedura de audit.

         SECȚIUNEA IV

      DISPOZIȚII FINALE

   Articolul 13
   Modalități de punere în aplicare a acordului
   Fără a aduce atingere dispozițiilor articolului 12 alineatul (4) și articolului 8 alineatul (5), orice modalități tehnice și administrative necesare punerii în aplicare a prezentului acord se încheie între Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și autoritățile competente ale Noii Zeelande.
   Articolul 14
   Nerespectarea obligațiilor
   În cazul în care una dintre părți nu își respectă obligațiile instituite în temeiul prezentului acord, cealaltă parte are dreptul de a determina încetarea prezentului acord printr-un preaviz de o lună de zile.
   Articolul 15
   Soluționarea litigiilor
   Litigiile privind interpretarea sau aplicarea prezentului acord se soluționează între părți pe cale diplomatică.
   Articolul 16
   Intrare în vigoare
   (1)   Prezentul acord intră în vigoare în prima zi a primei luni de la data la care părțile și-au notificat reciproc încheierea procedurilor interne necesare în acest sens.
   (2)   Prezentul acord se revizuiește la cererea oricăreia dintre părți.
   (3)   Prezentul acord poate fi modificat pe baza unui acord reciproc al părților exprimat în scris.
   (4)   Prezentul acord poate fi denunțat de către oricare dintre părți prin transmiterea unei notificări scrise cu privire la denunțare celeilalte părți. Denunțarea produce efecte la șase luni de la data primirii notificării de către cealaltă parte.

      Întocmit la Bruxelles, optsprezece aprilie două mii doisprezece.

         Pentru Uniunea Europeană

         Pentru Noua Zeelandă

      (1)  JO L 141, 27.5.2011, p. 17.

      (2)  JO L 345, 23.12.2008, p. 96.
   DECLARAȚIA STATELOR MEMBRE ALE UE
   Statele membre ale UE, aplicând o decizie a Consiliului UE privind o operație a UE de gestionare a crizelor la care participă Noua Zeelandă, se angajează, în măsura în care le permit sistemele lor de drept intern, să renunțe pe cât posibil la formularea de plângeri împotriva Noii Zeelande în cazul vătămării sau al decesului vreunuia dintre membrii personalului lor sau în cazul unui prejudiciu sau al unei pierderi care afectează orice bunuri deținute de acestea și folosite în cadrul operației UE de gestionare a crizelor atunci când vătămarea, decesul, prejudiciul sau pierderea:

               —

               a fost cauzată de membri ai personalului Noii Zeelande în îndeplinirea sarcinilor lor legate de operația UE de gestionare a crizelor, cu excepția cazurilor de neglijență gravă sau a abaterilor săvârșite cu intenție; sau

               —

               a survenit în urma utilizării unor bunuri aparținând Noii Zeelande, cu condiția ca respectivele bunuri să fi fost utilizate în legătură cu operația, cu excepția cazurilor de neglijență gravă sau de fapte ilicite săvârșite cu intenție de personalul Noii Zeelande, implicat în operația UE de gestionare a crizei, care a utilizat respectivele bunuri.

         DECLARAȚIA NOII ZEELANDE
   Noua Zeelandă, în momentul aplicării unei decizii a Consiliului UE privind o operație UE de gestionare a crizelor, se angajează, în măsura în care îi permite sistemul său de drept intern, să renunțe pe cât posibil la formularea de plângeri împotriva oricărui stat membru ale UE care participă la operația UE de gestionare a crizelor în cazul vătămării sau al decesului vreunuia dintre membrii personalului său sau în cazul unui prejudiciu sau al unei pierderi care afectează orice bunuri deținute de aceasta și folosite în cadrul operației UE de gestionare a crizelor atunci când vătămarea, decesul, prejudiciul sau pierderea:

               (a)

               a fost cauzată de membri ai personalului în îndeplinirea sarcinilor lor legate de operația UE de gestionare a crizelor, cu excepția cazurilor de neglijență gravă sau a abaterilor săvârșite cu intenție; sau

               (b)

               a rezultat din utilizarea oricărora dintre bunurile aparținând statelor care participă la operația UE de gestionare a crizelor, cu condiția ca respectivele bunuri să fi fost utilizate în legătură cu operația și cu excepția cazurilor de neglijență gravă sau a abaterilor săvârșite cu intenție de membri ai personalului operației UE de gestionare a crizelor care au utilizat respectivele bunuri.


title: Decizia 2009/1002/PESC a Consiliului din 22 decembrie 2009 de modificare a Poziției comune 2006/795/PESC privind adoptarea unor măsuri restrictive împotriva Republicii Populare Democrate Coreene

text:
               23.12.2009

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 346/47

      DECIZIA 2009/1002/PESC A CONSILIULUI

   din 22 decembrie 2009
   de modificare a Poziției comune 2006/795/PESC privind adoptarea unor măsuri restrictive împotriva Republicii Populare Democrate Coreene
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 29,
   întrucât:

               (1)

               La 27 iulie 2009, Consiliul Uniunii Europene a adoptat Poziția comună 2006/795/PESC privind adoptarea unor măsuri restrictive împotriva Republicii Populare Democrate Coreene (1) („RPDC”) care a pus în aplicare Rezoluția 1874 (2009) a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite. Respectiva poziție comună a fost modificată prin Poziția comună 2009/573/PESC (2).

               (2)

               Interzicerea furnizării, vânzării sau transferului, directe sau indirecte către RPDC a anumitor articole, materiale, echipamente, bunuri și tehnologii ar trebui să includă toate produsele și tehnologiile cu dublă utilizare prevăzute la anexa I din Regulamentul (CE) nr. 428/2009 din 5 mai 2009 de instituire a unui regim comunitar pentru controlul exporturilor, transferului, serviciilor de intermediere și tranzitului de produse cu dublă-utilizare (3).

               (3)

               Consiliul a identificat o serie de persoane și entități care îndeplinesc criteriile prevăzute la articolul 3 alineatul (1) litera (b), la articolul 4 alineatul (1) litera (b), la articolul 3 alineatul (1) litera (c) și la articolul 4 alineatul (1) litera (c) din Poziția comună 2007/795/PESC. Prin urmare, aceste persoane și entități ar trebui să fie enumerate în anexele II și III la respectiva poziție comună.

               (4)

               Poziția comună 2006/795/CE ar trebui modificată în mod corespunzător,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Poziția comună 2006/795/PESC se modifică după cum urmează:

               1.

               Articolul 1 alineatul (1) litera (c) se înlocuiește cu următorul text:

                           „(c)

                           alte articole, materiale, echipamente, bunuri și tehnologii care ar putea să contribuie la programele RPDC care vizează armele nucleare, rachetele balistice sau alte arme de distrugere în masă sau care ar putea să contribuie la activitățile sale militare, care includ toate produsele și tehnologiile cu dublă utilizare prevăzute la anexa I din Regulamentul (CE) nr. 428/2009 al Consiliului din 5 mai 2009 de instituire a unui regim comunitar pentru controlul exporturilor, transferului, serviciilor de intermediere și tranzitului de produse cu dublă utilizare (4). Uniunea Europeană ia măsurile necesare pentru identificarea produselor care intră în domeniul de aplicare al prezentei dispoziții.

               2.

               La articolul 4, alineatele (3) și (4) se înlocuiesc cu următorul text:
               „(3)   Pot fi acordate derogări pentru fondurile sau resursele economice care:

                           (a)

                           sunt necesare pentru satisfacerea necesităților de bază, inclusiv pentru plata alimentelor, chiriei sau ipotecii, medicamentelor sau tratamentelor medicale, impozitelor, primelor de asigurare și a facturilor de servicii publice;

                           (b)

                           sunt destinate exclusiv plății unor onorarii rezonabile și rambursării cheltuielilor legate de furnizarea unor servicii juridice; sau

                           (c)

                           sunt destinate exclusiv plății de taxe sau comisioane de mentenanță sau administrare a fondurilor și resurselor economice înghețate, în conformitate cu legislația națională,

                     după notificarea comitetului de către statul membru în cauză, pentru persoanele și entitățile enumerate la anexa I, cu privire la intenția sa de a autoriza, după caz, accesul la astfel de fonduri, alte active financiare și resurse economice și în lipsa unei decizii defavorabile din partea comitetului în termen de cinci zile lucrătoare de la această notificare.
               (4)   De asemenea, pot fi acordate derogări pentru fondurile sau resursele economice care:

                           (a)

                           sunt necesare pentru a efectua cheltuieli extraordinare, după notificarea de către statul membru în cauză și acordul pronunțat de comitet pentru persoanele și entitățile enumerate la anexa I; sau

                           (b)

                           fac obiectul unui privilegiu sau al unei hotărâri judecătorești, administrative sau arbitrale, caz în care fondurile și resursele economice pot fi utilizate în acest scop, cu condiția ca privilegiul sau hotărârea să fie anterioare datei la care persoana sau entitatea menționată la alineatul (1) a fost desemnată de Comitetul de sancțiuni, de Consiliul de Securitate sau de Consiliu și să nu fie în beneficiul unei persoane sau al unei entități prevăzute la alineatul (1), după notificarea comitetului de către statul membru în cauză pentru persoanele și entitățile enumerate la anexa I.”

         Articolul 2
   Anexele II și III la Poziția comună 2006/795/PESC se înlocuiesc cu textul din anexa la prezenta decizie.
   Articolul 3
   Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.
   Articolul 4
   Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Adoptată la Bruxelles, 22 decembrie 2009.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         A. CARLGREN

      (1)  JO L 322, 22.11.2006, p. 32.

      (2)  JO L 197, 29.7.2009, p. 111.

      (3)  JO L 134, 29.5.2009, p. 1.

      (4)  JO L 134, 29.5.2009, p. 1.”

      ANEXĂ
      „
            ANEXA II
            A.   Lista persoanelor prevăzute la articolul 3 alineatul (1) litera (b) și la articolul 4 alineatul (1) litera (b)

                        Nr.

                        Nume (și eventuale pseudonime)

                        Date de identitate

                        Motive

                        1.

                        CHANG Song-taek (alias JANG Song-Taek)

                        Data nașterii:
                        2.2.1946 sau 6.2.1946 sau 23.2.1946
                        (provincia Hamgyong Nord)
                        Numărul pașaportului (din 2006): PS 736420617

                        Membru al Comisiei naționale de apărare. Director al Departamentului de administrație al Partidului Muncitorilor din Coreea

                        2.

                        CHON Chi Bu

                        Membru al Biroului General pentru Energie Atomică, fost director tehnic al Centrului de la Yongbyon.

                        3.

                        CHU Kyu-Chang (alias JU Kyu-Chang)

                        Data nașterii: între 1928 și 1933

                        Primul director adjunct al Departamentului industriei apărării (programul balistic), Partidul Muncitorilor din Coreea, membru al Comisiei naționale de apărare.

                        4.

                        HYON Chol-hae

                        Data nașterii:
                        1934 (Manciuria, China)

                        Director adjunct al Departamentului de politică generală al forțelor armate populare (consilier militar al lui Kim Jong Il).

                        5.

                        JON Pyong-ho

                        Data nașterii: 1926

                        Secretar al Comitetului Central al Partidului Muncitorilor din Coreea, Șeful Departamentului industriei de echipamente militare al Comitetului Central, controlând al doilea Comitet economic al Comitetului Central, membru al Comisiei naționale de apărare.

                        6.

                        KIM Yong-chun (alias Young-chun)

                        Data nașterii: 4.3.1935
                        Numărul pașaportului: 554410660

                        Vicepreședinte al Comisiei naționale de apărare, ministru al forțelor armate populare, consilier special al lui Kim Jong Il pentru strategia nucleară.

                        7.

                        O Kuk-Ryol

                        Data nașterii: 1931
                        (provincia Jilin, China)

                        Vicepreședinte al Comisiei naționale de apărare, monitorizând achiziția din străinătate a tehnologiei avansate pentru programele nuclear și balistic.

                        8.

                        PAEK Se-bong

                        Data nașterii: 1946

                        Președinte al celui de al doilea Comitet economic (responsabil de programul balistic) al Comitetului Central al Partidului Muncitorilor din Coreea. Membru al Comisiei naționale de apărare.

                        9.

                        PAK Jae-gyong (alias Chae-Kyong)

                        Data nașterii: 1933
                        Numărul pașaportului: 554410661

                        Director adjunct al Departamentului de politică generală al forțelor armate populare și director adjunct al Biroului de logistică al forțelor armate populare (consilier militar al lui Kim Jong Il).

                        10.

                        PYON Yong Rip (alias Yong-Nip)

                        Data nașterii: 20.9.1929
                        Numărul pașaportului: 645310121
                        (eliberat la 13.9.2005)

                        Președinte al Academiei de științe, implicată în cercetare biologică legată de armele de distrugere în masă

                        11.

                        RYOM Yong

                        Director al Biroului General pentru Energie Atomică (entitate desemnată de Organizația Națiunilor Unite), însărcinat cu relațiile internaționale.

                        12.

                        SO Sang-kuk

                        Data nașterii:
                        între 1932 și 1938

                        Șef al departamentului de fizică nucleară, Universitatea Kim Il Sung.

            B.   Lista entităților prevăzute la articolul 4 alineatul (1) litera (b)

                        Nr.

                        Nume (și eventuale pseudonime)

                        Date de identitate

                        Motive

                        1.

                        Centrul de Cercetare Nucleară de la Yongbyon

                        Centru de cercetare care a participat la producția de plutoniu de calitate militară. Centru subordonat Biroului General pentru Energie Atomică (entitate desemnată de Organizația Națiunilor Unite, 16.7.2009).

                        2.

                        Korea Pugang mining and machinery corporation ltd

                        Filială a Korea Ryongbong General Corporation (entitate desemnată de Organizația Națiunilor Unite, 24.4.2009), care asigură gestionarea uzinelor de producere a pulberii de aluminiu care poate fi utilizată în domeniul rachetelor.

                        3.

                        Korean Ryengwang trading corporation

                        Rakwon-dong, districtul Pothonggang, Pyongyang, Coreea de Nord

                        Filială a Korea Ryongbong General Corporation (entitate desemnată de Organizația Națiunilor Unite, 24.4.2009).

                        4.

                        Sobaeku United Corp (alias Sobaeksu United Corp)

                        Societate de stat, implicată în cercetare sau achiziția de produse sau echipamente sensibile. Deține mai multe zăcăminte de grafit natural care alimentează ca materie primă două uzine de transformare care produc, în special, blocuri de grafit ce pot fi utilizate în domeniul balistic.

            ANEXA III
            A.   Lista persoanelor prevăzute la articolul 3 alineatul (1) litera (c) și la articolul 4 alineatul (1) litera (c)

                        1.

                        KIM Tong-un

                        Director al «Biroului 39» al Comitetului Central al Partidului Muncitorilor, implicat în finanțarea proliferării.

                  ”


title: 2013/132/UE: Decizia Băncii Centrale Europene din 11 ianuarie 2013 de stabilire a cadrului pentru o infrastructură cu cheie publică pentru Sistemul European al Băncilor Centrale (BCE/2013/1)

text:
               16.3.2013

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 74/30

         DECIZIA BĂNCII CENTRALE EUROPENE
   din 11 ianuarie 2013
   de stabilire a cadrului pentru o infrastructură cu cheie publică pentru Sistemul European al Băncilor Centrale
   (BCE/2013/1)
   (2013/132/UE)
   CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 127,
   având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene (denumit în continuare „Statutul SEBC”), în special articolul 12.1, coroborat cu articolul 3.1, articolul 5, articolul 12.3 și articolele 16-24,
   întrucât:

               (1)

               În conformitate cu articolul 12.1 din Statutul SEBC, Consiliul guvernatorilor adoptă orientările și ia deciziile necesare pentru a asigura îndeplinirea misiunilor încredințate Sistemului European al Băncilor Centrale (SEBC) și Eurosistemului în temeiul Tratatului și al Statutului SEBC. Aceasta include competența de a decide asupra organizării activităților auxiliare care sunt necesare pentru îndeplinirea acestor sarcini, precum emiterea și gestionarea certificatelor electronice pentru securizarea informațiilor stocate și prelucrate în aplicațiile, sistemele, platformele și serviciile electronice utilizate în SEBC și Eurosistem, precum și pentru transmiterea de date către și de la acestea.

               (2)

               În conformitate cu articolul 12.3 din Statutul SEBC, Consiliul guvernatorilor are, de asemenea, competența de a stabili organizarea internă a Băncii Centrale Europene (BCE) și a organelor de decizie ale acesteia. În consecință, Consiliul guvernatorilor are competența de a decide că BCE va utiliza certificatele electronice emise de infrastructura cu cheie publică proprie Eurosistemului.

               (3)

               Numărul utilizatorilor care accesează din ce în ce mai multe aplicații, sisteme, platforme și servicii electronice utilizate în SEBC și Eurosistem, aflate în constantă evoluție, este în creștere. Consiliul guvernatorilor a identificat nevoia de servicii avansate de securitate a informațiilor, precum autentificarea bine protejată a utilizatorilor, semnăturile electronice și criptarea, prin utilizarea certificatelor electronice.

               (4)

               Puține bănci centrale din SEBC au propria lor infrastructură cu cheie publică și mulți utilizatori ai unor terți care lucrează împreună cu băncile centrale din SEBC nu au acces facil la o autoritate de certificare acceptată de SEBC în conformitate cu cadrul său de acceptare a certificatelor.

               (5)

               Este necesar ca Eurosistemul să-și creeze propria infrastructură cu cheie publică, care să poată emite toate tipurile de certificate electronice, precum certificate personale și tehnice pentru utilizatori din cadrul sau din afara SEBC, și care să fie suficient de flexibilă pentru a se adapta la evoluțiile aplicațiilor, sistemelor, platformelor și serviciilor electronice utilizate în SEBC și Eurosistem. Această infrastructură cu cheie publică (denumită în continuare „ESBC-PKI”) ar trebui să completeze serviciile furnizate de alte autorități de certificare acceptate de către SEBC în conformitate cu cadrul SEBC de acceptare a certificatelor sau de autoritățile de certificare acceptate de SEBC pentru TARGET2 și TARGET2-Securities pentru aceste două aplicații.

               (6)

               La 29 septembrie 2010, Consiliul guvernatorilor a hotărât să lanseze proiectul ESCB-PKI pentru proiectarea și punerea în aplicare a ESCB-PKI și să ofere resursele necesare până la finalizarea sa. S-a decis ca ESCB-PKI să fie dezvoltată, găzduită și operată de către Banco de España.

               (7)

               ESCB-PKI sprijină indirect îndeplinirea misiunilor SEBC și ale Eurosistemului. Aceasta se bazează pe trei niveluri de guvernanță: Nivelul 1 constă din Consiliul guvernatorilor și Comitetul executiv, Nivelul 2 din băncile centrale din Eurosistem, iar Nivelul 3 din banca centrală furnizoare.

               (8)

               La Nivelul 1, Consiliul guvernatorilor este responsabil cu conducerea, administrarea și controlul activităților și produselor necesare pentru dezvoltarea și operarea ESCB-PKI. De asemenea, acesta este responsabil cu procesul decizional în ceea ce privește ESCB-PKI și hotărăște cu privire la distribuirea atribuțiilor nerepartizate în mod expres Nivelurilor 2 și 3.

               (9)

               Băncile centrale din Eurosistem sunt responsabile cu atribuțiile alocate Nivelului 2, în limitele cadrului general definit de Consiliul guvernatorilor. Acestea au competențe cu privire la mijloacele tehnice de punere în aplicare a ESCB-PKI.

               (10)

               Comitetul pentru tehnologia informației (ITC) al SEBC (ESCB Information Technology Committee) are un rol de coordonare în dezvoltarea ESCB-PKI. Acesta ghidează, evaluează, controlează și aprobă produsele proiectului în raport cu criteriile de acceptare, în conformitate cu cadrul SEBC de acceptare a certificatelor, domeniul de aplicare și calendarul aprobate de Consiliul guvernatorilor.

               (11)

               La Nivelul 3, Banco de España a fost desemnată drept banca centrală furnizoare pentru a îndeplini sarcinile alocate acesteia în cadrul general definit de Consiliul guvernatorilor. Banca centrală furnizoare a implementat infrastructura tehnică și dispozitivele și serviciile securizate necesare pentru crearea și utilizarea unei infrastructuri cu cheie publică, în conformitate cu: (a) legislația națională de transpunere a Directivei 1999/93/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 decembrie 1999 privind un cadru comunitar pentru semnăturile electronice (1), astfel cum este aplicabilă acesteia; (b) legislația națională pentru transpunerea Directivei 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (2), astfel cum este aplicabilă acesteia; și (c) Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (3).

               (12)

               Întrucât certificatele electronice sunt elemente esențiale utilizate în aplicațiile electronice, atât ca mecanism de autentificare pentru implementarea semnăturilor electronice, cât și pentru criptarea cu cheie publică, ESCB-PKI va ține cont de aplicațiile, sistemele, platformele și serviciile electronice existente utilizate în SEBC și Eurosistem, precum și de proiectele actuale ale SEBC, pentru a asigura acoperirea nevoilor acestora.

               (13)

               Băncile centrale naționale (BCN) din afara zonei euro pot decide să utilizeze certificatele și serviciile furnizate de ESCB-PKI,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Definiții
   În sensul prezentei decizii:

               1.

               „certificat” sau „certificat electronic” (certificate sau electronic certificate) înseamnă un fișier în format electronic, emis de o autoritate de certificare, care leagă o cheie publică de identitatea unui deținător de certificat și care este folosit pentru toate sau pentru unele dintre următoarele scopuri: (a) pentru a verifica dacă o cheie publică aparține unui deținător de certificat; (b) pentru a autentifica un deținător de certificat; (c) pentru a verifica semnătura unui deținător de certificat; (d) pentru a cripta un mesaj adresat unui deținător de certificat; (e) pentru a verifica drepturile de acces ale unui deținător de certificat la aplicațiile, sistemele, platformele și serviciile electronice utilizate în SEBC și Eurosistem. Orice trimitere din prezenta decizie la un certificat sau un certificat electronic include o trimitere la dispozitivele de stocare a datelor pe care este păstrat certificatul sau certificatul electronic;

               2.

               „aplicațiile, sistemele, platformele și serviciile electronice utilizate în SEBC și Eurosistem” (ESCB and Eurosystem electronic applications, systems, platforms and services) înseamnă aplicațiile, sistemele, platformele și serviciile electronice care sunt utilizate în SEBC și/sau Eurosistem pentru îndeplinirea misiunilor încredințate acestora în temeiul Tratatului și al Statutului SEBC;

               3.

               „infrastructura cu cheie publică” (public key infrastructure) înseamnă setul de persoane, politici, proceduri și sisteme computerizate necesare pentru a asigura serviciile de autentificare a utilizatorilor, de criptare, integritate și nerespingere prin intermediul criptării cu cheie publică și privată și al certificatelor electronice;

               4.

               „utilizator” (user) înseamnă un deținător de certificat sau un beneficiar, sau ambele;

               5.

               „autentificarea utilizatorilor” (authentication) înseamnă procesul de verificare a identității unui solicitant de certificat sau a unui deținător de certificat;

               6.

               „bancă centrală din SEBC” (ESCB central bank) înseamnă fie o bancă centrală din Eurosistem, fie o BCN din afara zonei euro;

               7.

               „bancă centrală din Eurosistem” (Eurosystem central bank) înseamnă fie o BCN a unui stat membru a cărui monedă este euro, inclusiv banca centrală furnizoare, fie BCE;

               8.

               „bancă centrală furnizoare” (providing central bank) înseamnă BCN desemnată de Consiliul guvernatorilor să dezvolte ESCB-PKI și să ofere servicii de ESCB-PKI în numele și beneficiul băncilor centrale din Eurosistem;

               9.

               „BCN din afara zonei euro” (non-euro area NCB) înseamnă o BCN a unui stat membru a cărui monedă nu este euro;

               10.

               „autoritatea de certificare pentru ESCB-PKI” (ESCB-PKI certification authority) înseamnă entitatea, recunoscută de utilizatori, care emite, administrează, revocă și reînnoiește certificatele în numele băncilor centrale din SEBC sau al băncilor centrale din Eurosistem în conformitate cu cadrul SEBC de acceptare a certificatelor;

               11.

               „autoritatea de validare pentru ESCB-PKI” (ESCB-PKI validation authority) înseamnă entitatea, recunoscută de utilizatori, care furnizează informații cu privire la validitatea certificatelor emise de autoritatea de certificare pentru ESCB-PKI;

               12.

               „deținătorul de certificat” (certificate subscriber) înseamnă fie o persoană care este subiectul unui certificat electronic și căreia i-a fost emis un certificat electronic, fie un administrator al unei componente tehnice care a acceptat un certificat electronic emis de autoritatea de certificare pentru ESCB-PKI pentru o componentă tehnică, sau ambele;

               13.

               „cadrul SEBC de acceptare a certificatelor” (ESCB certificate acceptance framework) înseamnă criteriile stabilite de ITC al SEBC pentru a identifica autoritățile de certificare, atât interne cât și externe SEBC, care pot fi recunoscute în ceea ce privește aplicațiile, sistemele, platformele și serviciile electronice utilizate în SEBC și Eurosistem;

               14.

               „autoritatea de înregistrare” (registration authority) înseamnă entitatea, recunoscută de utilizatori, care verifică identitatea unui solicitant de certificat înainte ca autoritatea de certificare pentru ESCB-PKI să emită un certificat;

               15.

               „beneficiar” (relying party) înseamnă persoana sau entitatea, alta decât deținătorul de certificat, care acceptă și utilizează un certificat;

               16.

               „politica de audit” (audit policy) înseamnă politica de audit din SEBC definită de Consiliul guvernatorilor la 7 octombrie 1998, astfel cum este publicată pe website-ul BCE (4);

               17.

               „solicitantul de certificat” (certificate applicant) înseamnă persoana care solicită emiterea unui certificat pentru sine sau pentru o componentă tehnică;

               18.

               „componentă tehnică” (technical component) înseamnă orice echipament software sau hardware care poate fi identificat prin utilizarea certificatelor electronice.

         Articolul 2
   Domeniul de aplicare
   (1)   Prezenta decizie stabilește cadrul pentru ESCB-PKI. ESCB-PKI este infrastructura cu cheie publică proprie Eurosistemului dezvoltată de banca centrală furnizoare în numele și beneficiul băncilor central din Eurosistem, care emite, administrează, revocă și reînnoiește certificatele în conformitate cu cadrul SEBC de acceptare a certificatelor.
   (2)   Întrucât serviciile de ESCB-PKI pot afecta beneficiarii, prezenta decizie stabilește și condițiile în care aceste părți pot utiliza certificatele ESCB-PKI.
   Articolul 3
   Sfera de aplicare și obiectivele ESCB-PKI
   (1)   Aplicațiile, sistemele, platformele și serviciile electronice utilizate în SEBC și Eurosistem care au caracter critic mediu sau peste mediu sunt accesate și utilizate doar dacă un utilizator a fost autentificat prin intermediul unui certificat electronic emis și administrat de o autoritate de certificare acceptată de SEBC în conformitate cu cadrul SEBC de acceptare a certificatelor, inclusiv de autoritatea de certificare pentru ESCB-PKI, sau de autoritățile de certificare acceptate de SEBC pentru TARGET2 și TARGET2 Securities pentru aceste două aplicații.
   (2)   Autoritatea de certificare pentru ESCB-PKI emite certificate electronice și furnizează alte servicii de certificare electronică pentru deținătorii de certificate ai băncilor centrale din SEBC și ai terților care lucrează cu acestea pentru a le permite accesul la și utilizarea în mod securizat a aplicațiilor, sistemelor, platformelor și serviciilor electronice utilizate în SEBC și Eurosistem.
   (3)   ESCB-PKI furnizează următoarele servicii de certificare:

               (a)

               emiterea, reînnoirea și revocarea certificatelor și confirmarea validității certificatelor în ceea ce privește diferitele tipuri de certificate;

               (b)

               emiterea de certificate pentru autentificarea utilizatorilor, semnătura electronică și criptarea în ceea ce privește utilizatorii din SEBC și din afara SEBC, precum și de certificate tehnice;

               (c)

               recuperarea cheii private pentru a asigura recuperarea informațiilor criptate pe bază de cheie publică în caz de pierdere a certificatului;

               (d)

               livrarea și administrarea token-urilor criptografice pentru deținătorii de certificate atunci când este necesar;

               (e)

               furnizarea de informații cu privire la procedurile ESCB-PKI de administrare a certificatelor și de suport tehnic pentru administratorii de proiect din SEBC pentru a îi ajuta să integreze certificatele ESCB-PKI în aplicațiile lor.

         Alte servicii pot fi adăugate în viitor dacă aplicațiile, sistemele, platformele și serviciile electronice utilizate în SEBC și Eurosistem o vor impune.
   Articolul 4
   Cadrul ESCB-PKI
   (1)   Sub rezerva dispozițiilor prezentei decizii, responsabilitățile și funcțiile băncii centrale furnizoare și ale altor bănci centrale din Eurosistem în ceea ce privește implementarea, operarea și utilizarea ESCB-PKI sunt stabilite printr-un acord între Nivelul 2-Nivelul 3 și detaliate în politicile ESCB-PKI privind certificatele și declarația de practică privind certificarea în ESCB-PKI.
   (2)   Acordul dintre Nivelul 2-Nivelul 3, care include acordul privind nivelul de servicii, cuprinde acordul negociat între banca centrală furnizoare și băncile centrale din Eurosistem cu privire la responsabilitățile și funcțiile băncii centrale furnizoare și ale băncilor centrale din Eurosistem. Acesta va fi depus pentru aprobare Consiliului guvernatorilor și apoi semnat de banca centrală furnizoare și băncile centrale din Eurosistem.
   (3)   Acordul privind nivelul de servicii este atât un acord care stabilește nivelul serviciilor care urmează a fi furnizate Eurosistemului de banca centrală furnizoare, cât și un acord care stabilește nivelul serviciilor care urmează a fi furnizate de Eurosistem pentru BCN din afara zonei euro și terților în legătură cu ESCB-PKI.
   (4)   Declarația de practică privind certificarea în ESCB-PKI reprezintă un set de reguli care guvernează ciclul de viață al certificatelor electronice, de la solicitarea inițială la încetarea sau revocarea dreptului de utilizare, și relația dintre solicitantul de certificat sau deținătorul de certificat, autoritatea de certificare pentru ESCB-PKI și beneficiari. Aceasta acoperă atât certificatele electronice care intră în sfera de aplicare a Directivei 1999/93/CE, cât și certificatele electronice care nu intră în sfera de aplicare a acestei directive. Totodată, aceasta stabilește rolurile și responsabilitățile tuturor părților și stabilește procedurile pentru emiterea și administrarea certificatelor. Este anexată la acordul dintre Nivelul 2-Nivelul 3.
   (5)   O politică ESCB-PKI privind certificatele reprezintă un set de reguli aplicabil fiecărui tip de certificate emis. Fiecare set stabilește detaliile pentru implementare referitoare la declarația de practică privind certificarea în ESCB-PKI pentru fiecare tip de certificat emis. Politicile ESCB-PKI privind certificatele sunt anexate la acordul dintre Nivelul 2-Nivelul 3.
   (6)   Politicile ESCB-PKI privind certificatele și declarația de practică privind certificarea în ESCB-PKI sunt publicate pe website-ul ESCB-PKI (5).
   (7)   Informațiile privind autoritatea de certificare pentru ESCB-PKI, inclusiv identitatea acesteia, și componentele tehnice ale acesteia sunt incluse în anexa la prezenta decizie.
   Articolul 5
   Responsabilitățile și rolurile băncii centrale furnizoare
   (1)   Banca centrală furnizoare este responsabilă cu operarea și mentenanța ESCB-PKI în beneficiul băncilor centrale din Eurosistem, inclusiv găzduirea, operarea și administrarea acesteia în conformitate cu acordul dintre Nivelul 2-Nivelul 3. În special, aceasta furnizează certificate și servicii ESCB-PKI în conformitate cu cerințele operaționale și specificațiile tehnice, precum cadrul SEBC de acceptare a certificatelor și cerințele și specificațiile prevăzute în acordul dintre Nivelul 2-Nivelul 3.
   (2)   Banca centrală furnizoare face disponibilă infrastructura organizațională necesară pentru crearea, emiterea și administrarea certificatelor și asigură mentenanța infrastructurii respective. În acest scop, cu consultarea ITC, banca centrală furnizoare poate adopta reguli privind organizarea și administrarea sa internă.
   (3)   Banca centrală furnizoare acționează drept autoritatea de certificare pentru ESCB-PKI și autoritatea de validare pentru ESCB-PKI.
   (4)   Acordul dintre Nivelul 2-Nivelul 3 stabilește regimul de răspundere aplicabil băncii centrale furnizoare.
   Articolul 6
   Responsabilitățile și rolurile băncilor centrale din Eurosistem
   (1)   Fiecare bancă centrală din Eurosistem este responsabilă cu identificarea deținătorilor săi de certificate. Aceasta creează postul de responsabil cu înregistrarea care să îndeplinească această atribuție și care să aibă autoritatea de a înregistra utilizatori ai terților.
   (2)   Fiecare bancă centrală din Eurosistem acționează drept beneficiar în legătură cu certificatele pentru criptare și semnătură electronică emise de ESCB-PKI pentru alți deținători de certificate ai băncilor centrale din Eurosistem sau ai utilizatorilor unor terți.
   (3)   Fiecare bancă centrală din Eurosistem care folosește serviciile ESCB-PKI acționează drept autoritate de înregistrare pentru solicitanții săi de certificate și se asigură că solicitanții săi de certificate acceptă și aplică pentru serviciile sale termenii și condițiile pentru utilizatori prevăzute în modelul de cerere al autorității de certificare pentru ESCB-PKI.
   Articolul 7
   Relația dintre băncile centrale din Eurosistem, terți și deținătorii de certificate
   Fiecare bancă centrală din Eurosistem creează mecanisme pentru accesul și utilizarea în mod securizat de către terți a aplicațiilor, sistemelor, platformelor și serviciilor electronice utilizate în SEBC și Eurosistem prin intermediul utilizării certificatelor ESCB-PKI. Aceste mecanisme guvernează exclusiv relația dintre banca centrală din Eurosistem relevantă și terții care utilizează certificatele ESCB-PKI. Toți terții respectă politicile ESCB-PKI privind certificatele, declarația de practică privind certificarea în ESCB-PKI și termenii și condițiile pentru utilizatori prevăzute în modelul de cerere al autorității de certificare pentru ESCB-PKI pentru serviciile acesteia.
   Articolul 8
   Relațiile cu beneficiarii
   Un certificat electronic emis în temeiul prezentei decizii poate fi utilizat dacă un beneficiar:

               (a)

               verifică validitatea, suspendarea sau revocarea certificatului prin utilizarea informațiilor curente actualizate referitoare la revocare;

               (b)

               are în vedere orice limitări aplicabile prevăzute în certificat; și

               (c)

               acceptă declarația de practică privind certificarea în ESCB-PKI și politicile ESCB-PKI privind certificatele aplicabile.

         Articolul 9
   Drepturile asupra ESCB-PKI
   (1)   ESCB-PKI este deținută în totalitate de băncile centrale din Eurosistem.
   (2)   Având în vedere acest fapt, banca centrală furnizoare acordă băncilor centrale din Eurosistem, în măsura posibilă în temeiul legislației aplicabile, toate licențele privind drepturile de proprietate intelectuală necesare pentru a permite băncilor centrale din Eurosistem să utilizeze ESCB-PKI și componentele acesteia, precum și întreaga gamă de servicii ESCB-PKI, și furnizează servicii ESCB-PKI terților în temeiul declarației de practică privind certificarea în ESCB-PKI și al politicilor ESCB-PKI privind certificatele. Banca centrală furnizoare despăgubește băncile centrale din Eurosistem pentru orice acțiuni privind încălcarea acestor drepturi de proprietate intelectuală introduse de terți.
   (3)   Detaliile privind drepturile băncilor centrale din Eurosistem asupra ESCB-PKI sunt stabilite între Nivelul 2 și Nivelul 3 prin acordul dintre Nivelul 2-Nivelul 3.
   Articolul 10
   Răspunderea băncilor centrale din Eurosistem față de utilizatori
   (1)   Dacă nu dovedesc că nu au acționat cu neglijență, băncile centrale din Eurosistem răspund conform funcțiilor și responsabilităților ce le revin în ESCB-PKI pentru orice daună provocată unui utilizator care se bazează în mod rezonabil pe un certificat calificat, astfel cum este definit în Directiva 1999/93/CE, în ceea ce privește:

               (a)

               acuratețea la momentul emiterii a tuturor informațiilor cuprinse într-un certificat calificat și includerea în acel certificat a tuturor detaliilor prevăzute pentru un certificat calificat, astfel cum este definit în Directiva 1999/93/CE;

               (b)

               orice asigurare că la momentul emiterii unui certificat calificat, deținătorul certificatului identificat în acel certificat a deținut datele de creare a semnăturii corespunzătoare datelor de verificare a semnăturii prevăzute sau identificate în certificat;

               (c)

               orice asigurare că dispozitivul de creare a semnăturii și dispozitivul de verificare a semnăturii funcționează împreună în mod complementar, în cazurile în care ESCB-PKI le generează pe amândouă;

               (d)

               orice eroare în înregistrarea revocării unui certificat calificat.

         (2)   Băncile centrale din Eurosistem nu își asumă niciun angajament, nu oferă nicio garanție și nu acceptă nicio răspundere față de utilizatori înafara celor prevăzute expres în prezenta decizie și în declarația de practică privind certificarea în ESCB-PKI.
   Articolul 11
   Participarea BCN din afara zonei euro la ESCB-PKI
   (1)   O BCN din afara zonei euro poate acționa drept autoritate de înregistrare pentru utilizatorii săi interni precum și pentru utilizatori ai terților și poate crea postul de responsabil cu înregistrarea care să îndeplinească această atribuție.
   (2)   Cu condiția aprobării de către Consiliul guvernatorilor, o BCN din afara zonei euro poate decide să folosească serviciile ESCB-PKI în condițiile aplicabile băncilor centrale din Eurosistem. În acest scop, o BCN din afara zonei euro transmite Consiliului guvernatorilor o declarație prin care confirmă că va îndeplini obligațiile prevăzute în prezenta decizie și în acordul dintre Nivelul 2-Nivelul 3. O BCN din afara zonei nu devine co-proprietar al ESCB-PKI și nu este obligată să contribuie la pachetul financiar ESCB-PKI.
   Articolul 12
   Protecția datelor
   Băncile centrale din Eurosistem respectă legislația privind protecția datelor aplicabilă procesării de către acestea a datelor personale în cadrul îndeplinirii funcțiilor lor legate de ESCB-PKI.
   Articolul 13
   Audit
   Auditul ESCB-PKI este efectuat conform principiilor și mecanismelor prevăzute în politica de audit. Acestea nu aduc atingere normelor interne de control și de audit care se aplică sau sunt adoptate de băncile centrale din Eurosistem.
   Articolul 14
   Dispoziții financiare
   Băncile centrale din Eurosistem suportă costurile dezvoltării și operării ESCB-PKI astfel cum este detaliat în pachetul financiar ESCB-PKI.
   Articolul 15
   Rolul Comitetului executiv
   (1)   Conform articolului 17.3 din Decizia BCE/2004/2 din 19 februarie 2004 de adoptare a Regulamentului de procedură al Băncii Centrale Europene (6), Consiliul guvernatorilor deleagă Comitetului executiv competențele sale normative în scopul adoptării oricăror măsuri de punere în aplicare a prezentei decizii și necesare pentru eficiența și securitatea ESCB-PKI și al adoptării modificărilor referitoare la aspectele tehnice ale ESCB-PKI și ale serviciilor ESCB-PKI prevăzute în anexele la acordul dintre Nivelul 2-Nivelul 3 după luarea în considerare a avizelor ITC și, după caz, ale Comitetului director în domeniul IT al Eurosistemului (Eurosystem IT Steering Committee).
   (2)   Comitetul executiv notifică fără întârzieri nejustificate Consiliului guvernatorilor orice măsură adoptată în conformitate cu alineatul (1) și respectă orice decizie a Consiliului guvernatorilor cu privire la această chestiune.

      Adoptată la Frankfurt pe Main, 11 ianuarie 2013.

            Președintele BCE

         Mario DRAGHI

      (1)  JO L 13, 19.1.2000, p. 12.

      (2)  JO L 281, 23.11.1995, p. 31.

      (3)  JO L 8, 12.1.2001, p. 1.

      (4)  www.ecb.europa.eu

      (5)  http://pki.escb.eu

      (6)  JO L 80, 18.3.2004, p. 33.

      ANEXĂ

         Informații privind autoritatea de certificare pentru ESCB-PKI, inclusiv identitatea acesteia, și componentele tehnice ale acesteia

      Autoritatea de certificare pentru ESCB-PKI este identificată în certificatul acesteia drept emitent, iar cheia privată a acesteia este utilizată pentru a semna certificatele. Autoritatea de certificare pentru ESCB-PKI este responsabilă cu:

                  (i)

                  emiterea certificatelor cu cheie privată și publică;

                  (ii)

                  emiterea listelor privind revocările;

                  (iii)

                  generarea perechilor de chei asociate unor certificate specifice, de exemplu celor care presupun recuperarea cheii;

                  (iv)

                  asumarea răspunderii generale pentru ESCB-PKI și asigurarea îndeplinirii tuturor cerințelor pentru operarea acesteia.

            Autoritatea de certificare pentru ESCB-PKI include toate persoanele, politicile, procedurile și sistemele computerizate cărora le sunt încredințate emiterea de certificate electronice și atribuirea acestora către deținătorii de certificate.
      Autoritatea de certificare pentru ESCB-PKI include două componente tehnice:

                  —

                     Autoritatea de certificare root pentru ESCB-PKI (Root ESCB-PKI certification authority): Această autoritate, la primul nivel, emite certificate doar pentru sine și autoritățile de certificare care îi sunt subordonate. Aceasta operează doar când îndeplinește una dintre responsabilitățile sale strict definite. Principalele date ale acesteia sunt:

                                 Distinguished name (Denumire specifică)

                              CN=ESCB-PKI ROOT CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU

                                 Serial number (Număr de serie)

                              596F AC4C 218C 21BC 4E00 6B42 A164 46DD

                                 Distinguished name of issuer (Denumirea specifică a emitentului)

                              CN=ESCB-PKI ROOT CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU

                                 Validity period (Perioada de validitate)

                              From 21-06-2011 11:58:26 to 21-06-2041 11:58:26

                                 Message digest (Prelucrare mesaj) (SHA-1)

                              CEFE 6C32 E850 994A 09EA 1A77 0C60 3D90 ADC9 9192

                  —

                     Autoritatea de certificare online pentru ESCB-PKI (Online ESCB-PKI certification authority): Această autoritate, la nivel secund, este subordonată Autorității de certificare root pentru ESCB-PKI. Este responsabilă cu emiterea certificatelor ESCB-PKI pentru utilizatori. Principalele date ale acesteia sunt:

                                 Distinguished name (Denumire specifică)

                              CN=ESCB-PKI ONLINE CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU

                                 Serial number (Număr de serie)

                              2C13 E18F FDB5 91CE 4E29 550B B5A3 F59C

                                 Distinguished name of issuer (Denumirea specifică a emitentului)

                              CN=ESCB-PKI ROOT CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU

                                 Validity period (Perioada de validitate)

                              From 22-07-2011 12:46:35 to 22-07-2026 12:46:35

                                 Message digest (Prelucrare mesaj) (SHA-1)

                              D316 026C D2CF 1A8C 4AA3 8C29 EE3D 591E 4286 AD08


title: Decizia Consiliului din 22 noiembrie 2004 privind aderarea Republicii Moldova la Acordul pentru crearea unui Centru pentru știință și tehnologie în Ucraina, încheiat la 25 octombrie 1993 între Canada, Suedia, Ucraina și Statele Unite ale Americii

text:
Anunţ juridic important

|

32004D0823

Jurnalul Oficial L 358 , 03/12/2004 p. 0010 - 0011

		20041122Decizia Consiliuluidin 22 noiembrie 2004privind aderarea Republicii Moldova la Acordul pentru crearea unui Centru pentru știință și tehnologie în Ucraina, încheiat la 25 octombrie 1993 între Canada, Suedia, Ucraina și Statele Unite ale Americii(2004/823/CE, Euratom)CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice,având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1766/98 al Consiliului din 30 iulie 1998 privind aderarea Comunității Europene și a Comunității Europene a Energiei Atomice, acționând ca parte unică, la Acordul pentru crearea unui Centru pentru știință și tehnologie în Ucraina, încheiat la 25 octombrie 1993 între Canada, Suedia, Ucraina și Statele Unite ale Americii [1], în special articolul 3 alineatele (1), (3) și (4),având în vedere Regulamentul (Euratom) nr. 2387/98 al Comisiei din 3 noiembrie 1998 privind aderarea Comunității Europene a Energiei Atomice și a Comunității Europene, acționând ca parte unică, la Acordul pentru crearea în 1993 a unui Centru pentru știință și tehnologie în Ucraina, încheiat între Canada, Suedia, Ucraina și Statele Unite ale Americii [2], în special articolul 2,având în vedere propunerea Comisiei,întrucât:(1) La 25 octombrie 1993, Canada, Suedia, Ucraina și Statele Unite ale Americii au încheiat Acordul pentru crearea unui Centru pentru știință și tehnologie în Ucraina (denumit în continuare "acordul").(2) Prin Regulamentele (CE) nr. 1766/98 și (Euratom) nr. 2387/98, Comunitatea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice (denumite în continuare "Comunitățile"), acționând ca parte unică, au aderat la Acord.(3) La 12 februarie 2004, Republica Moldova a depus, la secretariatul Centrului, instrumentul de aderare a Moldovei la acord. În conformitate cu articolul XIII din acord, aderarea trebuie aprobată de Consiliul de administrație al Centrului.(4) Comunitățile sunt reprezentate în Consiliul de administrație al Centrului de către președinția Consiliului și de către Comisie. Poziția Comunităților cu privire la problemele reglementate de articolul XIII din acord este stabilită de către Consiliu și exprimată, în general, de președinție,DECIDE:Articolul 1Aderarea Republicii Moldova la Acordul pentru crearea unui Centru pentru știință și tehnologie în Ucraina, încheiat la 25 octombrie 1993 între Canada, Suedia, Ucraina și Statele Unite ale Americii se aprobă în numele Comunităților.Articolul 2Președinția Consiliului exprimă în cadrul Consiliului de administrație al Centrului aprobarea de către Comunități a aderării Republicii Moldova la acord.Adoptată la Bruxelles, 22 noiembrie 2004.Pentru ConsiliuPreședinteleB. R. Bot[1] JO L 225, 12.8.1998, p. 2.[2] JO L 297, 6.11.1998, p. 4.--------------------------------------------------


title: Decizia 2014/42/PESC a Consiliului din 28 ianuarie 2014 de modificare a Deciziei 2012/281/PESC în cadrul Strategiei europene de securitate de sprijinire a propunerii Uniunii privind instituirea unui cod de conduită internațional pentru activitățile din spațiul cosmic

text:
               29.1.2014

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 26/42

      DECIZIA 2014/42/PESC A CONSILIULUI

   din 28 ianuarie 2014
   de modificare a Deciziei 2012/281/PESC în cadrul Strategiei europene de securitate de sprijinire a propunerii Uniunii privind instituirea unui cod de conduită internațional pentru activitățile din spațiul cosmic
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 26 alineatul (2),
   întrucât:

               (1)

               La 29 mai 2012, Consiliul a adoptat Decizia 2012/281/PESC în cadrul Strategiei europene de securitate de sprijinire a propunerii Uniunii privind instituirea unui cod de conduită internațional pentru activitățile din spațiul cosmic (1).

               (2)

               Decizia 2012/281/PESC prevede organizarea a cel mult trei reuniuni multilaterale la nivel de experți pentru a discuta propunerea privind instituirea unui cod de conduită internațional.

               (3)

               Au avut loc reuniuni multilaterale la nivel de experți la Viena în iunie 2012, la Kiev în mai 2013 și la Bangkok în noiembrie 2013.

               (4)

               După succesul reuniunii de experți multilaterale de la Bangkok, a fost evident că desfășurarea unei a patra și ultime reuniuni multilaterale la nivel de experți ar fi salutată de comunitatea internațională. Această reuniune s-ar putea desfășura în Africa.

               (5)

               Cea de a patra și ultima reuniune multilaterală la nivel de experți ar putea fi organizată în limitele valorii financiare de referință inițiale prevăzute în Decizia 2012/281/PESC, neavând, astfel, nicio implicație suplimentară din punct de vedere al resurselor.

               (6)

               Decizia 2012/281/PESC ar trebui, prin urmare, să fie modificată pentru a permite organizarea unei a patra și ultime reuniuni multilaterale la nivel de experți, iar durata aplicării sale ar trebui să fie prelungită în consecință,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Decizia 2012/281/PESC se modifică după cum urmează:

               1.

               La articolul 2 alineatul (1), litera (b) se înlocuiește cu următorul text:

                           „(b)

                           organizarea a cel mult patru reuniuni multilaterale la nivel de experți pentru a discuta propunerea privind instituirea unui cod de conduită internațional;”.

               2.

               La articolul 6, al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:
               „Prezenta decizie expiră la 28 de luni de la data încheierii acordului de finanțare menționat la articolul 4 alineatul (3) sau la șase luni de la data adoptării prezentei decizii, în cazul în care în acest interval nu se încheie niciun acord de finanțare.”

               3.

               Anexa la Decizia 2012/281/PESC se modifică după cum urmează:

                           (a)

                           în secțiunea 1 (Cadru general și obiective) al patrulea paragraf, prima liniuță se înlocuiește cu următorul text:

                                       „—

                                       consultarea cât mai multor țări, indiferent dacă sunt active sau încă nu sunt active în domeniul spațial, pentru a discuta pe marginea acestei propuneri și a reuni opiniile acestora, în special prin organizarea a cel mult patru reuniuni multilaterale la nivel de experți în vederea dezbaterii acestei inițiative;”;

                           (b)

                           titlul secțiunii 2.3 se înlocuiește cu următorul text:
                           „2.3.   Proiectul nr. 3: Organizarea a până la patru reuniuni multilaterale pentru a discuta propunerea privind instituirea unui cod de conduită internațional”;

                           (c)

                           secțiunea 2.3.3 se înlocuiește cu următorul text:
                           „2.3.3.   Descrierea proiectului
                           Organizarea a cel mult patru reuniuni multilaterale.

                                       —

                                       Se propune ca primele două reuniuni să aibă loc în Europa, iar următoarele două reuniuni să se desfășoare în afara Europei. Decizia va fi luată de către Înaltul Reprezentant pe baza propunerilor prezentate de UNIDIR.

                                       —

                                       Structura, agenda și participarea vor fi decise de către Înaltul Reprezentant pe baza propunerilor prezentate de UNIDIR.”;

                           (d)

                           în secțiunea 5 (Durata), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:
                           „Perioada estimată de punere în aplicare a acestui proiect este de 28 luni.”

         Articolul 2
   Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

      Adoptată la Bruxelles, 28 ianuarie 2014.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         G. STOURNARAS

      (1)  JO L 140, 30.5.2012, p. 68.