title: Decizia (UE) 2017/984 a Consiliului din 8 august 2016 de notificare a Spaniei în vederea luării unor măsuri de reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de deficit excesiv

text:
               10.6.2017

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 148/38

         DECIZIA (UE) 2017/984 A CONSILIULUI
   din 8 august 2016
   de notificare a Spaniei în vederea luării unor măsuri de reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de deficit excesiv
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 126 alineatul (9),
   având în vedere recomandarea Comisiei Europene,
   întrucât:

               (1)

               În conformitate cu articolul 126 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), statele membre trebuie să evite deficitele publice excesive.

               (2)

               Pactul de stabilitate și de creștere are la bază obiectivul unor finanțe publice solide ca mijloc de consolidare a condițiilor propice stabilității prețurilor și a unei creșteri susținute și durabile, care să contribuie la crearea de locuri de muncă. Pactul de stabilitate și de creștere include Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (1), care a fost adoptat cu scopul de a stimula corectarea rapidă a deficitelor publice excesive.

               (3)

               La 27 aprilie 2009, Consiliul a decis, în conformitate cu articolul 104 alineatul (6) din Tratatul de instituire a Comunității Europene (Tratatul CE), că în Spania există un deficit excesiv și a emis o recomandare pentru corectarea acestuia până cel târziu în 2012, în conformitate cu articolul 104 alineatul (7) din tratatul respectiv. De atunci, Consiliul a emis trei noi recomandări adresate Spaniei (la 2 decembrie 2009, la 10 iulie 2012 și la 21 iunie 2013) în temeiul articolului 126 alineatul (7) din TFUE, care au prelungit termenul pentru corectarea deficitului excesiv până în 2013, 2014 și, respectiv, 2016. În toate cele trei recomandări, Consiliul a considerat că Spania a luat măsuri eficace, însă că finanțele publice au avut mult de suferit din cauza unor evenimente economice negative neprevăzute (2).

               (4)

               În conformitate cu articolul 126 alineatul (8) din TFUE, Consiliul a decis la 12 iulie 2016 că Spania nu luase măsuri eficace în urma recomandării Consiliului din 21 iunie 2013.

               (5)

               În conformitate cu articolul 10 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, dacă un stat membru participant nu pune în aplicare măsurile sau dacă, în opinia Consiliului, măsurile se dovedesc a nu fi adecvate, Consiliul ia imediat o decizie în temeiul articolului 126 alineatul (9) din TFUE.

               (6)

               Comisia și-a actualizat previziunile din primăvara anului 2016 cu informațiile disponibile până la 19 iulie 2016. Pe această bază, previziunile de creștere a PIB-ului real pentru 2016 au fost revizuite în sens crescător cu 0,3 puncte procentuale în comparație cu previziunile din primăvară, la 2,9 %, și în sens descrescător pentru anul 2017 (2,3 %, față de 2,5 % în primăvară). Pentru 2018, se estimează că PIB-ul real va crește cu 2,1 %, față de o creștere cu 3,2 % în 2015. Se preconizează, așadar, că creșterea economică va încetini, dar va rămâne robustă, ea beneficiind în continuare de reformele întreprinse ca răspuns la criză și de finalizarea cu succes a programului de asistență financiară. Redresarea continuă să fie însoțită de crearea unui număr semnificativ de locuri de muncă, în contextul unei politici persistente de moderare a salariilor și beneficiind de reformele de pe piața muncii. Prețurile scăzute ale petrolului sprijină, de asemenea, creșterea. În același timp, se preconizează că inflația va fi de – 0,3 % în 2016. Cu toate acestea, previziunile de creștere economică sunt amenințate de riscuri de evoluție negativă, în special începând cu 2017; aceste riscuri sunt legate, printre altele, de rezultatul referendumului din Regatul Unit privind apartenența acestuia la Uniune, care a sporit incertitudinea, cu posibile implicații negative pentru comerț și cererea internă.

               (7)

               Conform previziunilor actualizate ale Comisiei din primăvara anului 2016, se preconizează că deficitul public va scădea la 4,6 % din PIB în 2016, la 3,3 % din PIB în 2017 și la 2,7 % din PIB în 2018 (în comparație cu obiectivele programului de stabilitate de 3,6 %, 2,9 % și 2,2 % din PIB în 2016, 2017 și, respectiv, 2018 și un deficit prognozat de 3,9 % din PIB în 2016 și 3,1 % din PIB în 2017 în previziunile din primăvară). Valoarea mai mare a deficitului preconizat este cauzată parțial de faptul că versiunea actualizată a previziunilor Comisiei ia în calcul un număr mai mic de măsuri de limitare a cheltuielilor la nivelul administrației centrale și la nivelul administrațiilor regionale ca răspuns la Recomandarea Comisiei din martie 2016 (0,2 % din PIB) față de previziunea programului de stabilitate (0,4 % din PIB), având în vedere faptul că unele dintre aceste măsuri nu au fost încă suficient detaliate pentru a fi incluse în previziunile Comisiei, pe baza ipotezei obișnuite a menținerii politicilor actuale. Cu toate acestea, cea mai mare parte a diferenței se datorează modificărilor aduse cadrului juridic de impozitare a profitului, conducând la reducerea plăților în avans efectuate de societăți („pagos fraccionados”) în 2016. Deficitul de plăți în avans nu a fost cuantificat în programul de stabilitate și a devenit evident abia în luna aprilie, la momentul primei tranșe, după data-limită a previziunilor de primăvară. Versiunea actualizată a previziunilor din primăvara 2016 ale serviciilor Comisiei estimează că acest deficit este de 0,5 % din PIB în 2016. Deoarece modificările menționate anterior creează o întârziere permanentă în plata impozitelor, dar nu și modificarea ratei de impozitare sau a bazei de impozitare, acestea nu ar afecta venitul din impozitele pe venitul societăților odată ce situația redevine stabilă (începând din 2017). Aceste modificări ar duce la o pierdere temporară la nivelul colectării impozitelor în 2016, care a fost tratată ca un eveniment cu caracter excepțional în previziunile actualizate din primăvară.
               Pentru 2017, diferențele dintre previziunile actualizate din primăvară și programul de stabilitate își au originea în poziția inițială sub așteptări și în faptul că măsurile de economisire luate ca răspuns la Recomandarea Comisiei din martie 2016 nu sunt încă suficient de detaliate pentru a fi luate în considerare pe baza ipotezei obișnuite a menținerii politicilor actuale. Se estimează că deficitul structural va crește cu 0,4 % și 0,1 % din PIB în 2016 și, respectiv, 2017, și că el va stagna în 2018. Cu toate acestea, în 2016, creșterea preconizată a deficitului structural este parțial determinată de faptul că perspectiva actuală în ceea ce privește inflația și creșterea PIB-ului nominal este mai nefavorabilă decât cea care stă la baza bugetului 2016, fapt care a avut efecte negative asupra veniturilor publice structurale, nepermițând adaptarea cheltuielilor.

               (8)

               Ponderea datoriei publice brute în PIB a crescut de la 36 % în 2007 la aproximativ 99 % în 2014. În 2015, ponderea datoriei a fost mai mult sau mai puțin stabilă, întrucât vânzările nete de active financiare au contrabalansat impactul negativ al unei creșteri a deficitului care a fost mai rapidă decât creșterea PIB-ului nominal. Conform previziunilor actualizate ale Comisiei din primăvara anului 2016, se preconizează că ponderea datoriei va atinge un nivel maxim de 100,6 % din PIB în 2017, în timp ce previziunile din primăvară estimează că datoria va atinge un nivel maxim de 100,3 % din PIB în 2016. Deși Spania nu pare să se confrunte cu riscuri imediate de presiune bugetară decurgând din această pondere ridicată a datoriei, riscurile în materie de sustenabilitate a datoriei vor crește în mod semnificativ pe termen mediu, dacă poziția bugetară nu este îmbunătățită. Pe termen lung, se preconizează că riscurile la adresa sustenabilității fiscale vor fi reduse datorită impactului pozitiv al reducerii cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației.

               (9)

               În conformitate cu articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, în decizia sa de a notifica statul membru să ia măsuri de reducere a deficitului în conformitate cu articolul 126 alineatul (9) din TFUE, Consiliul solicită statului membru să îndeplinească obiective bugetare anuale care să permită, conform previziunilor care stau la baza notificării, o îmbunătățire anuală cu cel puțin 0,5 % din PIB ca valoare de referință, a soldului său ajustat ciclic, din care se deduc măsurile cu caracter excepțional și cele temporare. Cu toate acestea, adoptarea respectivei decizii în a doua jumătate a anului amplifică efortul fiscal necesar pentru a atinge o anumită îmbunătățire anuală a soldului structural. Este, de asemenea, important să se aibă în vedere faptul că scenariul de referință pentru noua traiectorie a ajustărilor începe cu o deteriorare de 0,4 % din PIB a deficitului structural, care rezultă cel puțin parțial din faptul că inflația s-a dovedit a fi mai scăzută decât se preconizase în scenariul care a stat la baza bugetului 2016 – un eveniment aflat în mare parte în afara controlului guvernului. Ținând cont de cele de mai sus, este oportun să nu se solicite măsuri structurale suplimentare în 2016.

               (10)

               Având în vedere că nu ar trebui să se solicite măsuri structurale suplimentare în 2016, acordarea unui an suplimentar Spaniei pentru corectarea deficitului său excesiv, care reprezintă norma în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1467/97, ar necesita o îmbunătățire anuală a soldului structural în 2017, ceea ce ar avea un impact prea negativ asupra creșterii economice. În consecință, se consideră oportună prelungirea cu doi ani a termenului acordat Spaniei pentru a pune capăt situației sale de deficit excesiv.

               (11)

               Prin urmare, o traiectorie de ajustare credibilă și sustenabilă ar impune Spaniei să atingă un deficit public de 4,6 %, 3,1 % și 2,2 % din PIB în 2016, 2017 și, respectiv, în 2018, ceea ce corespunde unei deteriorări a soldului structural de 0,4 % din PIB în 2016 și unei îmbunătățiri de 0,5 % din PIB atât în 2017, cât și în 2018. Aceste obiective bugetare țin seama și de necesitatea de a compensa efectele secundare ale consolidării fiscale asupra finanțelor publice, legate de impactul acesteia asupra economiei în sens mai larg.

               (12)

               Pentru a îndeplini respectivele obiective, se consideră că sunt necesare măsuri structurale suplimentare cu un impact estimat de 0,5 % din PIB atât în 2017, cât și în 2018. Economiile pentru 2017 și 2018 ar putea include, printre altele, reducerea numărului și a domeniului de aplicare al cheltuielilor fiscale, în special a cotelor reduse de TVA, pentru a realiza efortul structural necesar.

               (13)

               În plus, aplicarea strictă, la toate nivelurile de administrație, a mecanismelor preventive și corective prevăzute în Legea spaniolă privind stabilitatea ar contribui la corectarea la timp și durabilă a deficitului excesiv. Acest lucru ar putea fi realizat prin sporirea gradului de automatism în punerea în aplicare a acestora. În plus, regula referitoare la cheltuieli din Legea privind stabilitatea ar putea contribui într-o măsură mai mare la sustenabilitatea finanțelor publice dacă s-ar clarifica mai bine domeniul de aplicare și definițiile categoriilor de cheltuieli necesare pentru calcularea acesteia și dacă administrațiilor publice care încalcă această regulă li s-ar solicita în mod explicit să compenseze abaterile în materie de cheltuieli în anul următor producerii acestor abateri.

               (14)

               De asemenea, Spania ar trebui să țină seama și de aspectele calitative ale finanțelor publice, inclusiv în ceea ce privește politica de achiziții publice. Numărul neregulilor cu impact asupra aplicării legislației UE privind achizițiile publice, aduse în atenția Comisiei în ultimii ani, a fost semnificativ. Datele arată că există diferențe în ceea ce privește punerea în aplicare a normelor privind achizițiile publice între autoritățile și entitățile contractante și că insuficiența mecanismelor de control ex ante și ex post împiedică aplicarea corectă și uniformă a legislației privind achizițiile publice. Spania se remarcă printr-o rată redusă de publicare a anunțurilor de participare și o utilizare relativ mare a procedurii negociate fără publicare prealabilă, în comparație cu alte state membre. Acest lucru duce la limitarea concurenței din partea întreprinderilor din alte state membre ale UE și, adesea, la atribuirea directă a contractelor, cu implicații în termeni de creștere a cheltuielilor guvernamentale. Utilizarea limitată a instrumentelor de achiziții centralizate sau comune împiedică creșterile de eficiență care ar contribui la economii bugetare. Absența unui organism independent însărcinat cu asigurarea eficienței și a respectării legislației în domeniul achizițiilor publice în întreaga țară îngreunează buna aplicare a normelor privind achizițiile publice și poate crea oportunități pentru contravenții, ambele situații având efecte negative asupra contextului finanțelor publice ale Spaniei.

               (15)

               Pentru a facilita succesul strategiei de consolidare fiscală, va fi important, de asemenea, ca aceasta să fie sprijinită de reforme structurale ample, conform recomandărilor Consiliului adresate Spaniei în contextul Semestrului european 2016, în special cele legate de procedura privind corecția dezechilibrelor macroeconomice ale acestei țări.

               (16)

               În conformitate cu articolul 126 alineatul (9) din TFUE, Consiliul poate, ca parte a deciziei sale de notificare în temeiul respectivei pervederi, să ceară statului membru în cauză să prezinte rapoarte privind efortul de ajustare potrivit unui calendar precis. În conformitate cu articolul 5 alineatul (1a) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, raportul statului membru trebuie să includă obiectivele privind cheltuielile și veniturile publice și să precizeze măsurile de politică bugetară atât de pe partea de cheltuieli, cât și de pe partea de venituri, precum și informațiile referitoare la acțiunile de politică întreprinse ca răspuns la recomandările specifice ale Consiliului. Pentru a facilita monitorizarea termenului-limită pentru conformarea cu recomandările cuprinse în prezenta decizie, precum și a termenului-limită pentru corectarea deficitului excesiv, Spania ar trebui să prezinte un astfel de raport până la 15 octombrie 2016, simultan cu proiectul său de plan bugetar pentru 2017.

               (17)

               Spania ar trebui, de asemenea, să prezinte un raportComisiei și Comitetului economic și financiar, după cum prevede articolul 10 din Regulamentul (UE) nr. 473/2013 al Consiliului (3), în conformitate cu specificațiile prevăzute în Regulamentul delegat (UE) nr. 877/2013 al Comisiei (4). Raportul ar trebui să fie prezentat pentru prima oară până la 15 ianuarie 2017 și, ulterior, o dată la trei luni,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   (1)   Spania trebuie să pună capăt situației actuale de deficit excesiv până în 2018.
   (2)   Spania trebuie să reducă deficitul public la 4,6 % din PIB în 2016, la 3,1 % din PIB în 2017 și la 2,2 % din PIB în 2018. Această îmbunătățire a deficitului public corespunde unei deteriorări a soldului structural cu 0,4 % din PIB în 2016 și unei îmbunătățiri cu 0,5 % din PIB atât în 2017, cât și în 2018, pe baza previziunilor actualizate ale Comisiei din primăvara anului 2016. De asemenea, Spania ar trebui să utilizeze toate câștigurile excepționale pentru a accelera reducerea deficitului și a datoriei.
   (3)   În plus față de economiile deja incluse în previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Spania trebuie să adopte și să pună integral în aplicare măsuri de consolidare în valoare de 0,5 % din PIB atât în 2017, cât și în 2018.
   (4)   Spania trebuie să fie pregătită să adopte măsuri suplimentare, în caz de materializare a riscurilor la adresa planurilor bugetare. Măsurile de consolidare fiscală trebuie să asigure o îmbunătățire durabilă a soldului structural al bugetului general într-o manieră favorabilă creșterii.
   (5)   Spania trebuie să adopte măsuri pentru consolidarea cadrului său bugetar, în special pentru a spori gradul de automatism al mecanismelor de prevenire și de corectare a deviațiilor de la obiectivele în materie de deficit, datorie și cheltuieli, precum și pentru a crește contribuția pe care regula referitoare la cheltuieli din Legea privind stabilitatea o aduce la sustenabilitatea finanțelor publice.
   (6)   Spania trebuie să instituie un cadru coerent pentru a asigura transparența și coordonarea politicii de achiziții publice pentru toate autoritățile și entitățile contractante, în vederea garantării eficienței economice și a unui nivel ridicat al concurenței. Un astfel de cadru trebuie să includă mecanisme de control ex ante și ex post adecvate pentru procedurile de achiziții publice, pentru a asigura eficiența și respectarea legislației.
   Articolul 2
   Consiliul stabilește termenul-limită de 15 octombrie 2016, până la care Spania să ia măsuri eficace și, în conformitate cu articolul 5 alineatul (1a) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, să prezinte Consiliului și Comisiei un raport cu privire la măsurile întreprinse ca răspuns la prezenta decizie. Raportul include obiectivele privind cheltuielile și veniturile publice și precizează măsurile discreționare atât pe partea de cheltuieli, cât și pe partea de venituri, precum și informațiile referitoare la acțiunile întreprinse ca răspuns la recomandările specifice ale Consiliului de consolidare a cadrului fiscal și a cadrului politicii de achiziții publice în conformitate cu articolul 1 alineatele (5) și (6).
   Articolul 3
   Prezenta decizie se adresează Regatului Spaniei.

      Adoptată la Bruxelles, 8 august 2016.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         M. LAJČÁK

      (1)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

      (2)  Toate documentele referitoare la procedura de deficit excesiv pentru Spania pot fi consultate la adresa: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/spain_en.htm.

      (3)  Regulamentul (UE) nr. 473/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind dispozițiile comune pentru monitorizarea și evaluarea proiectelor de planuri bugetare și pentru asigurarea corectării deficitelor excesive ale statelor membre din zona euro (JO L 140, 27.5.2013, p. 11).

      (4)  Regulamentul delegat (UE) nr. 877/2013 al Comisiei din 27 iunie 2013 de completare a Regulamentului (UE) nr. 473/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind dispozițiile comune pentru monitorizarea și evaluarea proiectelor de planuri bugetare și pentru asigurarea corectării deficitelor excesive ale statelor membre din zona euro JO L 244, 13.9.2013, p. 23).


title: Decizia Consiliului din 29 aprilie 2004 de încheiere, în numele Comunității Europene, a Protocolului la Convenția de la Barcelona privind protecția Mării Mediterane împotriva poluării, privind cooperarea pentru prevenirea poluării de către nave și, în cazuri de urgență, de combatere a poluării Mării Mediterane

text:
Anunţ juridic important

|

32004D0575

Jurnalul Oficial L 261 , 06/08/2004 p. 0040 - 0040 Jurnalul Oficial L 261 , 06/08/2004 p. 0007 - 0007 ediţie specială în limba cehă capitol 11 volum 51 p. 269  - 269 ediţie specială în limba estonă capitol 11 volum 51 p. 269  - 269 ediţie specială în limba maghiară capitol 11 volum 51 p. 269  - 269 ediţie specială în limba lituaniană capitol 11 volum 51 p. 269  - 269 LV.ES capitol 11 volum 51 p. 269  - 269 MT.ES capitol 11 volum 51 p. 269  - 269 PL.ES capitol 11 volum 51 p. 269  - 269 SK.ES capitol 11 volum 51 p. 269  - 269 ediţie specială în limba slovenă capitol 11 volum 51 p. 269  - 269

		20040429Decizia Consiliuluidin 29 aprilie 2004de încheiere, în numele Comunității Europene, a Protocolului la Convenția de la Barcelona privind protecția Mării Mediterane împotriva poluării, privind cooperarea pentru prevenirea poluării de către nave și, în cazuri de urgență, de combatere a poluării Mării Mediterane(2004/575/CE)CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 175 alineatul (1) coroborat cu articolul 300 alineatul (2) prima teză și alineatul (3) primul paragraf,având în vedere propunerea Comisiei,având în vedere avizul Parlamentului European [1],întrucât:(1) Politica de mediu a Comunității Europene contribuie la urmărirea unor obiective, cum sunt conservarea, protecția și ameliorarea calității mediului, precum și promovarea pe plan internațional a măsurilor destinate să soluționeze problemele de mediu regionale sau mondiale.(2) Comunitatea Europeană este parte contractantă la Convenția pentru protecția Mării Mediterane împotriva poluării (Convenția de la Barcelona), aprobată prin Decizia 77/585/CEE [2], și a semnat revizuirea din 1995, aprobată prin Decizia 1999/802/CE [3]. Comunitatea este, de asemenea, parte contractantă la patru protocoale la Convenția de la Barcelona, inclusiv la Protocolul privind cooperarea în ceea ce privește combaterea poluării Mării Mediterane cu petrol și alte substanțe nocive în cazuri de urgență, aprobat prin Decizia 81/420/CEE [4].(3) Comisia a participat, în numele Comunității, la negocierile referitoare la Protocolul privind cooperarea pentru prevenirea poluării de către nave și, în cazuri de urgență, pentru combaterea poluării Mării Mediterane (protocolul), pe baza directivelor de negociere emise de Consiliu la 24 și 25 ianuarie 2000.(4) Comunitatea a semnat protocolul la 25 ianuarie 2002 la Malta.(5) Protocolul actualizează instrumentele juridice ale Convenției de la Barcelona, introducând cooperarea pentru prevenirea poluării de către nave, consolidând cooperarea pentru soluționarea incidentelor de poluare și promovând aplicarea reglementărilor internaționale relevante.(6) Protocolul, care nu aduce atingere dreptului părților de a adopta măsuri mai stricte în domeniu, conform dreptului internațional, conține dispozițiile necesare pentru a se evita orice neconformitate cu legislația comunitară în vigoare în domeniile reglementate de protocol.(7) În consecință, Comunitatea este invitată să aprobe protocolul,DECIDE:Articolul 1Protocolul la Convenția de la Barcelona privind protecția Mării Mediterane împotriva poluării, privind cooperarea pentru prevenirea poluării de către nave și, în cazuri de urgență, pentru combaterea poluării Mării Mediterane, denumit în continuare "protocolul", se aprobă în numele Comunității.Textul protocolului se atașează la prezenta decizie.Articolul 2Președintele Consiliului este autorizat să numească persoana împuternicită (persoanele împuternicite) să depună la Guvernul Spaniei, în numele Comunității Europene, instrumentul de aprobare a protocolului, în conformitate cu dispozițiile articolului 23 din protocol.Adoptată la Luxemburg, 29 aprilie 2004.Pentru ConsiliuPreședinteleM. McDowell[1] Avizul din 10 februarie 2004 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).[2] JO L 240, 19.9.1977, p. 1.[3] JO L 322, 14.12.1999, p. 32.[4] JO L 162, 19.6.1981, p. 4.--------------------------------------------------


title: Decizia Consiliului din 4 decembrie 2000 de încheiere a Acordurilor privind comerțul cu produse textile cu anumite țări terțe (Republica Belarus, Regatul Nepal, Fosta Republică Iugoslavă Macedonia, Armenia, Azerbaidjan, Georgia, Kazahstan, Moldova, Tadjikistan, Turkmenistan, Uzbekistan, Republica Populară Chineză, Ucraina, Republica Arabă Egipt)

text:
Anunţ juridic important

|

32000D0804

Jurnalul Oficial L 326 , 22/12/2000 p. 0063 - 0064 ediţie specială în limba cehă capitol 11 volum 36 p. 3  - 5 ediţie specială în limba estonă capitol 11 volum 36 p. 3  - 5 ediţie specială în limba maghiară capitol 11 volum 36 p. 3  - 5 ediţie specială în limba lituaniană capitol 11 volum 36 p. 3  - 5 LV.ES capitol 11 volum 36 p. 3  - 5 MT.ES capitol 11 volum 36 p. 3  - 5 PL.ES capitol 11 volum 36 p. 3  - 5 SK.ES capitol 11 volum 36 p. 3  - 5 ediţie specială în limba slovenă capitol 11 volum 36 p. 3  - 5

		20001204Decizia Consiliuluidin 4 decembrie 2000de încheiere a Acordurilor privind comerțul cu produse textile cu anumite țări terțe (Republica Belarus, Regatul Nepal, Fosta Republică Iugoslavă Macedonia, Armenia, Azerbaidjan, Georgia, Kazahstan, Moldova, Tadjikistan, Turkmenistan, Uzbekistan, Republica Populară Chineză, Ucraina, Republica Arabă Egipt)(2000/804/CE)CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 133 coroborat cu articolul 300 alineatul (2) primul paragraf prima teză,având în vedere propunerea Comisiei,întrucât:(1) Comisia a negociat cu anumite țări terțe, în numele Comunității Europene, acorduri privind comerțul cu produse textile.(2) Aceste acorduri au fost puse în aplicare provizoriu sub rezerva reciprocității [1].(3) Acordul sub forma unui schimb de scrisori cu Republica Kazahstan privind comerțul cu produse textile, a fost semnat la 27 iunie 2000, sub rezerva încheierii acestuia.(4) Aceste acorduri ar trebui aprobate,DECIDE:Articolul 1Acordurile enumerate în anexa la prezenta decizie se aprobă în numele Comunității.Articolul 2Președintele Consiliului este autorizat să numească persoana(le) împuternicită(e) să semneze acordurile, cu excepția acordului cu privire la Kazahstan [2] în vederea asumării de obligații de către Comunitate.Articolul 3Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene.Adoptată la Bruxelles, 4 decembrie 2000.Pentru ConsiliuPreședinteleH. Védrine[1] Decizia (Regatul Nepal) 2000/72/CE a Consiliului (JO L 32, 7.2.2000, p. 1) și Deciziile Consiliului (Republica Belarus): 1999/869/CE (JO L 336, 29.12.1999, p. 26); (Fosta Republică Iugoslavă Macedonia): 1999/875/CE (JO L 344, 31.12.1999, p. 1); (Armenia, Azerbaidjan, Georgia, Kazahstan, Moldova, Tadjikistan, Turkmenistan și Uzbekistan): 1999/867/CE (JO L 343, 31.12.1999, p. 1); (Republica Populară Chineză): 1999/876/CE (JO L 345, 31.12.1999, p. 1); (Ucraina): 1999/871/CE (JO L 337, 30.12.1999, p. 43); (Republica Arabă Egipt): 2000/3/CE (JO L 2, 5.1.2000, p. 68).[2] Acordul cu privire la Kazahstan a fost deja semnat la 27 iunie 2000, sub rezerva încheierii acestuia.--------------------------------------------------20001204ANEXĂ- Acord sub forma unui schimb de scrisori între Comunitatea Europeană și Republica Belarus de modificare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Republica Belarus privind comerțul cu produse textile, cu aplicare provizorie ca urmare a Deciziei 1999/869/CE a Consiliului [1].- Acord între Comunitatea Europeană și Regatul Nepal privind comerțul cu produse textile, cu aplicare provizorie ca urmare a Deciziei 2000/72/CE a Consiliului [2].- Acord între Comunitatea Europeană și Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei privind comerțul cu produse textile, cu aplicare provizorie ca urmare a Deciziei 1999/875/CE a Consiliului [3].- Acorduri sub forma unui schimb de scrisori între Comunitatea Europeană și anumite țări terțe (Armenia, Azerbaidjan, Georgia, Kazahstan, Moldova, Tadjikistan, Turkmenistan și Uzbekistan) privind comerțul cu produse textile, cu aplicare provizorie ca urmare a Deciziei 1999/867/CE a Consiliului [4].- Acord sub forma unui schimb de scrisori de modificare a acordurilor dintre Comunitatea Europeană și Republica Populară Chineză privind comerțul cu produse textile, cu aplicare provizorie ca urmare a Deciziei 1999/876/CE a Consiliului [5].- Acord sub forma unui schimb de scrisori între Comunitatea Europeană și Ucraina de modificare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Ucraina privind comerțul cu produse textile, cu aplicare provizorie ca urmare a Deciziei 1999/871/CE a Consiliului [6].- Memorandum de înțelegere între Comunitatea Europeană și Republica Arabă Egipt privind comerțul cu produse textile, cu aplicare provizorie ca urmare a Deciziei 2000/3/CE a Consiliului [7].[1] JO L 336, 29.12.1999, p. 26.[2] JO L 32, 7.2.2000, p. 1.[3] JO L 344, 31.12.1999, p. 1.[4] JO L 343, 31.12.1999, p. 1.[5] JO L 345, 31.12.1999, p. 1.[6] JO L 337, 30.12.1999, p. 43.[7] JO L 2, 5.1.2000, p. 68.--------------------------------------------------


title: Decizia nr. 1149/2007/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 septembrie 2007 de instituire, pentru perioada 2007-2013, a programului specific Justiție civilă în cadrul programului general Drepturile fundamentale și justiția

text:
               3.10.2007

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 257/16

      DECIZIA NR. 1149/2007/CE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

   din 25 septembrie 2007
   de instituire, pentru perioada 2007-2013, a programului specific „Justiție civilă” în cadrul programului general „Drepturile fundamentale și justiția”
   PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 61 litera (c) și articolul 67 alineatul (5),
   având în vedere propunerea Comisiei,
   hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din tratat (1),
   întrucât:

               (1)

               Comunitatea și-a stabilit obiectivul de a menține și dezvolta un spațiu de libertate, securitate și justiție, în care este asigurată libera circulație a persoanelor. În acest scop, Comunitatea trebuie să adopte, printre altele, măsuri în domeniul cooperării judiciare în materie civilă, care sunt necesare pentru buna funcționare a pieței interne.

               (2)

               În continuarea programelor anterioare, cum ar fi Grotius (2) și proiectul Robert Schuman (3), Regulamentul (CE) nr. 743/2002 al Consiliului (4) a stabilit, pentru perioada 2002-2006, un cadru comunitar general al activităților destinate să faciliteze punerea în aplicare a cooperării judiciare în materie civilă.

               (3)

               Consiliul European de la Bruxelles din 4 și 5 noiembrie 2004 a adoptat programul de la Haga „Consolidarea libertății, a securității și a justiției în Uniunea Europeană” (5) (denumit în continuare „Programul de la Haga”).

               (4)

               Consiliul și Comisia au adoptat în iunie 2005 un plan de acțiune pentru punerea în aplicare a Programului de la Haga (6).

               (5)

               Obiectivele ambițioase stabilite prin tratat și prin Programul de la Haga ar trebui îndeplinite prin instituirea unui program flexibil și eficient care va facilita planificarea și punerea în aplicare.

               (6)

               Programul „Justiție civilă” ar trebui să prevadă inițiativele luate de către Comisie în conformitate cu principiul subsidiarității, pentru acțiunile de sprijinire a organizațiilor care promovează și facilitează cooperarea judiciară în materie civilă, precum și pentru acțiunile de sprijinire a proiectelor specifice.

               (7)

               Un program general în domeniul justiției civile urmărind să îmbunătățească înțelegerea reciprocă a sistemelor juridice și judiciare ale statelor membre va contribui la înlăturarea barierelor din calea cooperării judiciare în materie civilă, ceea ce va duce la îmbunătățirea funcționării pieței interne.

               (8)

               În conformitate cu Programul de la Haga, consolidarea încrederii reciproce necesită un efort evident de îmbunătățire a cunoașterii reciproce între autoritățile judiciare și diferitele sisteme juridice. În această privință ar trebui să se acorde o atenție și un sprijin sporite rețelelor europene ale autorităților publice naționale.

               (9)

               Prezenta decizie ar trebui să prevadă posibilitatea de cofinanțare a activităților anumitor rețele europene în măsura în care cheltuielile sunt efectuate în scopul atingerii unui obiectiv de interes general european. Cu toate acestea, o asemenea cofinanțare nu înseamnă că un program viitor ar acoperi cheltuielile unor asemenea rețele, nici nu ar trebui să împiedice alte rețele europene să beneficieze de susținerea activităților acestora, în conformitate cu prezenta decizie.

               (10)

               Orice instituție, asociație sau rețea care primește o subvenție în cadrul programului „Justiție civilă” ar trebui să confirme asistența comunitară primită în conformitate cu orientările de asigurare a vizibilității care vor fi stabilite de către Comisie.

               (11)

               Prezenta decizie prevede, pentru întreaga durată a programului, un pachet financiar care constituie, pentru autoritatea bugetară, principala referință în înțelesul punctului 37 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (7), în cadrul procedurii anuale bugetare.

               (12)

               Deoarece obiectivele prezentei decizii nu pot fi îndeplinite în mod satisfăcător de statele membre și, având în vedere amploarea și efectele programului, pot fi realizate mai bine la nivelul Comunității, aceasta poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat în respectivul articol, prezenta decizie nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestor obiective.

               (13)

               Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (8) (denumit în continuare „regulamentul financiar”), precum și Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2342/2002 al Comisiei din 23 decembrie 2002 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (9), care protejează interesele financiare ale Comunității, trebuie să se aplice ținând cont de principiile simplității și consecvenței la alegerea instrumentelor bugetare, de limitarea numărului de cazuri în care Comisiei îi revine răspunderea directă pentru punerea în aplicare și gestionare, precum și de proporționalitatea necesară între nivelul resurselor și sarcina administrativă aferentă utilizării acestora.

               (14)

               De asemenea, ar trebui luate măsuri adecvate pentru a preveni neregulile și fraudele și ar trebui întreprinse acțiunile necesare pentru recuperarea fondurilor pierdute, achitate incorect sau utilizate neadecvat în conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2988/95 al Consiliului din 18 decembrie 1995 privind protecția intereselor financiare ale Comunităților (10), Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului din 11 noiembrie 1996 privind controalele și inspecțiile la fața locului efectuate de către Comisie în vederea protecției intereselor financiare ale Comunităților Europene împotriva fraudelor și a altor abateri (11), precum și cu Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 mai 1999 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) (12).

               (15)

               Regulamentul financiar necesită formularea unui act de bază care să reglementeze subvențiile de funcționare.

               (16)

               Măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentei decizii ar trebui să se adopte în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (13), cu distincția care trebuie făcută între acele măsuri care fac obiectul procedurii de gestionare și cele care fac obiectul procedurii consultative, procedura consultativă fiind, în anumite cazuri, oportună din punct de vedere al unei eficiențe sporite.

               (17)

               În conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din Decizia 1999/468/CE, Comisia ar trebui să informeze Parlamentul European cu privire la lucrările comitetului în legătură cu punerea în aplicare a prezentului program. În special, acesta ar trebui să primească proiectul programului anual atunci când acesta este înaintat comitetului de gestionare. De asemenea, Parlamentul European ar trebui să primească rezultatele votului și procesele-verbale sintetice ale ședințelor comitetului respectiv.

               (18)

               În conformitate cu articolul 3 din Protocolul privind poziția Regatului Unit și a Irlandei anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul de instituire a Comunității Europene, Regatul Unit și Irlanda au notificat dorința de a lua parte la adoptarea și aplicarea prezentei decizii.

               (19)

               În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul privind poziția Danemarcei anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul de instituire a Comunității Europene, Danemarca nu participă la adoptarea prezentei decizii, care nu este obligatorie pentru aceasta și nu i se aplică.

               (20)

               Comitetul Economic și Social European a emis un aviz cu privire la prezenta decizie (14).

               (21)

               Pentru a se asigura în mod efectiv și la timp punerea în aplicare a programului, prezenta decizie ar trebui să se aplice de la 1 ianuarie 2007,

         DECID:
   Articolul 1
   Instituirea programului
   (1)   Prezenta decizie instituie programul specific privind „Justiția civilă”, denumit în continuare „programul”, în cadrul programului general „Drepturile fundamentale și justiția”, pentru a contribui la crearea treptată a spațiului de libertate, securitate și justiție.
   (2)   Programul acoperă perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2007 și 31 decembrie 2013.
   (3)   În prezenta decizie, noțiunea „stat membru” înseamnă orice stat membru cu excepția Danemarcei.
   Articolul 2
   Obiective generale
   (1)   Prezentul program are următoarele obiective generale:

               (a)

               să promoveze cooperarea judiciară, cu scopul de a contribui la crearea unui veritabil spațiu european al justiției în materie civilă, bazat pe recunoaștere și încredere reciproce;

               (b)

               să promoveze eliminarea obstacolelor din calea bunei funcționări a procedurilor transfrontaliere în materie civilă în statele membre;

               (c)

               să amelioreze viața de zi cu zi a persoanelor fizice și juridice prin aceea că li se permite să își exercite drepturile pe teritoriul Uniunii Europene, în special prin favorizarea accesului la justiție;

               (d)

               să amelioreze contactele, schimbul de informații și dezvoltarea rețelelor între autoritățile legislative, judiciare și administrative și profesiile juridice, inclusiv prin sprijinirea formării în domeniul judiciar, în scopul unei mai bune înțelegeri reciproce între autorități și specialiști.

         (2)   Fără a aduce atingere obiectivelor și competențelor Comunității, obiectivele generale ale programului contribuie la dezvoltarea politicilor comunitare și în particular la crearea unui spațiu judiciar.
   Articolul 3
   Obiective specifice
   Prezentul program are următoarele obiective specifice:

               (a)

               să favorizeze cooperarea judiciară în materie civilă, cu scopul:

                           (i)

                           de a asigura securitatea juridică și de a îmbunătăți accesul la justiție;

                           (ii)

                           de a promova recunoașterea reciprocă a hotărârilor în cauzele civile și comerciale;

                           (iii)

                           de a elimina, în cazul litigiilor transfrontaliere, obstacolele create de deosebirile în cadrul dreptului civil și al procedurilor civile și de a promova compatibilitatea legislației necesară în acel scop;

                           (iv)

                           de a garanta o bună administrare a justiției prin evitarea conflictelor de competență;

               (b)

               să amelioreze cunoașterea reciprocă a sistemelor juridice și judiciare ale statelor membre în materie civilă, să promoveze și să întărească crearea rețelelor, cooperarea reciprocă, schimbul și difuzarea de informații, experiență și cele mai bune practici;

               (c)

               să asigure corecta punere în practică, aplicarea concretă și evaluarea instrumentelor comunitare în domeniul cooperării judiciare în materie civilă și comercială;

               (d)

               să îmbunătățească informarea cu privire la sistemele juridice din statele membre și accesul la justiție;

               (e)

               să promoveze formarea în domeniul dreptului comunitar și al Uniunii Europene a reprezentanților profesiilor juridice;

               (f)

               să evalueze condițiile generale necesare pentru consolidarea încrederii reciproce, respectând integral, în același timp, independența aparatului judiciar;

               (g)

               să faciliteze funcționarea Rețelei Judiciare Europene în materie civilă și comercială, instituită prin Decizia 2001/470/CE a Consiliului (15).

         Articolul 4
   Acțiuni
   În vederea urmăririi obiectivelor generale și a celor specifice enunțate la articolele 2 și 3, prezentul program sprijină următoarele forme de acțiune, în condițiile stabilite prin programele de lucru anuale menționate la articolul 9 alineatul (2):

               (a)

               acțiuni specifice inițiate de către Comisie, cum ar fi analize și cercetări, sondaje de opinie și studii, elaborarea de indicatori și metodologii comune, colectarea, dezvoltarea și difuzarea de date și statistici, seminare, conferințe și reuniuni de experți, organizarea unor campanii și evenimente adresate publicului, crearea și întreținerea unor site-uri de internet, întocmirea și difuzarea unor materiale informative, sprijinirea și administrarea unor rețele de experți naționali, precum și activitățile analitice, de monitorizare și evaluare; sau

               (b)

               proiecte transnaționale specifice de interes comunitar prezentate de către o autoritate sau de către orice alt organism al unui stat membru, de către o organizație internațională sau neguvernamentală și care implică în orice caz cel puțin două state membre sau cel puțin un stat membru și un alt stat, care poate fi ori un stat aderent, ori un stat candidat; sau

               (c)

               activitățile desfășurate de organizațiile neguvernamentale sau de alte entități care urmăresc un scop de interes general european în conformitate cu obiectivele de ordin general ale programului, în condițiile stabilite prin programele de lucru anuale; sau

               (d)

               subvențiile de funcționare pentru cofinanțarea cheltuielilor asociate cu programele permanente de lucru ale Rețelei Europene a Consiliilor Judiciare și Rețelei președinților curților supreme de justiție ale Uniunii Europene, în măsura în care sunt efectuate în contextul urmăririi unui obiectiv de interes general european prin promovarea schimburilor de opinii și de experiență în materie de jurisprudență, de organizare și funcționare a membrilor acestor rețele în îndeplinirea funcțiilor judiciare și/sau de consiliere privind dreptul comunitar.

         Articolul 5
   Participare
   (1)   La acțiunile din cadrul programului pot participa oricare dintre următoarele țări: statele aderente, statele candidate și statele din Balcanii de Vest incluse în procesul de stabilizare și de asociere, în conformitate cu condițiile stabilite prin acordurile de asociere sau prin protocoalele adiționale referitoare la participarea în cadrul unor programe comunitare, care au fost sau urmează să fie încheiate cu aceste state.
   (2)   La proiecte pot participa reprezentanții profesiilor juridice din Danemarca, din țările candidate care nu participă în cadrul prezentului program, în cazul în care acest lucru ar contribui la pregătirea lor pentru aderare, sau din alte țări terțe care nu participă în cadrul prezentului program, în cazul în care acest lucru servește scopului proiectelor în cauză.
   Articolul 6
   Grupuri-țintă
   (1)   Programul se adresează, printre altele, reprezentanților profesiilor juridice, autorităților naționale și cetățenilor Uniunii în general.
   (2)   În sensul prezentei decizii, „reprezentanți ai profesiilor juridice” înseamnă judecători, procurori, avocați pledanți, consilieri juridici, notari, cadre universitare și din domeniul cercetării, funcționari ai ministerelor, executori judecătorești, personalul auxiliar al instanțelor, interpreți în instanță și alți profesioniști asociați sistemului judiciar din domeniul dreptului civil.
   Articolul 7
   Accesul la program
   La program pot participa instituțiile și organizațiile publice sau private, inclusiv organizațiile profesionale, universitățile, institutele de cercetare și institutele care derulează programe de formare în domeniile juridic și judiciar destinate reprezentanților profesiilor juridice, precum și organizațiile internaționale și organizațiile neguvernamentale din statele membre.
   Articolul 8
   Forme de intervenție
   (1)   Finanțarea comunitară poate lua următoarele forme juridice:

               (a)

               subvenții;

               (b)

               contracte de achiziții publice.

         (2)   Subvențiile comunitare se acordă în urma unor cereri de ofertă și se acordă prin intermediul subvențiilor de funcționare și al subvențiilor pentru acțiuni. Rata maximă de cofinanțare este precizată în programele de lucru anuale.
   (3)   În afară de aceasta, se prevăd cheltuieli pentru măsurile complementare prin intermediul contractelor de achiziții publice, situație în care fondurile comunitare acoperă achiziția de bunuri și de servicii. Se vor acoperi, printre altele, cheltuielile de informare și comunicare, pregătire, punere în aplicare, monitorizare, verificare și evaluare a proiectelor, a politicilor, a programelor și a legislației.
   Articolul 9
   Măsuri de punere în aplicare
   (1)   Comisia pune în aplicare asistența financiară comunitară în conformitate cu regulamentul financiar.
   (2)   Comisia adoptă, pentru punerea în aplicare a programului, în cadrul obiectivelor generale prevăzute la articolul 2, programe de lucru anuale în care precizează obiectivele specifice, prioritățile tematice, o descriere a măsurilor complementare menționate la articolul 8 alineatul (3) și, în cazul în care este necesar, o listă de alte acțiuni.
   (3)   Programele de lucru anuale se adoptă în conformitate cu procedura menționată la articolul 10 alineatul (2).
   (4)   Procedurile de evaluare și de acordare a subvențiilor pentru acțiuni țin cont, printre altele, de următoarele criterii:

               (a)

               conformitatea acțiunii propuse cu programul de lucru anual, cu obiectivele prevăzute la articolele 2 și 3 și cu formele de acțiune prevăzute la articolul 4;

               (b)

               calitatea acțiunii propuse în ceea ce privește conceperea, organizarea și prezentarea sa și rezultatele așteptate;

               (c)

               valoarea solicitată sub formă de finanțare comunitară și oportunitatea acesteia în raport cu rezultatele așteptate;

               (d)

               impactul rezultatelor așteptate asupra obiectivelor definite la articolele 2 și 3 și asupra acțiunilor menționate la articolul 4.

         (5)   Cererile pentru subvenții de funcționare, menționate la articolul 4 litera (d), se evaluează din perspectiva:

               (a)

               consecvenței cu obiectivele programului;

               (b)

               calității activităților planificate;

               (c)

               posibilului efect de multiplicare a acestor activități asupra publicului;

               (d)

               impactului geografic al activităților desfășurate;

               (e)

               implicării cetățenilor în organizarea organismelor în cauză;

               (f)

               rentabilității activității propuse.

         (6)   Comisia analizează fiecare dintre acțiunile propuse care îi sunt prezentate în baza articolului 4 literele (b) și (c). Deciziile cu privire la aceste acțiuni se adoptă în conformitate cu procedura menționată la articolul 11 alineatul (2).
   Articolul 10
   Comitetul de gestionare
   (1)   Comisia este asistată de un comitet de gestionare.
   (2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolele 4 și 7 din Decizia 1999/468/CE, având în vedere dispozițiile articolului 8.
   Perioada prevăzută la articolul 4 alineatul (3) din Decizia 1999/468/CE se stabilește la trei luni.
   Articolul 11
   Comitetul consultativ
   (1)   Comisia este asistată de un comitet consultativ.
   (2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolele 3 și 7 din Decizia 1999/468/CE, având în vedere dispozițiile articolului 8.
   Articolul 12
   Complementaritate
   (1)   Sunt urmărite sinergiile și complementaritatea cu alte instrumente comunitare, în special cu programul specific „Justiția penală” în cadrul programului general „Drepturile fundamentale și justiția”, precum și cu programele generale „Securitate și protecția libertăților” și „Solidaritate și gestiunea fluxurilor migratorii”. Informațiile statistice privind justiția civilă se elaborează în colaborare cu statele membre, folosindu-se programul statistic comunitar ori de câte ori este necesar.
   (2)   Programul poate folosi în mod excepțional resurse în comun cu alte instrumente comunitare, în special cu programul specific „Justiția penală” în cadrul programului general „Drepturile fundamentale și justiția”, pentru a pune în aplicare acțiuni care îndeplinesc obiectivele ambelor programe.
   (3)   Operațiunile finanțate în baza prezentei decizii nu beneficiază de asistență financiară în același scop prin intermediul altor instrumente financiare ale Uniunii sau ale Comunității. Beneficiarii programului informează Comisia cu privire la finanțarea primită din bugetul general al Uniunii Europene și din alte surse, precum și despre cererile de finanțare în curs.
   Articolul 13
   Resurse bugetare
   (1)   Pachetul financiar destinat punerii în aplicare a prezentei decizii este stabilit la 109 300 000 EUR pentru perioada prevăzută la articolul 1.
   (2)   Resursele bugetare alocate acțiunilor prevăzute de prezentul program sunt înscrise în creditele anuale din bugetul general al Uniunii Europene. Creditele anuale disponibile sunt autorizate de autoritatea bugetară în limitele cadrului financiar.
   Articolul 14
   Monitorizare
   (1)   Pentru orice acțiune finanțată în cadrul programului, Comisia asigură că beneficiarul prezintă rapoarte tehnice și financiare privind stadiul lucrărilor și că se prezintă un raport final în termen de trei luni de la finalizarea acțiunii. Comisia determină forma și conținutul rapoartelor. Comisia pune aceste rapoarte la dispoziția statelor membre.
   (2)   Fără a aduce atingere auditurilor efectuate de către Curtea de Conturi în cooperare cu organismele sau departamentele naționale competente în domeniul auditului în baza articolului 248 din tratat sau oricăror verificări efectuate în baza articolului 279 alineatul (1) primul paragraf litera (b) din tratat, funcționarii și alți angajați ai Comisiei pot efectua controale la fața locului, inclusiv prin sondaj, cu privire la acțiunile finanțate în cadrul programului.
   (3)   Comisia asigură că prin contractele și acordurile care rezultă din punerea în aplicare a programului se prevăd, în special, supervizarea și controlul financiar exercitat de către Comisie (sau orice alt reprezentant autorizat de Comisie), dacă este cazul la fața locului, precum și auditurile Curții de Conturi.
   (4)   Comisia asigură că, timp de cinci ani de la ultima plată legată de orice acțiune, beneficiarul asistenței financiare păstrează la dispoziția Comisiei toate documentele justificative privind cheltuielile aferente acțiunii.
   (5)   Pe baza rezultatelor rapoartelor și ale controalelor prin sondaj menționate la alineatele (1) și (2), Comisia asigură că, în cazul în care este necesar, se modifică volumul sau condițiile în care se alocă asistența financiară aprobată inițial, precum și calendarul plăților.
   (6)   Comisia asigură că se ia orice altă măsură necesară pentru a verifica dacă acțiunile finanțate se desfășoară corect și cu respectarea dispozițiilor prezentei decizii și ale regulamentului financiar.
   Articolul 15
   Protecția intereselor financiare ale Comunității
   (1)   Comisia asigură că, în cazul în care se desfășoară acțiuni finanțate în baza prezentei decizii, interesele financiare ale Comunității sunt protejate prin aplicarea de măsuri preventive împotriva fraudei, a corupției și a altor activități ilegale, prin controale eficace și prin recuperarea sumelor plătite în mod ilicit, iar în cazul în care se constată nereguli, prin aplicarea unor sancțiuni eficace, proporționale și cu efect de descurajare, în conformitate cu Regulamentele (CE, Euratom) nr. 2988/95, (Euratom, CE) nr. 2185/96 și (CE) nr. 1073/1999.
   (2)   În ceea ce privește acțiunile comunitare finanțate în cadrul prezentei decizii, Regulamentele (CE, Euratom) nr. 2988/95 și (Euratom, CE) nr. 2185/96 se aplică în cazul oricărei încălcări a dispozițiilor dreptului comunitar, inclusiv încălcării unei obligații contractuale stabilite pe baza programului, care rezultă dintr-o acțiune sau omisiune a unui operator economic, care a cauzat sau ar putea cauza, printr-o cheltuială nejustificată, un prejudiciu bugetului general al Uniunii Europene sau bugetelor gestionate de Comunitățile Europene.
   (3)   Comisia asigură că se reduce, suspendă sau recuperează cuantumul asistenței financiare acordate unei acțiuni în cazul în care constată nereguli, inclusiv nerespectarea dispozițiilor prezentei decizii sau ale deciziei individuale ori ale contractului sau acordului prin care se acordă asistența financiară respectivă, ori dacă se constată că acțiunea a făcut obiectul unei schimbări incompatibile cu natura sau cu condițiile de punere în aplicare a proiectului, fără solicitarea acordului Comisiei.
   (4)   În cazul în care termenele nu au fost respectate sau în cazul în care progresele înregistrate la punerea în aplicare a acțiunii justifică doar o parte a asistenței financiare alocate, beneficiarul transmite observații Comisiei, în termenul definit. În cazul în care beneficiarul nu trimite un răspuns satisfăcător, Comisia asigură că se poate anula restul asistenței financiare și că se solicită restituirea sumelor plătite anterior.
   (5)   Comisia asigură că orice plată necuvenită i se restituie. Orice sume nerestituite la scadență sunt purtătoare de dobândă, conform condițiilor stabilite în regulamentul financiar.
   Articolul 16
   Evaluarea
   (1)   Programul este monitorizat în mod regulat pentru a se urmări punerea în aplicare a activităților desfășurate în cadrul acestuia.
   (2)   Comisia asigură evaluarea regulată, independentă și externă a programului.
   (3)   Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului:

               (a)

               o prezentare anuală privind punerea în aplicare a programului;

               (b)

               un raport interimar de evaluare cu privire la rezultatele obținute și la aspectele cantitative și calitative ale punerii în aplicare a prezentului program, inclusiv la activitatea desfășurată de către beneficiarii subvențiilor de funcționare menționate la articolul 4 litera (d), până la 31 martie 2011;

               (c)

               o comunicare cu privire la continuarea prezentului program, până la 30 august 2012;

               (d)

               un raport de evaluare ex post, până la 31 decembrie 2014.

         Articolul 17
   Publicarea acțiunilor
   Comisia publică anual o listă a acțiunilor finanțate în cadrul prezentului program, însoțită de o scurtă descriere a fiecărui proiect.
   Articolul 18
   Vizibilitate
   Comisia stabilește orientări care să asigure vizibilitatea asistenței financiare acordate în temeiul prezentei decizii.
   Articolul 19
   Intrarea în vigoare
   Prezenta decizie intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
   Se aplică de la 1 ianuarie 2007.

      Adoptată la Strasbourg, 25 septembrie 2007.

            Pentru Parlamentul European

            Președintele

         H.-G. PÖTTERING

            Pentru Consiliu

            Președintele

         M. LOBO ANTUNES

      (1)  Avizul Parlamentului European din 14 decembrie 2006 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial), Poziția comună a Consiliului din 13 iunie 2007 (JO C 171 E, 24.7.2007, p. 1) și Poziția Parlamentului European din 11 iulie 2007 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial). Decizia Consiliului din 18 septembrie 2007.

      (2)  Acțiunea comună 96/636/JAI din 28 octombrie 1996, adoptată de Consiliu în baza articolului K.3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, privind un program de stimulare și schimburi destinat reprezentanților profesiilor juridice („Grotius”) (JO L 287, 8.11.1996, p. 3); Regulamentul (CE) nr. 290/2001 al Consiliului din 12 februarie 2001 privind extinderea programului de stimulare și schimburi destinat reprezentanților profesiilor juridice în domeniul dreptului civil (Grotius-civil) (JO L 43, 14.2.2001, p. 1).

      (3)  Decizia nr. 1496/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 iunie 1998 de instituire a unui program de acțiune pentru ameliorarea cunoașterii dreptului comunitar de către reprezentanții profesiilor juridice (proiectul Robert Schuman) (JO L 196, 14.7.1998, p. 24).

      (4)  JO L 115, 1.5.2002, p. 1.

      (5)  JO C 53, 3.3.2005, p. 1.

      (6)  JO C 198, 12.8.2005, p. 1.

      (7)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

      (8)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1995/2006 (JO L 390, 30.12.2006, p. 1).

      (9)  JO L 357, 31.12.2002, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE, Euratom) nr. 478/2007 (JO L 111, 28.4.2007, p. 13).

      (10)  JO L 312, 23.12.1995, p. 1.

      (11)  JO L 292, 15.11.1996, p. 2.

      (12)  JO L 136, 31.5.1999, p. 1.

      (13)  JO L 184, 17.7.1999, p. 23. Decizie, astfel cum a fost modificată prin Decizia 2006/512/CE (JO L 200, 22.7.2006, p. 11).

      (14)  JO C 69, 21.3.2006, p. 1.

      (15)  JO L 174, 27.6.2001, p. 25.


title: 2014/307/UE: Decizia Consiliului din 13 mai 2014 privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul Comitetului mixt al SEE cu privire la o modificare a Protocolului 31 la Acordul privind SEE referitor la cooperarea în domenii specifice în afara celor patru libertăți

text:
               29.5.2014

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 160/31

         DECIZIA CONSILIULUI
   din 13 mai 2014
   privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul Comitetului mixt al SEE cu privire la o modificare a Protocolului 31 la Acordul privind SEE referitor la cooperarea în domenii specifice în afara celor patru libertăți

      (2014/307/UE)

   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 166 alineatul (4), articolul 167 alineatul (5) prima liniuță, articolul 173 alineatul (3) și articolul 218 alineatul (9),
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2894/94 al Consiliului din 28 noiembrie 1994 privind normele de punere în aplicare a Acordului privind Spațiul Economic European (1), în special articolul 1 alineatul (3),
   având în vedere propunerea Comisiei Europene,
   întrucât:

               (1)

               Protocolul 31 la Acordul privind Spațiul Economic European (denumit în continuare „Acordul privind SEE”) conține dispoziții și măsuri specifice în ceea ce privește cooperarea în domenii specifice în afara celor patru libertăți.

               (2)

               Este oportun să se extindă cooperarea părților contractante la Acordul privind SEE pentru includerea Regulamentului (UE) nr. 1295/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (2).

               (3)

               Prin urmare, Protocolul 31 la Acordul privind SEE ar trebui modificat în consecință pentru ca această cooperare extinsă să poată fi realizată începând cu data de 1 ianuarie 2014.

               (4)

               Prin urmare, poziția Uniunii în cadrul Comitetului mixt al SEE ar trebui să se bazeze pe proiectul de decizie atașat,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul Comitetului mixt al SEE privind modificarea propusă a Protocolului 31 la Acordul privind SEE, referitor la cooperarea în domenii specifice în afara celor patru libertăți, se bazează pe proiectul de decizie a Comitetului mixt al SEE atașat la prezenta decizie.
   Articolul 2
   Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

      Adoptată la Bruxelles, 13 mai 2014.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         E. VENIZELOS

      (1)  JO L 305, 30.11.1994, p. 6.

      (2)  Regulamentul (UE) nr. 1295/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind instituirea programului „Europa creativă” (2014-2020) și de abrogare a Deciziilor nr. 1718/2006/CE, nr. 1855/2006/CE și nr. 1041/2009/CE (JO L 347, 20.12.2013, p. 221).

         PROIECT

      DECIZIA NR. …/2014 A COMITETULUI MIXT AL SEE
      din
      de modificare a Protocolului 31 la Acordul privind SEE referitor la cooperarea în domenii specifice în afara celor patru libertăți
      COMITETUL MIXT AL SEE,
      având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European (denumit în continuare „Acordul privind SEE”), în special articolele 86 și 98,
      întrucât:

                  (1)

                  Este oportun să se extindă cooperarea părților contractante la Acordul privind SEE pentru includerea Regulamentului (UE) nr. 1295/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind instituirea programului „Europa creativă” (2014-2020) și de abrogare a Deciziilor nr. 1718/2006/CE, nr. 1855/2006/CE și nr. 1041/2009/CE (1).

                  (2)

                  Prin urmare, Protocolul 31 la Acordul privind SEE ar trebui modificat pentru ca această cooperare extinsă să poată fi realizată de la 1 ianuarie 2014,

            ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
      Articolul 1
      La articolul 9 alineatul (4) din Protocolul 31 la Acordul privind SEE se adaugă următorul text:

                  „—

                     32013 R 1295: Regulamentul (UE) nr. 1295/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind instituirea programului «Europa creativă» (2014-2020) și de abrogare a Deciziilor nr. 1718/2006/CE, nr. 1855/2006/CE și nr. 1041/2009/CE (JO L 347, 20.12.2013, p. 221).
                  Principatul Liechtenstein este exceptat de la participarea și contribuția financiară la acest program.”

            Articolul 2
      Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei la care s-a efectuat ultima notificare în temeiul articolului 103 alineatul (1) din Acordul privind SEE (2).
      Prezenta decizie se aplică de la 1 ianuarie 2014.
      Articolul 3
      Prezenta decizie se publică în secțiunea SEE și în suplimentul SEE ale Jurnalului Oficial al Uniunii Europene.

         Adoptată la Bruxelles,

               Pentru Comitetul mixt al SEE

               Președintele

               Secretarii

               Comitetului mixt al SEE

         (1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 221.

         (2)  [Nu au fost semnalate cerințe constituționale.] [Au fost semnalate cerințe constituționale.]


title: Decizia (UE, Euratom) 2016/1432 a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei din 19 august 2016 de numire a directorului Autorității pentru partidele politice europene și fundațiile politice europene

text:
               27.8.2016

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 232/10

         DECIZIA (UE, Euratom) 2016/1432 A PARLAMENTULUI EUROPEAN, A CONSILIULUI ȘI A COMISIEI
   din 19 august 2016
   de numire a directorului Autorității pentru partidele politice europene și fundațiile politice europene
   PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIUL UNIUNII EUROPENE ȘI COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice,
   având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1141/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 octombrie 2014 privind statutul și finanțarea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene (1), în special articolul 6 alineatul (3),
   având în vedere lista de candidați elaborată la 14 iulie 2016 de un comitet de selecție compus din secretarii generali ai Parlamentului European, Consiliului și Comisiei, în urma unui apel public la candidaturi, în vederea numirii directorului Autorității pentru partidele politice europene și fundațiile politice europene,
   întrucât:

               (1)

               Prin articolul 6 alineatul (1) din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1141/2014, s-a înființat o Autoritate pentru partidele politice europene și fundațiile politice europene.

               (2)

               Articolul 6 alineatul (3) din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1141/2014 prevede că directorul Autorității pentru partidele politice europene și fundațiile politice europene este numit pentru un mandat unic de cinci ani, de către Parlamentul European, Consiliu și Comisie, hotărând de comun acord,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   (1)   Domnul Michael ADAM este numit în funcția de director al Autorității pentru partidele politice europene și fundațiile politice europene pentru perioada cuprinsă între 1 septembrie 2016 și 31 august 2021.
   (2)   Numirea directorului se face ca agent temporar cu gradul AD 12, treapta 1.
   (3)   Numirea se face sub rezerva semnării de către directorul desemnat a declarației privind independența și absența conflictelor de interese anexată la prezenta decizie.
   Articolul 2
   Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Adoptată la Bruxelles, 19 august 2016.

            Pentru Parlamentul European

            Președintele

         M. SCHULZ

            Pentru Consiliu

            Președintele

         M. LAJČÁK

            Pentru Comisie

            Prim-vicepreședintele

         F. TIMMERMANS

      (1)  JO L 317, 4.11.2014, p. 1.

      ANEXĂ
      Subsemnatul, …, declar că am luat act de dispozițiile articolului 6 alineatul (3) din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1141/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind statutul și finanțarea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene și că îmi voi exercita funcțiile în calitate de director al Autorității în deplină independență și în deplină conformitate cu dispozițiile regulamentului sus-menționat. Atunci când acționez în numele Autorității, nu voi solicita și nu voi primi instrucțiuni de la nicio instituție sau guvern sau de la vreun alt organ, birou sau agenție. Nu voi săvârși niciun act incompatibil cu natura îndatoririlor mele.
      Declar că, după cunoștința mea, nu mă aflu în nicio situație de conflict de interese. Un conflict de interese există atunci când exercitarea imparțială și obiectivă a funcției de director al Autorității este compromisă din motive care țin de familie, de viața personală, de afinitatea politică, națională, filosofică sau religioasă, de interese economice sau de orice alt interes comun cu cel al beneficiarului. În special, declar că nu sunt deputat în Parlamentul European, nu am niciun mandat electoral și nu am calitatea de actual sau fost angajat al unui partid politic european sau al unei fundații politice europene.
      Dată la Bruxelles,

            [DATA + SEMNĂTURA

            directorului desemnat]


title: Decizia (PESC) 2015/241 a Consiliului din 9 februarie 2015 de modificare a Deciziei 2014/145/PESC privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei

text:
               16.2.2015

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 40/14

         DECIZIA (PESC) 2015/241 A CONSILIULUI
   din 9 februarie 2015
   de modificare a Deciziei 2014/145/PESC privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 29,
   având în vedere Decizia 2014/145/PESC a Consiliului din 17 martie 2014 privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei (1), în special articolul 3 alineatul (1),
   întrucât:

               (1)

               La 17 martie 2014, Consiliul a adoptat Decizia 2014/145/PESC.

               (2)

               Având în vedere gravitatea situației de pe teren din Ucraina, care continuă, Consiliul consideră că ar trebui adăugate și alte persoane și entități pe lista persoanelor, entităților și organismelor care fac obiectul măsurilor restrictive, prevăzută în anexa la Decizia 2014/145/PESC.

               (3)

               Anexa la Decizia 2014/145/PESC ar trebui modificată în consecință,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Persoanele și entitățile enumerate în anexa la prezenta decizie se adaugă pe lista prevăzută în anexa la Decizia 2014/145/PESC.
   Articolul 2
   Prezenta decizie intră în vigoare la 16 februarie 2015.
   Se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Adoptată la Bruxelles, 9 februarie 2015.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         F. MOGHERINI

      (1)  JO L 78, 17.3.2014, p. 16.

      ANEXĂ

         Lista persoanelor și entităților menționate la articolul 1

      I.   Persoane

                  Nume

                  Date de identificare

                  Motive

                  Data includerii pe listă

                  133.

                  Pavel DREMOV alias Batya
                  Павел ДРЁМОВ

                  Născut în 1976 la Stakhanov

                  Comandant al „Primului regiment cazac”, o grupare armată separatistă implicată în luptele din estul Ucrainei.
                  În această calitate, a sprijinit activ acțiuni și politici care subminează integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei și continuă să destabilizeze Ucraina.

                  16.2.2015

                  134.

                  Alexey MILCHAKOV alias Fritz, Serbian (Sârbul)
                  Алексей МИЛЬЧАКОВ

                  Născut în 1991 la Sankt Petersburg

                  Comandant al unității „Rusich”, o grupare armată separatistă implicată în luptele din estul Ucrainei.
                  În această calitate, a sprijinit activ acțiuni și politici care subminează integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei și continuă să destabilizeze Ucraina.

                  16.2.2015

                  135.

                  Arseny PAVLOV alias Motorola
                  Арсéний Сергéевич ПÁВЛОВ (alias Моторóла)

                  Născut la 2.2.1983 la Ukhta, Komi

                  Comandant al „Batalionului Sparta” o grupare armată separatistă implicată în luptele din estul Ucrainei.
                  În această calitate, a sprijinit activ acțiuni și politici care subminează integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei și continuă să destabilizeze Ucraina.

                  16.2.2015

                  136.

                  Mikhail TOLSTYKH
                  alias Givi Михаил Толстых

                  Născut în 1980 la Ilovaisk

                  Comandant al Batalionului „Somali” o grupare armată separatistă implicată în luptele din estul Ucrainei.
                  În această calitate, a sprijinit activ acțiuni și politici care subminează integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei și continuă să destabilizeze Ucraina.

                  16.2.2015

                  137.

                  Eduard BASURIN

                  Așa-numitul „comandant adjunct” al Ministerului Apărării al așa-numitei „Republici Populare Donețk”.
                  Prin urmare, prin asumarea acestei calități și prin acțiunile întreprinse în temeiul acesteia, a sprijinit activ acțiuni și politici care subminează integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei și continuă să destabilizeze Ucraina.

                  16.2.2015

                  138.

                  Alexandr SHUBIN
                  Александр Васильевич ШУБИН

                  Așa-numitul „Ministru al Justiției” al așa-numitei „Republici Populare Lugansk” ilegale.
                  Prin urmare, prin asumarea acestei calități și prin acțiunile întreprinse în temeiul acesteia, a sprijinit activ acțiuni și politici care subminează integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei și continuă să destabilizeze această țară.

                  16.2.2015

                  139.

                  Sergey LITVIN
                  Сергей Анатольевич ЛИТВИН

                  Așa-numitul vicepreședinte al Consiliului de Miniștri al așa-numitei „Republici Populare Lugansk”.
                  Prin urmare, prin asumarea acestei calități și prin acțiunile întreprinse în temeiul acesteia, a sprijinit activ acțiuni și politici care subminează integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei și continuă să destabilizeze Ucraina.

                  16.2.2015

                  140.

                  Sergey IGNATOV
                  Сергей Юрьевич ИГНАТОВ

                  Așa-numitul comandant-șef al miliției populare a așa-numitei „Republici Populare Lugansk”.
                  Prin urmare, prin asumarea acestei calități și prin acțiunile întreprinse în temeiul acesteia, a sprijinit activ acțiuni și politici care subminează integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei și continuă să destabilizeze această țară.

                  16.2.2015

                  141.

                  Ekaterina FILIPPOVA
                  Екатерина Владимировна ФИЛИППОВА

                  Născută la 20.11.1988 la Krasnoarmëisk

                  Așa-numitul „Ministru al Justiției” al așa-numitei „Republici Populare Donețk”.
                  Prin urmare, prin asumarea acestei calități și prin acțiunile întreprinse în temeiul acesteia, a sprijinit activ acțiuni și politici care subminează integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei și continuă să destabilizeze Ucraina.

                  16.2.2015

                  142.

                  Aleksandr TIMOFEEV
                  Александр ТИМОФЕЕВ

                  Născut la 27.1.1974

                  Așa-numitul „Ministru al Bugetului” al așa-numitei „Republici Populare Donețk”.
                  Prin urmare, prin asumarea acestei calități și prin acțiunile întreprinse în temeiul acesteia, a sprijinit activ acțiuni și politici care subminează integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei și continuă să destabilizeze această țară.

                  16.2.2015

                  143.

                  Evgeny MANUILOV
                  Евгений Владимирович МАНУЙЛОВ

                  Așa-numitul „Ministru al Bugetului” al așa-numitei „Republici Populare Lugansk”.
                  Prin urmare, prin asumarea acestei calități și prin acțiunile întreprinse în temeiul acesteia, a sprijinit activ acțiuni și politici care subminează integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei și continuă să destabilizeze Ucraina.

                  16.2.2015

                  144.

                  Viktor YATSENKO
                  Виктор ЯЦЕНКО

                  Născut la 22.4.1985 la Kherson

                  Așa-numitul „Ministru al Comunicațiilor” al așa-numitei „Republici Populare Donețk”.
                  Prin urmare, prin asumarea acestei calități și prin acțiunile întreprinse în temeiul acesteia, a sprijinit activ acțiuni și politici care subminează integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei și continuă să destabilizeze Ucraina.

                  16.2.2015

                  145.

                  Olga BESEDINA
                  Ольга Игорева БЕСЕДИНА

                  Așa-numitul „Ministru al Dezvoltării Economice și al Comerțului” al așa-numitei „Republici Populare Lugansk”.
                  Prin urmare, prin asumarea acestei calități și prin acțiunile întreprinse în temeiul acesteia, a sprijinit activ acțiuni și politici care subminează integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei și continuă să destabilizeze Ucraina.

                  16.2.2015

                  146.

                  Zaur ISMAILOV
                  Заур Исмаилов

                  Născut în 1975 la Krasny Luch, Voroshilovgrad Lugansk

                  Așa-numitul „Procuror General interimar” al așa-numitei „Republici Populare Lugansk”.
                  Prin urmare, prin asumarea acestei calități și prin acțiunile întreprinse în temeiul acesteia, a sprijinit activ acțiuni și politici care subminează integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei și continuă să destabilizeze Ucraina.

                  16.2.2015

                  147.

                  Anatoly Ivanovich ANTONOV
                  Анатолий Иванович Антонов

                  Născut la 15.5.1955 la Omsk

                  Minstru adjunct al Apărării și, în această calitate, implicat în sprijinirea desfășurării de trupe rusești în Ucraina.
                  Potrivit actualei structuri a Ministerului Apărării din Rusia, în această calitate, participă la elaborarea și punerea în aplicare a politicii Guvernului Rusiei. Aceste politici amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei.

                  16.2.2015

                  148.

                  Arkady Viktorovich BAKHIN
                  Аркадий Викторович Бахин

                  Născut la 8.5.1956 la Kaunas, Lituania

                  Prim-adjunct al Ministrului Apărării și, în această calitate, implicat în sprijinirea desfășurării de trupe rusești în Ucraina.
                  Potrivit actualei structuri a Ministerului Apărării din Rusia, în această calitate, participă la elaborarea și punerea în aplicare a politicii Guvernului Rusiei. Aceste politici amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei.

                  16.2.2015

                  149.

                  Andrei Valeryevich KARTAPOLOV
                  Андрей Валерьевич Картaполов

                  Născut la 9.11.1963 în RDG

                  Director al Departamentului de Operații Principale și șef adjunct al Statului-Major al forțelor armate ale Federației Ruse. În ambele calități, este implicat în mod activ în elaborarea și punerea în aplicare a campaniei militare a forțelor rusești în Ucraina.
                  Potrivit activităților stabilite ale Statului-Major, prin exercitarea controlului operațional al forțelor armate, este implicat în mod activ în elaborarea și punerea în aplicare a politicii Guvernului Rusiei de amenințare a integrității teritoriale, a suveranității și a independenței Ucrainei.

                  16.2.2015

                  150.

                  Iosif (Joseph) Davydovich KOBZON
                  Иосиф Дaвыдович Кобзон

                  Născut la 11.9.1937 în Tchassov Yar, Ucraina

                  Membru al Dumei de Stat.
                  A vizitat așa-numita Republică Populară Donețk și, în cursul vizitei sale, a făcut declarații în sprijinul separatiștilor. De asemenea, a fost numit consul onorific al așa-numitei „Republici Populare Donețk” în Federația Rusă.
                  La 20 martie 2014, a votat în favoarea proiectului de Lege constituțională federală „privind acceptarea în Federația Rusă a Republicii Crimeea și formarea în cadrul Federației Ruse a unor noi entități federale – Republica Crimeea și Orașul cu statut federal Sevastopol”.

                  16.2.2015

                  151.

                  Valery Fedorovich RASHKIN
                  Валерий Фёдорович Рашкин

                  Născut la 14.3.1955 în oblastul Kaliningrad, URSS.

                  Prim-vicepreședinte al Comitetului Dumei de Stat privind chestiunile legate de etnie.
                  Este fondatorul mișcării civile „Krassnaya Moskva – Ajutor pentru Frontul Roșu Patriotic al Moscovei” care a organizat demonstrații publice în sprijinul separatiștilor, sprijinind astfel politici care subminează integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei.
                  La 20 martie 2014, a votat în favoarea proiectului de Lege constituțională federală „privind acceptarea în Federația Rusă a Republicii Crimeea și formarea în cadrul Federației Ruse a unor noi entități federale – Republica Crimeea și Orașul cu statut federal Sevastopol”.

                  16.2.2015

            II.   Entități

                  Nume

                  Date de identificare

                  Motive

                  Data includerii pe listă

                  29.

                  Garda Națională Cazacă
                  Казачья Национальная Гвардия

                  Grupare armată separatistă care a sprijinit în mod activ acțiuni care subminează integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei și continuă să destabilizeze Ucraina.
                  Condusă de Nikolay KOZITSYN și, prin urmare, asociată cu persoana înscrisă pe listă Nikolay KOZITSYN.

                  16.2.2015

                  30.

                  Batalionul Sparta
                  Батальон „Спарта”

                  Grupare armată separatistă care a sprijinit în mod activ acțiuni care subminează integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei și continuă să destabilizeze Ucraina.
                  Condusă de Arseny PAVLOV și, prin urmare, asociată cu persoana înscrisă pe listă Arseny PAVLOV.

                  16.2.2015

                  31.

                  Batalionul Somali
                  Батальон „Сомали”

                  Grupare armată separatistă care a sprijinit în mod activ acțiuni care subminează integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei și continuă să destabilizeze Ucraina.
                  Condusă de Mikhail TOLSTYKH alias Givi și, prin urmare, asociată cu persoana înscrisă pe listă Mikhail TOLSTYKH alias Givi.

                  16.2.2015

                  32.

                  Batalionul Zarya
                  Батальон „Заря”

                  Grupare armată separatistă care a sprijinit în mod activ acțiuni care subminează integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei și continuă să destabilizeze Ucraina.

                  16.2.2015

                  33.

                  Brigada Prizrak
                  Бригада „Призрак”

                  Grupare armată separatistă care a sprijinit în mod activ acțiuni care subminează integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei și continuă să destabilizeze Ucraina.
                  Condusă de Oleksiy MOZGOVY, prin urmare asociată cu o persoană înscrisă pe listă.

                  16.2.2015

                  34.

                  Batalionul Oplot
                  Батальон „Оплот”

                  Platfomă socială:
                  http://vk.com/oplot_info

                  Grupare armată separatistă care a sprijinit în mod activ acțiuni care subminează integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei și continuă să destabilizeze Ucraina.

                  16.2.2015

                  35.

                  Batalionul Kalmius
                  Батальон „Кальмиус”

                  Grupare armată separatistă care a sprijinit în mod activ acțiuni care subminează integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei și continuă să destabilizeze Ucraina.

                  16.2.2015

                  36.

                  Batalionul Morții
                  Батальон „Смерть”

                  Grupare armată separatistă care a sprijinit în mod activ acțiuni care subminează integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei și continuă să destabilizeze Ucraina.

                  16.2.2015

                  37.

                  Mișcarea publică „NOVOROSSIYA”
                  Движение Новороссия

                  Mișcarea publică „Novorossiya”/„Noua Rusie” a fost înființată în noiembrie 2014 în Rusia și este condusă de ofițerul rus Igor Strelkov [identificat drept membru al personalului Direcției principale de informații a Statului-Major al forțelor armate ale Federației Ruse (GRU)].
                  Potrivit obiectivelor declarate ale mișcării, aceasta urmărește oferirea unei asistențe complete și eficace „Novorossiya”, inclusiv prin ajutarea milițiilor care luptă în estul Ucrainei, sprijinind astfel politici care subminează integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei.
                  Este asociat cu o persoană înscrisă pe listă pentru subminarea integrității teritoriale a Ucrainei.

                  16.2.2015