title: Decizia (UE) 2018/311 a Consiliului din 27 februarie 2018 de stabilire a poziției care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul Comitetului mixt instituit în temeiul Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Azerbaidjan privind facilitarea eliberării vizelor, cu privire la adoptarea unor orientări comune pentru punerea în aplicare a respectivului acord

text:
               2.3.2018

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 60/23

         DECIZIA (UE) 2018/311 A CONSILIULUI
   din 27 februarie 2018
   de stabilire a poziției care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul Comitetului mixt instituit în temeiul Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Azerbaidjan privind facilitarea eliberării vizelor, cu privire la adoptarea unor orientări comune pentru punerea în aplicare a respectivului acord
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 77 alineatul (2) litera (a), coroborat cu articolul 218 alineatul (9),
   având în vedere Decizia 2014/242/UE a Consiliului din 14 aprilie 2014 privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Azerbaidjan privind facilitarea eliberării vizelor (1),
   având în vedere propunerea Comisiei Europene,
   întrucât:

               (1)

               Articolul 12 din Acordul dintre Uniunea Europeană și Republica Azerbaidjan privind facilitarea eliberării vizelor (2) (denumit în continuare „acordul”) instituie un comitet mixt (denumit în continuare „Comitetul mixt”). Acest articol prevede, în special, atribuția Comitetului mixt de a monitoriza punerea în aplicare a acordului.

               (2)

               Regulamentul (CE) nr. 810/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (3) a stabilit procedurile și condițiile de eliberare a vizelor de tranzit sau pentru șederi pe teritoriul statelor membre cu o durată prevăzută de cel mult 90 de zile în orice perioadă de 180 de zile.

               (3)

               Orientările comune sunt necesare pentru a se asigura o aplicare pe deplin consecventă a acordului de către misiunile diplomatice și oficiile consulare ale statelor membre și pentru a se clarifica relația dintre prevederile acordului și dispozițiile din legislația părților contractante care se aplică în continuare cu privire la acele aspecte legate de vize care nu sunt reglementate de acord.

               (4)

               Este oportun să se stabilească poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii, în cadrul Comitetului mixt, cu privire la adoptarea unor orientări comune pentru punerea în aplicare a acordului.

               (5)

               Prezenta decizie constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Regatul Unit nu participă, în conformitate cu Decizia 2000/365/CE a Consiliului (4); prin urmare, Regatul Unit nu participă la adoptarea prezentei decizii, aceasta nu este obligatorie pentru respectivul stat membru și nu i se aplică.

               (6)

               Prezenta decizie constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Irlanda nu participă, în conformitate cu Decizia 2002/192/CE a Consiliului (5); prin urmare, Irlanda nu participă la adoptarea prezentei decizii, aceasta nu este obligatorie pentru respectivul stat membru și nu i se aplică.

               (7)

               În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la adoptarea prezentei decizii, aceasta nu este obligatorie pentru respectivul stat membru și nu i se aplică,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul Comitetului mixt instituit prin articolul 12 din Acordul dintre Uniunea Europeană și Republica Azerbaidjan privind facilitarea eliberării vizelor, cu privire la adoptarea orientărilor comune pentru punerea în aplicare a respectivului acord se bazează pe Proiectul de decizie a Comitetului mixt atașat la prezenta decizie.
   Articolul 2
   Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

      Adoptată la Bruxelles, 27 februarie 2018.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         E. ZAHARIEVA

      (1)  JO L 128, 30.4.2014, p. 47.

      (2)  JO L 128, 30.4.2014, p. 49.

      (3)  Regulamentul (CE) nr. 810/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 privind instituirea unui Cod comunitar de vize (Codul de vize) (JO L 243, 15.9.2009, p. 1).

      (4)  Decizia 2000/365/CE a Consiliului din 29 mai 2000 privind solicitarea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen (JO L 131, 1.6.2000, p. 43).

      (5)  Decizia 2002/192/CE a Consiliului din 28 februarie 2002 privind solicitarea Irlandei de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen (JO L 64, 7.3.2002, p. 20).

      PROIECT
      DECIZIA NR. …/201… A COMITETULUI MIXT INSTITUIT ÎN TEMEIUL ACORDULUI DINTRE UNIUNEA EUROPEANĂ ȘI REPUBLICA AZERBAIDJAN PRIVIND FACILITAREA ELIBERĂRII VIZELOR
      din …
      cu privire la adoptarea unor orientări comune pentru punerea în aplicare a respectivului acord
      COMITETUL MIXT,
      având în vedere Acordul dintre Uniunea Europeană și Republica Azerbaidjan privind facilitarea eliberării vizelor (1) (denumit în continuare „acordul”), în special articolul 12,
      întrucât acordul a intrat în vigoare la 1 septembrie 2014,
      ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
      Articolul 1
      Orientările comune pentru punerea în aplicare a Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Azerbaidjan privind facilitarea eliberării vizelor sunt stabilite în anexa la prezenta decizie.
      Articolul 2
      Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

         Adoptată la…

               Pentru Uniunea Europeană

               Pentru Republica Azerbaidjan

         (1)  JO UE L 128, 30.4.2014, p. 49.

      ANEXĂ
      ORIENTĂRI COMUNE PENTRU PUNEREA ÎN APLICARE A ACORDULUI DINTRE UNIUNEA EUROPEANĂ ȘI REPUBLICA AZERBAIDJAN PRIVIND FACILITAREA ELIBERĂRII VIZELOR
      Scopul Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Azerbaidjan privind facilitarea eliberării vizelor (denumit în continuare „acordul”), care a intrat în vigoare la 1 septembrie 2014, este de a facilita, în baza principiului reciprocității, procedurile de eliberare a vizelor pentru cetățenii Uniunii și ai Republicii Azerbaidjan, în cazul unei șederi planificate cu o durată de cel mult 90 de zile, într-un interval de 180 de zile.
      Acordul stabilește, pe bază de reciprocitate, drepturile și obligațiile cu caracter juridic obligatoriu în scopul simplificării procedurilor de eliberare a vizelor pentru cetățenii Uniunii și ai Republicii Azerbaidjan.
      Prezentele orientări, adoptate de Comitetul mixt instituit în temeiul articolului 12 din acord (denumit în continuare„Comitetul mixt”), urmăresc să asigure o punere în aplicare armonizată a acordului de către misiunile diplomatice și oficiile consulare ale statelor membre ale Uniunii („statele membre”) și ale Republicii Azerbaidjan. Prezentele orientări nu fac parte din acord și, prin urmare, nu sunt obligatorii din punct de vedere juridic. Cu toate acestea, este foarte recomandat ca personalul diplomatic și consular să le urmeze în mod consecvent atunci când pune în aplicare acordul.
      Prezentele orientări urmează să fie actualizate, sub responsabilitatea Comitetului mixt, pentru a ține seama de experiența dobândită în urma punerii în aplicare a acordului.
      Pentru a asigura aplicarea continuă și armonizată a dispozițiilor acordului și în conformitate cu regulamentul de procedură al Comitetului mixt de facilitare a eliberării vizelor, părțile au convenit că vor exista contacte informale între reuniunile oficiale ale Comitetului mixt în vederea soluționării chestiunilor urgente. Rapoarte detaliate cu privire la aceste chestiuni și la contactele informale vor fi depuse în cadrul următoarei reuniuni a Comitetului mixt.
      I.   ASPECTE GENERALE.
      1.1.   Scopul și domeniul de aplicare
      Articolul 1 din acord prevede: „Scopul prezentului acord este de a facilita, pe bază de reciprocitate, eliberarea vizelor pentru cetățenii Uniunii și ai Republicii Azerbaidjan, în cazul unei șederi planificate cu o durată de cel mult 90 de zile, într-un interval de 180 de zile.”
      Acordul se aplică tuturor cetățenilor Uniunii Europene și ai Republicii Azerbaidjan care solicită o viză de scurtă ședere, indiferent de țara în care își au reședința.
      Acordul nu se aplică apatrizilor care dețin un permis de ședere valabil eliberat de oricare dintre statele membre sau de Republica Azerbaidjan. Respectivei categorii de persoane i se aplică normele acquis-ului Uniunii în materie de vize și dreptul intern al Republicii Azerbaidjan.
      1.2.   Domeniul de aplicare al acordului
      Articolul 2 din acord prevede:

         „(1)   Facilitarea eliberării vizelor prevăzută în prezentul acord se aplică cetățenilor Uniunii și ai Republicii Azerbaidjan numai în măsura în care aceștia nu sunt exonerați de obligația de a deține viză în baza legilor și a regulamentelor Republicii Azerbaidjan, ale Uniunii sau ale statelor membre ori în baza prezentului acord sau a altor acorduri internaționale.
         (2)   Dreptul intern al Republicii Azerbaidjan sau al statelor membre sau dreptul Uniunii se aplică în cazul aspectelor care nu fac obiectul dispozițiilor prezentului acord, cum ar fi refuzul de eliberare a unei vize, recunoașterea documentelor de călătorie, dovada mijloacelor suficiente de subzistență, refuzul intrării și măsurile de expulzare.”

      Fără a aduce atingere articolului 10 (care prevede exonerarea cetățenilor Uniunii Europene și ai Republicii Azerbaidjan, care sunt titulari de pașapoarte diplomatice valabile, de obligația de a deține viză), acordul nu afectează normele existente privind obligațiile în materie de vize și exonerările de obligația de a deține viză. De exemplu, articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 539/2001 al Consiliului (1) permite statelor membre să exonereze de obligația de a deține viză, printre alte categorii de persoane, echipajele civile ale aeronavelor și ale navelor.
      În acest context, trebuie menționat că, în conformitate cu articolul 21 din Convenția de punere în aplicare a Acordului Schengen din 14 iunie 1985 între guvernele statelor din Uniunea Economică Benelux, Republica Federală Germania și Republica Franceză privind eliminarea treptată a controalelor la frontierele lor comune (2), toate statele membre Schengen trebuie să recunoască vizele de lungă ședere și permisele de ședere eliberate de fiecare dintre ele ca fiind valabile pentru șederi pe termen scurt pe teritoriile celorlalte state membre Schengen. Toate statele membre Schengen acceptă permisele de ședere, vizele de tip „D” și vizele de scurtă ședere eliberate de țările asociate Schengen pentru intrarea și șederea pe termen scurt și viceversa.
      Regulamentul (CE) nr. 810/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (3) (denumit în continuare „Codul de vize”) se aplică tuturor aspectelor nereglementate de acord, cum ar fi stabilirea statului membru Schengen responsabil de prelucrarea unei cereri de viză, motivarea unui refuz de eliberare a vizei, dreptul de exercitare a unei căi de atac împotriva unei decizii negative și regula generală privind interviul personal cu solicitantul de viză, precum și furnizarea tuturor informațiilor relevante cu privire la cererea de viză. În plus, normele Schengen, în special Regulamentul (UE) 2016/399 al Parlamentului European și al Consiliului (4), (și anume: refuzul intrării, dovada mijloacelor suficiente de subzistență etc.) și dreptul intern, dacă este cazul, continuă să se aplice aspectelor nereglementate de acord, cum ar fi recunoașterea documentelor de călătorie, dovada mijloacelor suficiente de subzistență, refuzul intrării pe teritoriul statelor membre și măsurile de expulzare.
      Chiar și în cazul îndeplinirii condițiilor prevăzute în acord, de exemplu, prezentarea de către solicitantul de viză a documentelor justificative privind scopul călătoriei pentru categoriile prevăzute la articolul 4, este posibil totuși ca eliberarea vizei să fie refuzată dacă nu sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 6 din Regulamentul (UE) 2016/399 al Parlamentului European și al Consiliului (denumit în continuare „Codul frontierelor Schengen”), și anume dacă persoana nu deține un document de călătorie valabil, dacă a fost emisă o semnalare în Sistemul de informații Schengen (SIS), dacă persoana este considerată a fi o amenințare pentru ordinea publică, securitatea internă, etc.
      Alte posibilități de flexibilitate în ceea ce privește eliberarea vizelor, prevăzute de Codul de vize, se aplică în continuare. De exemplu, vizele cu intrări multiple cu o perioadă îndelungată de valabilitate – până la cinci ani – pot fi eliberate pentru alte categorii de persoane decât cele menționate la articolul 5 din acord, în cazul în care sunt îndeplinite condițiile prevăzute în articolul 24 din Codul de vize. În același mod, dispozițiile articolului 16 alineatele (5) și (6) din Codul de vize care permit eliminarea sau reducerea taxei de viză vor continua să se aplice.
      În ceea ce privește Republica Azerbaidjan, Codul privind migrația (5) și alte acte juridice cu caracter normativ corespunzătoare ale Republicii Azerbaidjan se aplică tuturor aspectelor nereglementate de acord, cum ar fi motivarea refuzului de eliberare a vizei, dreptul de exercitare a unei căi de atac împotriva unei decizii negative sau regula generală privind interviul personal cu solicitantul și furnizarea de informații în legătură cu cererea de viză, recunoașterea documentelor de călătorie, dovada mijloacelor suficiente de subzistență, refuzul intrării pe teritoriul Republicii Azerbaidjan și măsurile de expulzare.
      Alte posibilități de flexibilitate în ceea ce privește eliberarea vizelor, prevăzute de dreptul intern al Republicii Azerbaidjan, se aplică în continuare în cazul în care acestea stabilesc un regim mai favorabil pentru solicitant. De exemplu, dispozițiile cuprinse în articolul 17 alineatul (2) din Legea „privind taxele de stat” a Republicii Azerbaidjan, care permit eliminarea taxei de viză, și în articolul 38 din Codul privind migrația al Republicii Azerbaidjan, care permit eliberarea de vize electronice, vor continua să se aplice.
      Chiar și în cazul îndeplinirii condițiilor prevăzute în acord, de exemplu, prezentarea de către solicitantul de viză a documentelor justificative privind scopul călătoriei pentru categoriile prevăzute la articolul 4, este posibil totuși ca eliberarea vizei să fie refuzată dacă nu sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 36 din Codul privind migrația al Republicii Azerbaidjan (cu excepția alineatului (36).1.7) sau în cazul situațiilor enumerate la articolul 16 din Codul privind migrația al Republicii Azerbaidjan.
      1.3.   Tipuri de vize care intră în domeniul de aplicare al acordului
      Articolul 3 litera (d) din acord definește o „viză” ca însemnând „o autorizație emisă de un stat membru sau de Republica Azerbaidjan în vederea tranzitării sau șederii planificate pe teritoriul statelor membre sau al Republicii Azerbaidjan, cu o durată de cel mult 90 de zile, într-un interval de 180 de zile”.
      Facilitările prevăzute de acord se aplică atât în cazul vizelor uniforme valabile pentru întregul teritoriu al statelor membre, cât și în cazul vizelor cu valabilitate teritorială limitată.
      Facilitările prevăzute de acord se aplică tuturor vizelor menționate în capitolul 5 din Codul privind migrația al Republicii Azerbaidjan.
      1.4.   Calcularea duratei de ședere autorizate de o viză
      Codul frontierelor Schengen definește noțiunea de ședere pe termen scurt după cum urmează: „maximum 90 de zile în orice perioadă de 180 de zile, ceea ce implică luarea în considerare a ultimei perioade de 180 de zile precedente fiecărei zile de ședere”.
      Această definiție se aplică și vizelor de scurtă ședere emise de Republica Azerbaidjan, în conformitate cu acordul.
      Data intrării va fi calculată ca prima zi de ședere pe teritoriul statelor membre, iar data ieșirii va fi calculată ca ultima zi de ședere pe teritoriul statelor membre. Termenul „orice” presupune aplicarea unei perioade de referință „mobile” de 180 de zile; aceasta înseamnă că trebuie calculată retroactiv fiecare zi de ședere din ultima perioadă de 180 de zile, pentru a se verifica dacă cerința privind durata de ședere de 90 de zile în decursul unei perioade de 180 de zile continuă să fie îndeplinită. Aceasta înseamnă că o absență de pe teritoriul statelor membre pentru o perioadă neîntreruptă de 90 de zile permite o nouă ședere de până la 90 de zile.
      Un calculator pentru șederile pe termen scurt, care poate fi folosit pentru a calcula perioada de ședere permisă în temeiul noilor norme, este disponibil online la următoarea adresă: http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/borders-and-visas/border-crossing/index_en.htm.
      Exemplu de calculare a șederii pe baza actualei definiții:
      O persoană care deține o viză cu intrări multiple valabilă 1 an (18 aprilie 2014 – 18 aprilie 2015) intră pentru prima dată pe teritoriul unui stat membru la 19 aprilie 2014 pentru o ședere de trei zile. Apoi, aceeași persoană intră din nou la 18 iunie 2014 pentru o ședere de 86 de zile. Care este situația persoanei în cauză la aceste date? Când i se va permite persoanei respective să intre din nou pe teritoriul unui stat membru?
      La 11 septembrie 2014: în cursul ultimelor 180 de zile (16 martie 2014 – 11 septembrie 2014), persoana în cauză a rămas pe teritoriul statelor membre timp de 3 zile (19-21 aprilie 2014), urmate de alte 86 de zile (18 iunie 2014 – 11 septembrie 2014) = 89 de zile = nu a depășit durata maximă de ședere autorizată. Persoana poate să mai rămână încă cel mult o zi.
      Începând cu data de 16 octombrie 2014: persoana ar putea intra pe teritoriul unui stat membru pentru o ședere de trei zile suplimentare. La 16 octombrie 2014, șederea din 19 aprilie 2014 nu mai este relevantă (se situează în afara perioadei de 180 de zile); la 17 octombrie 2014, șederea din 20 aprilie 2014 nu mai este relevantă (se situează în afara perioadei de 180 de zile etc.).
      Începând cu data de 15 decembrie 2014: persoana ar putea intra pe teritoriul unui stat membru pentru o ședere de 86 de zile suplimentare. La 15 decembrie 2014, șederea din 18 iunie 2014 nu mai este relevantă (se situează în afara perioadei de 180 de zile); la 16 decembrie 2014, șederea din 19 iunie 2014 nu mai este relevantă etc.
      1.5.   Situația statelor membre care nu aplică încă integral acquis-ul Schengen, a statelor membre care nu participă la politica comună a Uniunii în domeniul vizelor și a țărilor asociate
      Statele membre care au aderat la Uniune în 2004 (Republica Cehă, Estonia, Cipru, Letonia, Lituania, Ungaria, Malta, Polonia, Slovenia și Slovacia), în 2007 (Bulgaria și România) și în 2013 (Croația) au obligații în temeiul acordului de la data intrării în vigoare a acestuia.
      Bulgaria, Croația, Cipru și România nu aplică încă integral acquis-ul Schengen. Aceste țări vor continua să elibereze vize naționale a căror valabilitate se limitează la propriul teritoriu. După ce vor fi aplicat integral acquis-ul Schengen, statele membre menționate anterior vor aplica integral acordul.
      Dreptul intern continuă să se aplice în cazul tuturor aspectelor care nu sunt reglementate de acord până la data aplicării integrale a acquis-ului Schengen de către aceste state membre. Începând cu data respectivă, normele Schengen și/sau dreptul intern se aplică în cazul aspectelor care nu sunt acoperite de acord.
      Bulgaria, Croația, Cipru și România sunt autorizate să recunoască permisele de ședere, vizele de tip „D” și vizele de scurtă ședere eliberate de toate statele membre Schengen și de țările asociate pentru șederi pe termen scurt pe teritoriul lor (6).
      În conformitate cu articolul 21 din Convenția de punere în aplicare a Acordului Schengen din 14 iunie 1985 privind eliminarea treptată a controalelor la frontierele comune, toate părțile la convenție trebuie să recunoască vizele de lungă ședere și permisele de ședere eliberate de fiecare dintre ele ca fiind valabile pentru șederi pe termen scurt pe teritoriile celorlalte state Schengen. Aceste state acceptă permisele de ședere, vizele de tip „D” și vizele de scurtă ședere ale țărilor asociate pentru intrarea și șederea pe termen scurt și viceversa.
      Acordul nu se aplică Danemarcei, Irlandei și Regatului Unit, însă include declarații comune în care se precizează că ar fi de dorit ca statele membre respective să încheie acorduri bilaterale privind facilitarea eliberării vizelor cu Republica Azerbaidjan.
      Deși sunt asociate spațiului Schengen, acordul nu este obligatoriu pentru Islanda, Liechtenstein, Norvegia și Elveția. Cu toate acestea, acordul include o declarație comună în care se precizează că ar fi de dorit ca respectivele țări asociate spațiului Schengen să încheie, fără întârziere, acorduri bilaterale privind facilitarea eliberării vizelor cu Republica Azerbaidjan.
      Acordul dintre Guvernul Republicii Azerbaidjan și Guvernul Regatului Norvegiei privind facilitarea eliberării vizelor a fost semnat la 3 decembrie 2013 și a intrat în vigoare la 1 iunie 2015. Acordul dintre Guvernul Republicii Azerbaidjan și Consiliul Federal al Elveției privind facilitarea eliberării vizelor a fost semnat la 10 octombrie 2016 și a intrat în vigoare la 1 aprilie 2017. În plus, Acordul dintre Guvernul Republicii Azerbaidjan și Guvernul Principatului Liechtenstein privind aplicarea reciprocă a normelor, menționat în Acordul dintre Uniunea Europeană și Republica Azerbaidjan privind facilitarea eliberării vizelor, a intrat în vigoare la 15 februarie 2017.
      1.6.   Acordul și acordurile bilaterale
      Articolul 13 din acord prevede:

         „De la intrarea sa în vigoare, prezentul acord prevalează în fața dispozițiilor oricăror acorduri sau regimuri bilaterale sau multilaterale încheiate între un stat membru și Republica Azerbaidjan, în măsura în care dispozițiile acestor acorduri sau regimuri se referă la aceleași aspecte ca și prezentul acord.”

      De la data intrării în vigoare a acordului, dispozițiile acordurilor bilaterale în vigoare dintre statele membre și Republica Azerbaidjan cu privire la aspectele care fac obiectul acordului încetează să se mai aplice. În conformitate cu dreptul Uniunii, statele membre trebuie să ia măsurile necesare pentru a elimina incompatibilitățile dintre acordurile lor bilaterale și acord.
      În cazul în care există un acord bilateral sau o înțelegere între un stat membru și Republica Azerbaidjan cu privire la aspecte care nu sunt reglementate de acord, cum ar fi exonerarea titularilor de pașapoarte de serviciu de obligația de a deține viză, respectiva exonerare va continua să se aplice după intrarea în vigoare a acordului.
      Următoarele state membre au semnat un acord bilateral cu Republica Azerbaidjan care prevede exonerarea titularilor de pașapoarte de serviciu de obligația de a deține viză: Austria, Bulgaria, Croația, Ungaria, Italia, Portugalia, România, Slovenia, Letonia și Slovacia (7).
      Exonerarea de obligația de a deține viză acordată de un stat membru titularilor de pașapoarte de serviciu se aplică numai pentru călătoriile pe teritoriul statului membru respectiv și nu pentru călătoriile pe teritoriul altor state membre Schengen.
      II.   DISPOZIȚII SPECIFICE
      2.1.   Norme care se aplică tuturor solicitanților de viză
      Se reamintește faptul că facilitățile menționate mai jos privind taxa de viză, durata procedurilor de prelucrare a cererilor de viză, călătoriile în cazul documentelor pierdute sau furate și prelungirea vizei în circumstanțe excepționale se aplică tuturor solicitanților de viză și titularilor de viză care sunt cetățeni ai Republicii Azerbaidjan sau ai statelor membre pentru care acordul este obligatoriu, inclusiv turiștilor.
      2.1.1.   Taxe pentru prelucrarea cererilor de viză
      Articolul 6 alineatul (1) din acord prevede:

         „(1)   Taxa pentru prelucrarea cererilor de viză este de 35 EUR.”

      În conformitate cu articolul 6 alineatul (1) din acord, taxa pentru prelucrarea unei cereri de viză este de 35 EUR. Respectiva taxă se percepe tuturor solicitanților de viză cetățeni ai Republicii Azerbaidjan sau ai Uniunii (inclusiv în cazul turiștilor) și se referă la vizele de scurtă ședere, indiferent de numărul intrărilor.
      Articolul 6 alineatul (2) din acord prevede:

         „(2)   Fără a aduce atingere alineatului (3), următoarele categorii de persoane sunt scutite de plata taxelor pentru prelucrarea cererilor de viză:

                     (a)

                     rudele apropiate – soți (soții), copii (inclusiv copii adoptați), părinți (inclusiv tutori), bunici și nepoți – ale cetățenilor Uniunii Europene aflați în situație de ședere legală pe teritoriul Republicii Azerbaidjan sau ale cetățenilor Republicii Azerbaidjan aflați în situație de ședere legală pe teritoriul statelor membre sau ale cetățenilor Uniunii Europene cu reședința pe teritoriul statului membru ai cărui resortisanți sunt sau ale cetățenilor Republicii Azerbaidjan care își au reședința pe teritoriul acesteia;

                     (b)

                     membrii delegațiilor oficiale, inclusiv membrii permanenți ai acestor delegații care, ca urmare a unei invitații oficiale adresate statelor membre, Uniunii Europene sau Republicii Azerbaidjan, participă la reuniuni, consultări, negocieri sau programe de schimb oficiale, precum și la evenimente organizate de instituții interguvernamentale pe teritoriul Republicii Azerbaidjan sau al unuia dintre statele membre;

                     (c)

                     elevii, studenții instituțiilor universitare și postuniversitare și profesorii însoțitori care efectuează călătorii de studii sau de formare educațională, inclusiv în cadrul programelor de schimb, precum și al altor activități educaționale conexe;

                     (d)

                     persoanele cu handicap și persoanele care le însoțesc, dacă este cazul;”

      Pentru a beneficia de scutirea de taxă, ar trebui să fie prezentate dovezi că ambii solicitanți de viză se încadrează în această categorie. În cazul în care handicapul solicitantului de viză este evident (persoane nevăzătoare, persoane cu un membru amputat), se acceptă recunoașterea vizuală la oficiul consular.
      În cazuri justificate, cererea de viză poate fi depusă de un reprezentant sau de tutorele persoanei cu handicap.

                  „(e)

                  participanții la evenimente sportive internaționale și persoanele care îi însoțesc în scop profesional; (N.B. Suporterii nu sunt considerați persoane însoțitoare.)

                  (f)

                  persoanele care participă la activități științifice, culturale și artistice, inclusiv la programe de schimb între universități și la alte tipuri de programe de schimb;

                  (g)

                  persoanele care au prezentat documente ce atestă necesitatea călătoriei lor în scopuri umanitare, inclusiv pentru a primi tratament medical de urgență, precum și persoanele care îi însoțesc sau persoanele care participă la funeraliile unei rude apropiate sau care vizitează o rudă apropiată grav bolnavă;

                  (h)

                  reprezentanții organizațiilor societății civile care efectuează călătorii în scopul formării educaționale, al participării la seminarii, conferințe, inclusiv în cadrul programelor de schimb;”

            Pentru a beneficia de scutirea de taxă pentru această categorie, solicitanții de viză trebuie să prezinte o dovadă că sunt membri ai organizațiilor societății civile sau ai organizațiilor fără scop lucrativ înregistrate în statele membre sau în Republica Azerbaidjan - a se vedea articolul 4 din acord.

                     „(i)

                     pensionarii;”

      Pentru a beneficia de scutirea de taxă pentru această categorie, solicitanții de viză trebuie să prezinte documente justificative care să ateste statutul lor de pensionari. Scutirea de taxă nu este justificată atunci când călătoria este întreprinsă în scopul realizării unei activități remunerate.

                  „(j)

                  copiii sub 12 ani;

                  (k)

                  jurnaliștii și personalul tehnic care îi însoțește în scop profesional;”

            Pentru a beneficia de scutirea de taxă pentru această categorie, solicitanții de viză trebuie să prezinte o dovadă că sunt membri ai unei organizații profesionale de jurnalism sau mass-media - a se vedea articolul 4 din acord.
      În ceea ce privește statele membre, categoriile de persoane menționate mai sus sunt scutite de taxă. În plus, sunt scutite de taxă, în conformitate cu articolul 16 alineatul (4) din Codul de vize, următoarele categorii de persoane:

                  —

                  cercetătorii din țări terțe care se deplasează în Uniunea Europeană în scopul desfășurării cercetării științifice, astfel cum au fost definiți în Recomandarea 2005/761/CE a Parlamentului European și a Consiliului (8) din 28 septembrie 2005;

                  —

                  reprezentanții organizațiilor fără scop lucrativ cu vârsta de 25 de ani sau sub 25 de ani care participă la seminarii, conferințe, evenimente sportive, culturale sau educaționale, organizate de organizații fără scop lucrativ.

            Articolul 16 alineatul (6) din Codul de vize prevede:

         „(6)   În cazuri particulare, se poate renunța la perceperea taxei de viză sau valoarea acesteia poate fi redusă dacă acest lucru contribuie la promovarea unor interese de ordin cultural sau sportiv, precum și a unor interese din domeniul politicii externe, al politicii de dezvoltare și alte domenii de interes public vital sau din motive umanitare”.

      Articolul 16 alineatul (7) din Codul de vize prevede că taxa de viză se încasează în euro, în moneda națională a țării terțe sau în moneda utilizată în mod curent în țara terță în care se depune cererea de viză și că taxa nu este rambursabilă, exceptând cazurile în care o cerere este inadmisibilă sau consulatul nu are competența necesară.
      Pentru a se evita discrepanțe care ar putea conduce la introducerea de cereri multiple de viză (fenomenul de „visa shopping”), misiunile diplomatice și oficiile consulare ale statelor membre în Republica Azerbaidjan ar trebui să depună eforturi pentru a se asigura că taxele de viză percepute în monedă străină sunt similare pentru toți solicitanții de viză azeri.
      În mod similar, în ceea ce privește Republica Azerbaidjan, sunt scutite de taxă, în conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din Legea „privind taxele de stat” a Republicii Azerbaidjan, următoarele categorii de străini:

                  —

                  membrii delegațiilor naționale și funcționarii;

                  —

                  reprezentanții organizațiilor umanitare internaționale din Republica Azerbaidjan;

                  —

                  persoanele care își urmează studiile sau care sunt implicate în activități pedagogice prin intermediul unor programe de stat;

                  —

                  persoanele care efectuează călătorii în scopuri de apărare.

            Solicitanților din Uniune și din Republica Azerbaidjan li se eliberează o chitanță pentru taxa de viză achitată.
      Articolul 6 alineatul (3) din acord prevede:

         „(3)   Dacă un stat membru sau Republica Azerbaidjan cooperează cu un prestator extern de servicii în vederea eliberării vizelor, prestatorul extern de servicii poate percepe o taxă pentru servicii. Această taxă este proporțională cu costurile suportate de prestatorul extern de servicii în îndeplinirea sarcinilor sale și nu depășește 30 EUR. Statele membre și Republica Azerbaidjan mențin posibilitatea, pentru toți solicitanții, de a-și depune cererile direct la consulatele lor.
         În cazul Uniunii, prestatorul extern de servicii își desfășoară activitatea în conformitate cu dispozițiile Codului de vize și cu respectarea deplină a legislației Republicii Azerbaidjan.
         În cazul Republicii Azerbaidjan, prestatorul extern de servicii își desfășoară activitatea în conformitate cu dispozițiile prevăzute de legislația Republicii Azerbaidjan și a statelor membre ale UE.”

      În ceea ce privește aranjamentele de cooperare cu prestatorii externi de servicii, articolul 43 din Codul de vize detaliază sarcinile acestora.
      2.1.2.   Durata procedurilor pentru prelucrarea cererilor de viză
      Articolul 7 din acord prevede:

         „(1)   Misiunile diplomatice și posturile consulare ale statelor membre și ale Republicii Azerbaidjan iau o decizie privind cererea de eliberare a unei vize în termen de 10 zile calendaristice de la data primirii cererii și a documentelor necesare pentru eliberarea vizei.
         (2)   Perioada de timp pentru luarea deciziei privind cererea de viză se poate prelungi până la 30 de zile calendaristice în cazuri individuale, mai ales atunci când este necesară o verificare suplimentară a cererii.
         (3)   Perioada de timp pentru luarea deciziei privind cererea de viză se poate reduce la 2 zile lucrătoare sau mai puțin, în situații urgente.”

      Decizia privind cererea de viză se ia, în principiu, în termen de 10 zile calendaristice de la data primirii unei cereri de viză admisibile.
      Respectiva perioadă poate fi prelungită la cel mult 30 de zile calendaristice în cazuri individuale, și anume atunci când este necesară examinarea mai aprofundată a cererii sau în cazul reprezentării, când sunt consultate autoritățile statului membru reprezentat.
      Toate termenele respective încep să curgă numai din momentul în care dosarul de cerere este complet, adică de la data primirii cererii de viză și a documentelor justificative.
      În principiu, pentru misiunile diplomatice și oficiile consulare care au un sistem de programare, perioada de așteptare pentru obținerea unei programări nu este inclusă în timpul de prelucrare. Normele generale prevăzute la articolul 9 din Codul de vize și în Codul privind migrația al Republicii Azerbaidjan se aplică acestui aspect, precum și altor aranjamente practice pentru depunerea unei cereri de viză.
      Articolul 7 alineatul (3) din acord prevede că:

         „În cazul în care solicitanții au obligația de a obține o programare pentru depunerea unei cereri, programarea se face, de regulă, în termen de două săptămâni de la data solicitării acesteia.”

         „În cazuri de urgență justificate (în cazul în care nu s-a putut depune o cerere de viză mai devreme din motive care nu ar fi putut fi prevăzute de solicitant), consulatul poate permite solicitanților să își depună cererile fără programare prealabilă sau cu acordarea unei programări pe loc.”

      La stabilirea programării, ar trebui să se țină cont de posibilele situații urgente invocate de solicitantul de viză, în vederea punerii în aplicare a articolului 7 alineatul (3) din acord. Decizia privind reducerea termenului pentru luarea unei decizii cu privire la o cerere de viză este luată de către funcționarul consular.
      2.1.3.   Părăsirea țării în cazul pierderii sau al furtului documentelor de identitate
      Articolul 8 din acord prevede:

         „Cetățenii Uniunii Europene și ai Republicii Azerbaidjan, care și-au pierdut sau cărora le-au fost furate documentele de identitate pe perioada șederii pe teritoriul Republicii Azerbaidjan sau al statelor membre, pot părăsi teritoriul Republicii Azerbaidjan sau al statelor membre în baza unor acte de identitate valabile, care le conferă dreptul să traverseze frontiera, eliberate de misiuni diplomatice sau de posturi consulare ale statelor membre sau ale Republicii Azerbaidjan, fără viză sau altă autorizație.”

      În cazul pierderii sau al furtului documentelor de identitate, actele de identitate valabile, care le conferă titularilor de viză dreptul să traverseze frontiera, eliberate de misiuni diplomatice sau de oficii consulare, vor fi suficiente ca bază pentru părăsirea teritoriului Republicii Azerbaidjan sau a spațiului Schengen. Autoritățile țării-gazdă nu îi pot pretinde titularului de viză sau oficiului consular să furnizeze acte, autorizații sau formalități suplimentare, indiferent de natura acestora.
      2.1.4.   Prelungirea vizelor în situații excepționale
      Articolul 9 din acord prevede:

         „Cetățenii Uniunii Europene și ai Republicii Azerbaidjan, care nu sunt în măsură să părăsească teritoriul Republicii Azerbaidjan sau al statelor membre până la data menționată pe viză din motive de forță majoră beneficiază gratuit de prelungirea perioadei de valabilitate și/sau a duratei de ședere acordate prin viza eliberată, în conformitate cu legislația aplicată de Republica Azerbaidjan sau de statul membru de destinație, pentru perioada necesară întoarcerii acestora în statul în care își au reședința.”

      În ceea ce privește prelungirea perioadei de valabilitate a vizei din motive personale justificate, în cazul în care titularul vizei nu poate părăsi teritoriul statului membru până la data menționată pe autocolantul de viză, se aplică dispozițiile articolului 33 din Codul de vize în măsura în care acestea sunt compatibile cu acordul. Cu toate acestea, în temeiul acordului, prelungirea vizei se efectuează gratuit în situațiile de forță majoră sau din motive umanitare.
      În ceea ce privește Republica Azerbaidjan, Codul privind migrația se aplică aspectelor referitoare la prelungirea perioadei de ședere temporară a cetățenilor străini în Republica Azerbaidjan.
      Decizia privind prelungirea perioadei de ședere temporară a cetățenilor străini în Republica Azerbaidjan este un act oficial prin care cetățenii străini sunt autorizați să exercite dreptul de ședere temporară în Republica Azerbaidjan.
      Străinii a căror perioadă de ședere temporară în Republica Azerbaidjan a fost prelungită pot ieși din țară la punctele de trecere a frontierelor de stat prin prezentarea pașapoartelor lor sau a altor documente necesare pentru trecerea frontierei, precum și a deciziei privind prelungirea perioadei de ședere temporară.
      2.2.   Norme care se aplică anumitor categorii de solicitanți de viză
      2.2.1.   Documente justificative privind scopul călătoriei
      Pentru categoriile de persoane enumerate la articolul 4 alineatul (1) din acord sunt necesare doar documentele justificative privind scopul călătoriei care au fost indicate. Astfel cum se prevede la articolul 4 alineatul (3), nu se va mai solicita nicio altă justificare, invitație sau validare referitoare la scopul călătoriei.
      Aceasta nu înseamnă, însă, că se renunță la cerința generală de a depune în persoană cererea de viză și documentele justificative referitoare, de exemplu, la mijloacele de subzistență.
      Dacă, în cazuri individuale, persistă îndoieli cu privire la autenticitatea documentului care face dovada scopului călătoriei, în conformitate cu articolul 21 alineatul (8) din Codul de vize și cu Codul privind migrația al Republicii Azerbaidjan, solicitantul de viză poate fi convocat pentru un interviu suplimentar la ambasadă și/sau consulat, în cadrul căruia respectivului solicitant i se vor adresa întrebări privind scopul real al vizitei sau intenția sa de întoarcere în țara de origine. În astfel de cazuri individuale, solicitantul de viză poate furniza documente suplimentare sau funcționarul consular poate să îi solicite, în mod excepțional, să prezinte astfel de documente. Cu toate acestea, practica respectivă nu trebuie să fie sistematică și va fi monitorizată îndeaproape de Comitetul mixt.
      În principiu, versiunea originală a documentului prevăzut la articolul 4 alineatul (1) din acord este prezentată împreună cu cererea de viză. Cu toate acestea, consulatul poate începe prelucrarea cererii de viză pe baza unor copii ale documentelor. Totuși, consulatul poate solicita documentul original în cazul în care se depune pentru prima dată o cerere de viză, precum și în cazuri individuale în care există îndoieli.
      Pentru categoriile de persoane care nu sunt menționate la articolul 4 din acord (cum ar fi turiștii), se aplică în continuare normele generale privind documentele care fac dovada scopului călătoriei. Același lucru este valabil și pentru documentele referitoare la consimțământul părinților pentru călătoria copiilor cu vârsta sub 18 ani.
      Normele Schengen și dreptul intern se aplică în cazul aspectelor care nu sunt reglementate de acord, cum ar fi recunoașterea documentelor de călătorie și garanțiile privind întoarcerea în țara de origine și privind existența unor mijloace de subzistență suficiente.
      Articolul 4 alineatul (1) din acord prevede:

         „(1)   În ceea ce privește următoarele categorii de cetățeni ai Uniunii și ai Republicii Azerbaidjan, documentele enumerate mai jos sunt suficiente pentru a justifica scopul călătoriei pe teritoriul celeilalte părți:

                     (a)

                     pentru rudele apropiate – soți (soții), copii (inclusiv copii adoptați), părinți (inclusiv tutori), bunici și nepoți – care vizitează cetățeni ai Uniunii Europene aflați în situație de ședere legală pe teritoriul Republicii Azerbaidjan sau cetățeni ai Republicii Azerbaidjan aflați în situație de ședere legală pe teritoriul statelor membre sau cetățeni ai Uniunii Europene cu reședința pe teritoriul statului membru ai cărui resortisanți sunt sau cetățeni ai Republicii Azerbaidjan care își au reședința pe teritoriul acesteia:

                                 —

                                 o cerere scrisă din partea gazdei;”

      Autenticitatea semnăturii persoanei care face invitația trebuie să fie confirmată de autoritatea competentă în conformitate cu legislația națională a țării de reședință. Invitația de participare ar trebui validată de autoritățile competente.
      Această dispoziție se aplică și rudelor personalului misiunilor diplomatice și al consulatelor care călătoresc pentru a efectua o vizită de familie de până la 90 de zile pe teritoriul statelor membre sau al Republicii Azerbaidjan, însă nu este necesar să se facă dovada șederii legale și a legăturii de familie.

                     „(b)

                     fără a aduce atingere articolului 10, pentru membrii delegațiilor oficiale, inclusiv membrii permanenți ai acestor delegații care, ca urmare a unei invitații oficiale adresate statelor membre, Uniunii Europene sau Republicii Azerbaidjan, participă la reuniuni, consultări, negocieri sau programe de schimb oficiale, precum și la evenimente organizate de instituții interguvernamentale pe teritoriul Republicii Azerbaidjan sau al unuia dintre statele membre:

                                 —

                                 o scrisoare din partea unei autorități competente a unuia dintre statele membre sau a Republicii Azerbaidjan sau din partea unei instituții a Uniunii Europene, care să confirme că solicitantul este un membru al delegației sale sau, respectiv, un membru permanent al delegației sale, care călătorește pe teritoriul celeilalte părți cu scopul de a participa la evenimentele menționate anterior, însoțită de o copie a invitației oficiale;”

      Numele solicitantului de viză trebuie să fie indicat în scrisoarea emisă de autoritatea competentă care confirmă că persoana respectivă face parte din delegația care călătorește pe teritoriul celeilalte părți în scopul participării la reuniunea oficială. Numele solicitantului de viză nu trebuie să fie indicat în mod obligatoriu în invitația oficială de participare la reuniune, deși aceasta s-ar impune atunci când invitația oficială se adresează în mod specific unei anumite persoane.
      Respectiva prevedere se aplică membrilor delegațiilor oficiale, indiferent de tipul de pașaport (de serviciu sau obișnuit) pe care îl dețin.

                     „(c)

                     pentru oamenii de afaceri și reprezentanții organizațiilor de afaceri:

                                 —

                                 o cerere scrisă din partea persoanei juridice-gazdă, a societății-gazdă, a organizației-gazdă, a biroului sau a filialei unei astfel de persoane juridice sau societăți, din partea autorităților naționale sau locale ale Republicii Azerbaidjan sau ale statelor membre sau a comitetelor de organizare a târgurilor și a expozițiilor industriale, a conferințelor și simpozioanelor desfășurate pe teritoriul Republicii Azerbaidjan sau al unuia dintre statele membre, aprobată de autoritățile competente în conformitate cu legislația națională;”.

      În plus, registrul național al comerțului va emite un document care să confirme existența organizațiilor de afaceri.

                     „(d)

                     pentru conducătorii auto care prestează servicii de transport internațional de mărfuri și de pasageri între teritoriile Republicii Azerbaidjan și cele ale statelor membre, cu vehicule înmatriculate în statele membre sau în Republica Azerbaidjan:

                                 —

                                 o cerere scrisă din partea societății sau a asociației (uniunii) naționale a transportatorilor din Republica Azerbaidjan sau din partea asociațiilor naționale ale transportatorilor din statele membre care prestează servicii de transport rutier internațional, în care să se precizeze scopul, itinerarul, durata și frecvența călătoriilor;”.

      Asociația competentă să emită cererea scrisă este asociația națională din țara de origine a conducătorului auto. De asemenea, sucursalele regionale sau alte sucursale ale asociațiilor naționale ale statelor membre pot emite cererile scrise.

                     „(e)

                     pentru elevii, studenții instituțiilor universitare și postuniversitare și profesorii însoțitori care efectuează călătorii de studii sau formare profesională, inclusiv în cadrul programelor de schimb, precum și al altor activități educaționale conexe:

                                 —

                                 o cerere scrisă sau o adeverință de înscriere din partea universității, academiei, institutului, colegiului sau școlii-gazdă sau legitimații de student sau certificate pentru cursurile care vor fi urmate;”.

      Carnetul de student se acceptă ca document justificativ pentru scopul călătoriei doar dacă este emis de universitatea, colegiul sau școala-gazdă în care urmează să se desfășoare studiile sau formarea educațională.

                  „(f)

                  pentru persoanele care participă la activități științifice, academice, culturale sau artistice, inclusiv la programe de schimb între universități și la alte programe de schimb:

                              —

                              o cerere scrisă din partea organizației-gazdă privind participarea la aceste activități;

                  (g)

                  pentru jurnaliști și personalul tehnic care îi însoțește în scop profesional:

                              —

                              un certificat sau un alt document eliberat de o organizație profesională sau de angajatorul solicitantului, din care să reiasă faptul că persoana în cauză este un jurnalist calificat și în care să se indice că scopul călătoriei este desfășurarea unei activități de natură jurnalistică sau din care să reiasă faptul că persoana în cauză este membru al personalului tehnic care îl însoțește pe jurnalist în scop profesional;”

            Această categorie nu include jurnaliștii independenți și asistenții acestora.
      Trebuie să se prezinte certificatul sau documentul eliberat de o organizație profesională de jurnalism sau de angajatorul solicitantului de viză care să ateste faptul că solicitantul de viză este un jurnalist calificat sau că îl însoțește pe jurnalist în scop profesional și din care să reiasă că scopul călătoriei este de a desfășura o activitate jurnalistică sau de a furniza asistență în vederea desfășurării unei astfel de activități.

                     „(h)

                     pentru participanții la evenimente sportive internaționale și persoanele care îi însoțesc în scop profesional:

                                 —

                                 o cerere scrisă din partea organizației-gazdă, a autorităților competente, a federațiilor sportive naționale ale statelor membre sau ale Republicii Azerbaidjan sau a comitetului olimpic național al Republicii Azerbaidjan sau a comitetelor olimpice naționale ale statelor membre;”

      Lista persoanelor însoțitoare în cazul evenimentelor sportive internaționale se va limita la persoanele care însoțesc sportivul/sportiva în scop profesional: antrenori, maseuri, manageri, personal medical și șeful clubului sportiv. Astfel, suporterii nu sunt considerați drept persoane însoțitoare.

                     „(i)

                     pentru participanții la programe oficiale de schimb organizate de orașe înfrățite:

                                 —

                                 o cerere scrisă din partea șefilor administrației/primarilor acestor orașe;”

      Șefii administrației/primarii orașelor sau ai altor localități care au competența de a elibera cererea scrisă sunt șefii administrației/primarii orașelor sau ai localităților în care urmează să se desfășoare activitatea programului de înfrățire. Respectiva categorie include doar programele oficiale de înfrățire.

                     „(j)

                     pentru persoanele care călătoresc în scopuri medicale și persoanele care trebuie să le însoțească:

                                 —

                                 un document oficial din partea instituției medicale, care să confirme necesitatea îngrijirii medicale în această instituție, necesitatea de a fi însoțite și dovada mijloacelor financiare suficiente pentru achitarea tratamentului medical;”

      Este obligatoriu a fi prezentat un document emis de instituția medicală, care confirmă cele trei puncte (necesitatea îngrijirii medicale în respectiva instituție, necesitatea ca persoana să fie însoțită și dovada mijloacelor financiare suficiente pentru achitarea tratamentului medical, de exemplu dovada plății în avans).

                  „(k)

                  pentru membrii profesiilor liberale care participă la expoziții, conferințe, simpozioane, seminare internaționale sau la alte evenimente similare organizate pe teritoriul Republicii Azerbaidjan sau al statelor membre:

                              —

                              o cerere scrisă din partea organizației-gazdă care să confirme că persoana în cauză participă la eveniment;

                  (l)

                  pentru reprezentanții organizațiilor societății civile atunci când efectuează călătorii în scopul formării educaționale sau în scopul participării la seminare și conferințe, inclusiv în cadrul programelor de schimb:

                              —

                              o cerere scrisă din partea organizației-gazdă, o confirmare că persoana respectivă reprezintă organizația societății civile și certificatul privind constituirea unei astfel de organizații de la registrul competent, eliberat de o autoritate de stat, în conformitate cu legislația națională;”

            Trebuie să se prezinte un document din partea unei organizații a societății civile care să confirme că solicitantul de viză reprezintă organizația în cauză.
      Membrii simpli ai organizațiilor societății civile nu fac obiectul acordului.

                  „(m)

                  pentru rudele care participă la ceremonii funerare:

                              —

                              un document oficial care să confirme decesul, precum și legătura de rudenie sau de alt tip dintre solicitant și decedat;

                  (n)

                  pentru vizitarea cimitirelor civile și militare:

                              —

                              un document oficial care să confirme existența și conservarea mormântului, precum și legătura de rudenie sau alt tip de legătură dintre solicitant și decedat.”

            Acordul nu specifică dacă documentul oficial menționat mai sus ar trebui să fie eliberat de autoritățile din țara în care este situat cimitirul sau de autoritățile din țara în care persoana care dorește să viziteze cimitirul își are reședința. Ar trebui să se accepte posibilitatea ca autoritățile competente din oricare dintre țări să poată elibera un astfel de document oficial.
      Trebuie să se prezinte documentul oficial menționat mai sus, care să confirme existența și conservarea mormântului, precum și legătura de rudenie sau de alt tip dintre solicitantul de viză și decedat.
      Acordul nu instituie noi norme în materie de răspundere pentru persoanele fizice sau juridice care emit cererile scrise. În cazul emiterii unor cereri false, se va aplica dreptul Uniunii și/sau dreptul intern.
      2.2.2.   Eliberarea vizelor cu intrări multiple
      În cazul în care solicitantul de viză trebuie să călătorească în mod frecvent în statele membre sau în Republica Azerbaidjan, se pot elibera vize de scurtă ședere pentru mai multe vizite, cu condiția ca durata totală a respectivelor vizite să nu depășească 90 de zile, într-un interval de 180 de zile.
      Articolul 5 din acord prevede:

         „(1)   Misiunile diplomatice și posturile consulare ale statelor membre și ale Republicii Azerbaidjan eliberează vize cu intrări multiple cu un termen de valabilitate de 5 ani pentru următoarele categorii de cetățeni:

                     (a)

                     soții/soțiile, copiii (inclusiv copiii adoptați), care nu au împlinit vârsta de 21 de ani sau care sunt în îngrijire, și părinții (inclusiv tutorii) care vizitează cetățeni ai Uniunii Europene aflați în situație de ședere legală pe teritoriul Republicii Azerbaidjan sau cetățeni ai Republicii Azerbaidjan aflați în situație de ședere legală pe teritoriul statelor membre sau cetățeni ai Uniunii Europene cu reședința pe teritoriul statului membru ai cărui resortisanți sunt sau cetățeni ai Republicii Azerbaidjan care își au reședința pe teritoriul acesteia;

                     (b)

                     membrii permanenți ai delegațiilor oficiale care, ca urmare a unei invitații oficiale adresate statelor membre, Uniunii Europene sau Republicii Azerbaidjan, vor participa în mod periodic la reuniuni, consultări, negocieri sau programe de schimb, precum și la evenimente organizate de instituții interguvernamentale pe teritoriul Republicii Azerbaidjan sau al unuia dintre statele membre.

               Prin derogare de la prima teză, atunci când necesitatea sau intenția de a călători în mod frecvent sau regulat este vădit limitată la o perioadă mai scurtă, termenul de valabilitate al vizei cu intrări multiple este limitat la perioada respectivă, în special atunci când:

                     —

                     în cazul persoanelor menționate la litera (a), perioada de valabilitate a autorizației de ședere legală a cetățenilor Republicii Azerbaidjan aflați în situație de ședere legală pe teritoriul unuia dintre statele membre sau a cetățenilor Uniunii aflați în situație de ședere legală în Republica Azerbaidjan; și

                     —

                     în cazul persoanelor menționate la litera (b), durata statutului de membru permanent al unei delegații oficiale

               nu depășește cinci ani.”

      Ținând seama de statutul profesional al respectivelor categorii de persoane sau de legătura de rudenie cu un cetățean al Republicii Azerbaidjan care are dreptul de ședere legală pe teritoriul statelor membre, cu un cetățean al Uniunii care are dreptul de ședere legală pe teritoriul Republicii Azerbaidjan sau cu un cetățean al Uniunii care își are reședința într-un stat membru al cărui resortisant este, se justifică acordarea unei vize cu intrări multiple cu un termen de valabilitate de cinci ani sau cu valabilitate limitată la durata mandatului sau la durata șederii legale în cazul în care acestea nu depășesc cinci ani.
      Persoanele care intră sub incidența articolului 5 alineatul (1) litera (a) din acord trebuie să facă dovada șederii legale a gazdei.
      În ceea ce privește persoanele care intră sub incidența articolului 5 alineatul (1) litera (b) din acord, acestea ar trebui să furnizeze un document care să ateste statutul lor profesional și durata mandatului lor.
      Această dispoziție nu se aplică persoanelor care intră sub incidența articolului 5 alineatul (1) litera (b) din acord dacă sunt exonerate, în temeiul acordului, de obligația de a deține viză, și anume dacă sunt titulari de pașapoarte diplomatice.
      În cazurile în care necesitatea sau intenția de a călători în mod frecvent sau regulat este vădit limitată la o perioadă mai scurtă, valabilitatea vizei cu intrări multiple se va limita la acea perioadă.

         „(2)   Misiunile diplomatice și posturile consulare ale statelor membre și ale Republicii Azerbaidjan eliberează vize cu intrări multiple cu un termen de valabilitate de un an pentru următoarele categorii de cetățeni, cu condiția ca pe parcursul anului precedent aceștia să fi obținut cel puțin o viză și să o fi utilizat în conformitate cu legislația statului vizitat privind intrarea și șederea:

                     (a)

                     studenții instituțiilor universitare și postuniversitare care efectuează în mod regulat călătorii de studii sau de formare educațională, inclusiv în cadrul programelor de schimb;

                     (b)

                     jurnaliștii și personalul tehnic care îi însoțește în scop profesional;

                     (c)

                     participanții la programe oficiale de schimb organizate de orașe înfrățite;

                     (d)

                     conducătorii auto care prestează servicii de transport internațional de mărfuri și de pasageri între teritoriile Republicii Azerbaidjan și cele ale statelor membre, cu vehicule înmatriculate în statele membre sau în Republica Azerbaidjan;

                     (e)

                     persoanele care trebuie să călătorească în mod periodic în scopuri medicale și persoanele care trebuie să le însoțească;

                     (f)

                     membrii profesiilor liberale care participă la expoziții internaționale, conferințe, simpozioane, seminarii sau alte evenimente similare, care călătoresc în mod periodic în Republica Azerbaidjan sau în statele membre;

                     (g)

                     reprezentanții organizațiilor societății civile care călătoresc în mod periodic în Republica Azerbaidjan sau în statele membre în scopul formării educaționale, al participării la seminarii, conferințe, inclusiv în cadrul programelor de schimb;

                     (h)

                     persoanele care participă la activități științifice, culturale și artistice, inclusiv la programe de schimb între universități și la alte tipuri de programe de schimb, care călătoresc în mod periodic în Republica Azerbaidjan sau în statele membre;

                     (i)

                     participanții la evenimente sportive internaționale și persoanele care îi însoțesc în scop profesional;

                     (j)

                     membrii delegațiilor oficiale care, ca urmare a unei invitații oficiale adresate statelor membre, Uniunii Europene sau Republicii Azerbaidjan, participă în mod periodic la reuniuni, consultări, negocieri sau programe de schimb, precum și la evenimente organizate de instituții interguvernamentale pe teritoriul Republicii Azerbaidjan sau al statelor membre;

                     (k)

                     oamenii de afaceri și reprezentanții organizațiilor de afaceri care călătoresc în mod periodic în Republica Azerbaidjan sau în statele membre.

               Prin derogare de la prima teză, atunci când necesitatea sau intenția de a călători în mod frecvent sau periodic este vădit limitată la o perioadă mai scurtă, termenul de valabilitate al vizei cu intrări multiple este limitat la perioada respectivă.”

      În principiu, vize cu intrări multiple cu durată de valabilitate de un an se eliberează categoriilor de solicitanți de viză menționate mai sus dacă solicitantul de viză a obținut în anul precedent (12 luni) cel puțin o viză și a utilizat-o în conformitate cu legislația privind intrarea și șederea pe teritoriul (teritoriile) statului (statelor) vizitat(e) (de exemplu, persoana nu a depășit perioada legală de ședere) și dacă există motive pentru a solicita o viză cu intrări multiple.
      În cazurile în care nu se justifică eliberarea unei vize valabile timp de un an, de exemplu, dacă programul de schimb durează mai puțin de un an sau dacă persoana nu trebuie să călătorească pentru un an complet, durata de valabilitate a vizei va fi mai mică de un an, cu condiția ca celelalte cerințe pentru eliberarea vizei să fie îndeplinite.

         „(3)   Misiunile diplomatice și posturile consulare ale statelor membre și ale Republicii Azerbaidjan eliberează vize cu intrări multiple cu un termen de valabilitate de cel puțin 2 ani și de cel mult 5 ani pentru categoriile de persoane menționate la alineatul (2) din prezentul articol, cu condiția ca în ultimii 2 ani acestea să fi utilizat vizele cu intrări multiple de un an în conformitate cu legislația statului vizitat privind intrarea și șederea, cu excepția cazului în care necesitatea sau intenția de a călători în mod frecvent sau periodic este vădit limitată la o perioadă mai scurtă, situație în care termenul de valabilitate al vizei cu intrări multiple este limitat la perioada respectivă.
         (4)   Perioada totală de ședere pe teritoriul statelor membre sau al Republicii Azerbaidjan a persoanelor menționate la alineatele (1)-(3) din prezentul articol nu depășește 90 de zile, într-un interval de 180 de zile.”

      Categoriilor de solicitanți de viză menționate la articolul 5 alineatul (2) din acord li se vor elibera vize cu intrări multiple cu durata de valabilitate de minimum doi ani și maximum cinci ani, cu condiția ca în precedenții doi ani (24 de luni) acești solicitanți să fi utilizat cele două vize cu intrări multiple valabile un an în conformitate cu legislația statului (statelor) vizitat(e) privind intrarea și șederea pe teritoriul/teritoriile respectiv(e) și ca motivele pentru solicitarea vizei cu intrări multiple să fie în continuare valabile. Trebuie remarcat faptul că o viză cu cu durata de valabilitate de minimum doi ani și maximum cinci ani se eliberează numai dacă solicitantului de viză i s-au eliberat două vize cu durata de valabilitate de minimum un an în cursul celor doi ani (24 de luni) precedenți și dacă solicitantul respectiv a utilizat respectivele vize în conformitate cu legislația privind intrarea și șederea pe teritoriul (teritoriile) statului (statelor) vizitat(e) respectiv(e). Misiunile diplomatice și oficiile consulare vor decide, pe baza evaluării fiecărei cereri de viză, perioada de valabilitate a respectivelor vize, și anume de la doi la cinci ani.
      Nu există nicio obligație de a elibera o viză cu intrări multiple dacă solicitantul de viză nu a utilizat o viză eliberată anterior.
      2.2.3.   Titularii pașapoartelor diplomatice
      Articolul 10 din acord prevede:

         „(1)   Cetățenii Uniunii Europene și ai Republicii Azerbaidjan care sunt titulari de pașapoarte diplomatice valabile pot intra, ieși și tranzita teritoriile Republicii Azerbaidjan sau ale statelor membre fără viză.
         (2)   Persoanele menționate la alineatul (1) au drept de ședere pe teritoriul Republicii Azerbaidjan sau pe teritoriile statelor membre pentru o perioadă de cel mult 90 de zile, într-un interval de 180 de zile.”

      Procedurile de trimitere la post a diplomaților în statele membre nu sunt reglementate de acord. Se aplică procedura de acreditare obișnuită.
      III.   COOPERAREA ÎN MATERIE DE DOCUMENTE DE CĂLĂTORIE
      Într-o declarație comună anexată la acord, părțile convin că impactul nivelului de securitate al respectivelor documente de călătorie asupra funcționării acordului ar trebui să fie evaluat de Comitetul mixt. În acest scop, părțile au căzut de acord să se informeze reciproc, cu regularitate, cu privire la măsurile luate pentru a se evita proliferarea documentelor de călătorie, pentru a se dezvolta aspectele tehnice ale securității documentelor de călătorie, precum și cele referitoare la procesul de personalizare a eliberării documentelor de călătorie.
      IV.   STATISTICI
      Pentru a permite Comitetului mixt să monitorizeze în mod eficace aplicarea acordului, misiunile diplomatice și oficiile consulare ale statelor membre transmit semestrial statistici Comisiei. În măsura în care este posibil, respectivele statistici trebuie să cuprindă, sub formă de defalcare lunară:

                  —

                  numărul de refuzuri de eliberare a vizei;

                  —

                  numărul de vize cu intrări multiple eliberate;

                  —

                  durata de valabilitate a vizelor cu intrări multiple eliberate;

                  —

                  numărul de vize eliberate fără taxe.

         (1)  Regulamentul (CE) nr. 539/2001 al Consiliului din 15 martie 2001 de stabilire a listei țărilor terțe ai căror resortisanți trebuie să dețină viză pentru trecerea frontierelor externe și a listei țărilor terțe ai căror resortisanți sunt exonerați de această obligație (JO UE L 81, 21.3.2001, p. 1).

         (2)  JO UE L 239, 22.9.2000, p. 19.

         (3)  Regulamentul (CE) nr. 810/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 privind instituirea unui Cod comunitar de vize (Codul de vize) (JO UE L 243, 15.9.2009, p. 1).

         (4)  Regulamentul (UE) 2016/399 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 martie 2016 cu privire la Codul Uniunii privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (Codul Frontierelor Schengen) (JO L 77, 23.3.2016, p. 1).

         (5)  Codul privind migrația al Republicii Azerbaidjan a fost adoptat la 2 iulie 2013 prin Legea nr. 713-IVQ a Republicii Azerbaidjan și a intrat în vigoare la 1 august 2013.

         (6)  Decizia nr. 565/2014/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 de introducere a unui regim simplificat de control al persoanelor la frontierele externe, bazat pe recunoașterea unilaterală de către Bulgaria, Croația, Cipru și România a anumitor documente ca fiind echivalente cu vizele naționale ale acestora pentru tranzitul sau șederea preconizată pe teritoriile lor pentru o perioadă care nu depășește 90 de zile în orice perioadă de 180 de zile și de abrogare a Deciziilor nr. 895/2006/CE și nr. 582/2008/CE (JO L 157, 27.5.2014, p. 23). În absența unor relații diplomatice, Cipru îi scutește în prezent pe titularii de pașapoarte emise în Azerbaidjan (cu excepția titularilor de pașapoarte diplomatice) de aplicarea dispozițiilor Deciziei nr. 565/2014/UE.

         (7)  Exceptare de la obligativitatea vizelor în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 539/2001.

         (8)  Recomandarea 2005/761/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 28 septembrie 2005 de facilitare a eliberării de către statele membre de vize uniforme de scurtă ședere pentru cercetătorii din țări terțe care călătoresc în cadrul Comunității în scopul desfășurării cercetării științifice(JO UE L 289, 3.11.2005, p. 23).


title: Decizia (UE) 2018/312 a Consiliului din 27 februarie 2018 de numire a unui membru, propus de Regatul Spaniei, în cadrul Comitetului Regiunilor

text:
               2.3.2018

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 60/39

         DECIZIA (UE) 2018/312 A CONSILIULUI
   din 27 februarie 2018
   de numire a unui membru, propus de Regatul Spaniei, în cadrul Comitetului Regiunilor
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 305,
   având în vedere propunerea guvernului spaniol,
   întrucât:

               (1)

               La 26 ianuarie 2015, 5 februarie 2015 și 23 iunie 2015, Consiliul a adoptat Deciziile (UE) 2015/116 (1), (UE) 2015/190 (2) și (UE) 2015/994 (3) de numire a membrilor și a supleanților în cadrul Comitetului Regiunilor pentru perioada cuprinsă între 26 ianuarie 2015 și 25 ianuarie 2020.

               (2)

               Un loc de membru în cadrul Comitetului Regiunilor a devenit vacant ca urmare a încheierii mandatului domnului Iñigo de la SERNA HERNÁIZ,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Este numită în calitatea de membru în cadrul Comitetului Regiunilor pentru durata rămasă a mandatului actual, care se încheie la 25 ianuarie 2020:

               —

               Doamna Concepción GAMARRA RUIZ-CLAVIJO, Alcaldesa de Logroño.

         Articolul 2
   Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

      Adoptată la Bruxelles, 27 februarie 2018.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         E. ZAHARIEVA

      (1)  Decizia (UE) 2015/116 a Consiliului din 26 ianuarie 2015 de numire a membrilor și a supleanților în cadrul Comitetului Regiunilor pentru perioada 26 ianuarie 2015-25 ianuarie 2020 (JO L 20, 27.1.2015, p. 42).

      (2)  Decizia (UE) 2015/190 a Consiliului din 5 februarie 2015 de numire a membrilor și a supleanților în cadrul Comitetului Regiunilor pentru perioada 26 ianuarie 2015-25 ianuarie 2020 (JO L 31, 7.2.2015, p. 25).

      (3)  Decizia (UE) 2015/994 a Consiliului din 23 iunie 2015 de numire a membrilor și a supleanților în cadrul Comitetului Regiunilor pentru perioada 26 ianuarie 2015-25 ianuarie 2020 (JO L 159, 25.6.2015, p. 70).


               6.3.2018

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 84/5

         Decizia Autorității pentru partidele politice europene și fundațiile politice europene
   din 14 septembrie 2017
   de înregistrare a Mouvement pour une Europe des nations et des libertés
   (Numai textul în limba engleză este autentic)
   (2018/C 84/05)
   AUTORITATEA PENTRU PARTIDELE POLITICE EUROPENE ȘI FUNDAȚIILE POLITICE EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1141/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 octombrie 2014 privind statutul și finanțarea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene (1), în special articolul 9,
   având în vedere cererea primită din partea Mouvement pour une Europe des nations et des libertés,
   întrucât:

               (1)

               Autoritatea pentru partidele politice europene și fundațiile politice europene („Autoritatea”) a primit o cerere de înregistrare ca partid politic european, în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1141/2014, din partea Mouvement pour une Europe des nations et des libertés („solicitantul”), la 28 iunie 2017.

               (2)

               La 18 iulie 2017, Autoritatea a informat solicitantul printr-un apel telefonic, în conformitate cu articolul 9 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1141/2014, că cererea sa este incompletă și a precizat documentele pe care solicitantul trebuie să le mai depună în vederea completării cererii sale.

               (3)

               Solicitantul a depus o completare a cererii la 25 iulie 2017.

               (4)

               La 26 iulie 2017, Autoritatea a cerut în mod oficial solicitantului să prezinte informațiile care lipsesc pentru completarea cererii.

               (5)

               Solicitantul a depus documentele de completare a cererii sale la 1 august 2017 și la 28 august 2017.

               (6)

               La 29 august 2017, Autoritatea a solicitat din nou în mod oficial reclamantului să prezinte informațiile care lipsesc pentru completarea cererii.

               (7)

               La 30 august 2017 și la 4 septembrie 2017, solicitantul a depus o completare a cererii.

               (8)

               Solicitantul a transmis documentele care dovedesc faptul că îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 3 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1141/2014 și, în special, care demonstrează că solicitantul este reprezentat în cel puțin un sfert dintre statele membre de către cel puțin următorii deputați în Parlamentul European, în parlamentele naționale, în parlamentele regionale ori în adunările regionale: domnul Jean-François Jalkh (Front national, Franța), domnul Harald Vilimsky (Freiheitliche Partei Österreichs, Austria), domnul Gerolf Annemans (Vlaams Belang, Belgia), care sunt membri ai partidelor membre ale solicitantului, precum și domnul Lorenzo Fontana (Italia), domnul Michał Marusik (Polonia), doamna Janice Atkinson (Regatul Unit) și domnul Laurențiu Rebega (România), care sunt membri direcți ai solicitantului.

               (9)

               Solicitantul a depus declarația în forma stabilită în anexa la Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1141/2014, precum și statutul său, care conține dispozițiile obligatorii în temeiul articolului 4 din respectivul regulament.

               (10)

               Solicitantul a transmis documente suplimentare în conformitate cu articolele 1 și 2 din Regulamentul delegat (UE, Euratom) 2015/2401 al Comisiei (2).

               (11)

               În conformitate cu articolul 9 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1141/2014, Autoritatea a examinat cererea și documentele justificative transmise de solicitant și consideră că acesta îndeplinește condițiile de înregistrare stabilite la articolul 3 din regulamentul menționat și că statutul său conține dispozițiile obligatorii prevăzute la articolul 4 din regulament,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Mouvement pour une Europe des nations et des libertés se înregistrează ca partid politic european.
   Acesta dobândește personalitate juridică europeană la data publicării prezentei decizii în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
   Articolul 2
   Prezenta decizie intră în vigoare la data notificării sale.
   Articolul 3
   Prezenta decizie se adresează următoarei entități:

               Mouvement pour une Europe des nations et des libertés

               3, rue de Téhéran

               75008 Paris

               FRANȚA

      Adoptată la Bruxelles, 14 septembrie 2017.

            Pentru Autoritatea pentru partidele politice europene și fundațiile politice europene

            Directorul

         M. ADAM

      (1)  JO L 317, 4.11.2014, p. 1.

      (2)  Regulamentul delegat (UE, Euratom) 2015/2401 al Comisiei din 2 octombrie 2015 cu privire la conținutul și la funcționarea registrului de repertoriere a partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene (JO L 333, 19.12.2015, p. 50).

      ANEXĂ

         STATUTS

            Article 1

            Constitution et conversion

         Il est constitué entre les adhérents aux présents statuts et ceux qui y adhèreront ultérieurement, une association régie par la loi du 1er juillet 1901 et son décret d’application.
         Elle peut se convertir de la personnalité juridique nationale en une personnalité juridique européenne en cas de l’acquisition de la personnalité juridique européenne conformément aux conditions exposées dans le règlement (UE/Euratom) No 1141/2014 du Parlement européen et du Conseil du 22 octobre 2014 relatif au statut et au financement des partis politiques européens et des fondations politiques européennes.

            Article 2

            Dénomination et logo

         Elle est dénommée «Mouvement pour une Europe des Nations et des Libertés» en abrégé «MENL».
         Le logo de l’association est un aigle bleu en vol. Il est défini à l’ANNEXE 1 des statuts.

            Article 3

            Objet

         L’association rassemble les mouvements politiques, les élus européens, nationaux, régionaux et locaux des États membres de l’Union européenne et des États tiers qui adhèrent au programme politique défini dans l’ANNEXE 2. Elle œuvre par tous les moyens à la réalisation du présent objet. En particulier, elle peut, sur décision du bureau, s’engager dans la procédure de reconnaissance en tant que parti politique au niveau européen conformément au règlement (CE) no 2004/2003 du parlement européen et du Conseil du 4 novembre 2003 relatif au statut et au financement des partis politiques au niveau européen et leurs actes modificatifs.
         L’association peut accomplir tous les actes se rapportant directement ou indirectement à son but. Elle peut notamment prêter son concours et s’intéresser à toute activité similaire à son but. Dans cet objectif elle peut également, de façon accessoire, exercer toute activité commerciale, à la condition que les revenus de ces activités soient affectés exclusivement à son but principal.
         L’association ne doit pas poursuivre de buts lucratifs.

            Article 4

            Siège et représentation

         Son siège est fixé au 3, rue de Téhéran 75008 Paris 8EME et sera transféré au 75, boulevard Hausmann, 75008 Paris 8EME le jour de la publication de ce changement au Journal officiel.
         Il pourra être transféré en tout autre lieu par décision du Bureau, cette décision impliquant un changement de statut.
         Sa représentation auprès de l’Union européenne est fixée au 14B rue de la Science, 1040 Bruxelles, Belgique
         L’administration centrale du MENL se situe à son siège à Paris.

            Article 5

            Durée

         L’association est constituée pour une durée indéterminée.

            Article 6.1.

            Membres

                     1.

                     L’association se compose de membres individuels, des partis membres et membres observateurs.

                     2.

                     Sont membres individuels de l’association les personnes physiques qui, après s’être acquittées de la cotisation fixée annuellement par le Bureau, participent au fonctionnement de l’association et à réalisation de son objet.

                     3.

                     Sont partis membres de l’association les personnes morales qui après s’être acquittées de la cotisation fixée annuellement par le Bureau, participent par leur représentants au fonctionnement de l’association et à réalisation de son objet.
                     Liste de partis membres est définie dans l’ANNEXE 3 de statuts.

                     4.

                     Sont membres observateurs de l’association les personnes physiques et/ou personnes morales soutient l’association à réalisation de son objet sans payer la cotisation.

            Article 6.2.

            Les droits et les devoirs de membres

                     1.

                     Les membres individuels participent aux réunions de l’association avec le droit d’expression, le droit d’initiative et le droit de vote.

                     2.

                     Les représentants de partis membres ont le droit d’assister aux réunions auxquelles ils sont invités avec le droit d’expression et le droit d’initiative, mais sans droit de vote.

                     3.

                     Les membres observateurs peuvent assister aux réunions auxquelles ils ont été invités avec le droit d’expression mais sans droit d’initiative ni droit de vote.

            Article 7

            Admission – Radiation des membres

                     1.

                     L’admission des membres est décidée par le Bureau statuant aux deux tiers. Le refus d’admission n’a pas à être motivé.

                     2.

                     La qualité de membre de l’association se perd par:

                                 —

                                 radiation prononcée par le Bureau statuant aux deux tiers de ses membres hormis, le cas échéant, celui qui est concerné par ladite radiation, pour défaut de paiement de la cotisation annuelle ou pour tout autre motif grave, l’intéressé ayant été préalablement invité à présenter sa défense;

                                 —

                                 démission notifiée par lettre recommandée au président de l’association;

                                 —

                                 décès pour les personnes physiques ou la dissolution, pour quelle que cause que ce soit pour les personnes morales. Les membres fondateurs ne peuvent être radiés.

            Article 8

            Cotisations – Ressources

                     1.

                     Les membres de l’association contribuent à sa vie matérielle par le versement d’une cotisation dont le montant est fixé chaque année par le Bureau.

                     2.

                     Les ressources de l’association sont constituées des cotisations annuelles et de toute ressource d’origine publique ou privée autorisée par les lois et règlements nationaux et européens en vigueur.

            Article 9

            Bureau

                     1.

                     Le Bureau de l’association comprend au moins un président et un trésorier.
                     Il pourra être complété par adjonction d’un ou plusieurs membres individuels. La demande d’adhésion doit être adressée au président et confirmée par le Bureau actuel.

                     2.

                     La durée des fonctions des membres du Bureau est fixée à deux années, chaque année s’entendant de la période comprise entre deux assemblées générales annuelles.
                     En cas de vacance d’un ou plusieurs postes de membres du Bureau, cet organe pourvoira à leur remplacement en procédant à une ou plusieurs nominations à titre provisoire.
                     Le mandat de membre du Bureau prend fin par la démission, la perte de la qualité de membre de l’association ou la révocation prononcée par l’assemblée générale, ladite révocation pouvant intervenir sur incident de séance.
                     Les fonctions de membre du Bureau sont gratuites.

            Article 10

            Réunions et délibérations du Bureau

                     1.

                     Le Bureau se réunit

                                 —

                                 sur convocation du président, chaque fois que celui-ci le juge utile et au moins une fois par an;

                                 —

                                 si la réunion est demandée par au moins la moitié des membres du Bureau;

                           Les convocations sont adressées 15 jours avant la réunion au moins par lettre simple ou par courrier électronique dans un délai raisonnable. Elles mentionnent l’ordre du jour de la réunion arrêté par le président ou les membres qui ont demandé cette réunion.

                     2.

                     Quorum: le Bureau peut délibérer si au moins la moitié de ses membres sont présents ou représentés. Le nombre de pouvoirs pouvant être détenus par une seule personne est illimité.

                     3.

                     Sauf dispositions contraires dans les présents statuts le Bureau prend les décisions a' la majorité absolue des présents ou représentés.

            Article 11

            Pouvoirs du Bureau

                     1.

                     Le Bureau est investi des pouvoirs les plus étendus pour administrer l’association, dans les limites de son objet et sous réserve des pouvoirs de l’assemblée générale. Il autorise le(s) président(s) à agir en justice. Il désigne le trésorier et les éventuels vice-présidents de l’association. Il prend notamment toutes décisions relatives à l’emploi des fonds, à la prise à bail des locaux nécessaires à la réalisation de l’objet de l’association, à la gestion du personnel. Le Bureau définit les principales orientations de l’association. Il arrête le budget et les comptes annuels de l’association.

                     2.

                     Le membres de Bureau sous la direction du président et du Trésorier veillent à la transparence de toutes activités menées par l’association, en particulier en ce qui concerne la tenue des livres de compte, les comptes et les dons, le respect de la vie privée et la protection des données à caractère personnel.

            Article 12

            Président(s)

                     1.

                     Un président ou deux co-présidents est (sont) élu(s) à la majorité des membres de l’association avec droit de vote, pour une période de deux ans renouvelable. Il(s) dirige(nt) et représente(nt) de plein droit l’association, notamment dans tous les actes de représentation administrative, financière et juridique. Il(s) peut (peuvent) déléguer l’exercice de ces responsabilités.

                     2.

                     Tous les actes juridiques passés au nom de l’association, ne relevant pas de la gestion journalière comme décrite dans l’article 15.1 ou d’une délégation spéciale de pouvoirs, doivent être signés par le président

            Article 13

            Trésorier

         Le trésorier est nommé par le Bureau pour une période de deux ans. Il est chargé des aspects financiers de la vie de l’association. Il veille en particulier à la régularité de la gestion de l’association au regard de la réglementation nationale et des obligations que l’association pourrait souscrire auprès des pouvoirs publics nationaux et européens.

            Article 14

            Assemblées générales

         Elles réunissent tous les membres de l’association à jour du paiement de leurs cotisations à la date de la réunion. Chaque membre peut se faire représenter par un autre membre de l’association muni d’un pouvoir spécial.
         Le nombre de pouvoirs dont peut disposer chaque membre de l’assemblée est illimité. Chaque membre de l’association dispose d’une voix et des voix des membres qu’il représente. Les assemblées sont convoquées à l’initiative du président.
         La convocation est effectuée par lettre simple ou par courrier électronique contenant l’ordre du jour arrêté par le président et adressé à chaque membre de l’association quinze jours à l’avance. L’assemblée ne peut délibérer que sur les questions inscrites à l’ordre du jour. Il est établi une feuille de présence émargée par les membres de l’assemblée en entrant en séance et certifiée par le président et le secrétaire de l’assemblée.
         Quorum: l’assemblée délibère valablement quel que soit le nombre de ses membres présents ou représentés.
         Sauf dispositions contraires dans les présents statuts l’Assemblée générale prend les décisions a' la majorité absolue des présents ou représentés.
         Les procès-verbaux sont retranscrits, sans blanc ni rature, dans l’ordre chronologique sur le registre des délibérations de l’association.

            Article 15.1.

            Secretariat et gestion journalière

         Le Secretariat est en charge de la gestion journalière de l’association, y compris la représentation de l’association, dans les limites de la gestion journalière.
         Le secrétariat est dirigé par le secrétaire général et peut être composé de plusieurs membres sous la responsabilité directe du secrétaire général.
         Cette gestion journalière inclut, entre autres:

                     —

                     la gestion du secrétariat général et la mise en œuvre des décisions prises par le Bureau et Assemblées générales;

                     —

                     la coordination entre les membres individuels, les secrétariats généraux des partis membres, les membres observatoires et le secrétariat général du Groupe ENL au Parlement européen;

                     —

                     la préparation, en accord avec le président, des ordres du jour des réunions des organes, la supervision de la convocation des réunions, leur préparation et la rédaction des procès-verbaux;

                     —

                     la vérification des documents relatifs a' toutes les demandes d’activité qui engage l’association financièrement et politiquement

                     —

                     il est en lien direct avec l’exécutif: président et trésorier

            Article 15.2.

            Secrétaire générale et coordinateur

         Le Secretariat est dirigé par le secrétaire général choisi par le Bureau sous recommandation du président.
         Le secrétaire général peut assister à toutes réunions des organes de l’association sans droit de vote. Il est élu pour une période de 5 ans renouvelable indéfiniment. Il peut déléguer l’exercice de ses responsabilités pour une période déterminée.
         La poste de secrétaire général peut être rémunérée.
         Le secrétaire général avec l’accord du président peut être assisté dans ses taches par une équipe composant le Secrétariat. Il gère en toute autonomie cette équipe dont il est le responsable hiérarchique.

            Article 16

            Comptes annuelles

         L’exercice social commence le 1er janvier et se termine le 31 décembre de chaque année.
         Au plus tard dans les cinq mois qui suivent la fin de l’exercice, le Secretariat présente au Bureau pour l’acceptation les états financiers annuels et les notes d’accompagnement, qui couvrent les recettes et les dépenses, ainsi que l’actif et le passif de début et de fin d’exercice, conformément au droit applicable.
         Les états financiers, les notes d’accompagnement et les comptes sont vérifiés et préparés par un expert-comptable indépendant.
         Les documents acceptés par le Bureau sont signés par le président.

            Article 17

            Dissolution

         En cas de dissolution de l’association pour quelque cause que ce soit, décidée à la majorité absolue par l’assemblée générale après accord des membres du Bureau, l’assemblée générale désigne un ou plusieurs liquidateurs chargé des opérations de liquidation. Lors de la clôture de la liquidation, l’assemblée se prononce sur la dévolution de l’actif net.

            Article 18

            Règlement intérieur

         Le Bureau peut établir un règlement intérieur ayant pour objet de préciser et compléter les règles de fonctionnement de l’association.

            Article 19

            Modification des statuts

         Toute modification des présents statuts doit être approuvée par au moins deux tiers des membres du Bureau présents.

            Article 20

            Fondation politique européenne affiliée

         L’Association pour la Fondation pour une Europe des Nations et des Libertés, en abrégé «FENL» est la fondation politique européenne officielle du Mouvement pour une Europe des Nations et des Libertés, qui soutien et complète les objectifs décrits dans l’Article 3 par observation, analyse et contribution au débat.

            Fait à Strasbourg le 14 juin 2017.

               Jean François JALKH,

                  Président

         Annexe 1
         Logo

         Annexe 2
         Programme politique
         1.   Respect du principe de Démocratie

         Le MENL et ses membres basent leur projet politique en conformité avec les principes démocratiques et avec la charte des droits fondamentaux et rejettent de ce fait toute affiliation passée ou présente, toute connexion ou sympathie pour tout projet autoritaire ou totalitaire.
         2.   Souveraineté

         Le MENL est convaincu que la souveraineté des États et des peuples, en s’appuyant sur la coopération entre les nations, est une solution. Elle rejette donc toute politique visant à créer un Super-État ou tout modèle supranational. L’opposition à tout transfert de souveraineté nationale à des instances supranationales et/ou des institutions européennes est l’un des principes fondamentaux qui unissent les membres du MENL.
         3.   Identité

         Les partis et les Députés européens du MENL fondent leur alliance politique sur la préservation de l’identité des peuples et des nations d’Europe, en conformité avec les caractéristiques spécifiques de chaque peuple. Le droit de contrôler et de réguler l’immigration est donc un principe fondamental partagé par les membres du MENL.
         4.   Spécificité

         Les membres du MENL reconnaissent les droit de chacun à défendre leurs modèles économiques, sociaux, culturelles et territoriaux spécifiques et uniques en Europe. Le MENL cherche à préserver la diversité des projets politiques de ses membres.
         5.   Libertés

         Les membres du MENL fondent leur mouvement politique sur la défense des libertés individuelles et mettant l’accent sur l’importance particulière de la protection de la liberté d’expression parmi lesquels la liberté numérique est aujourd’hui de plus en plus menacé.
         6.   La culture comme base de l’action politique

         Le MENL considère que la culture est l’essence même de toute action politique, et que seul une pédagogie culturelle et scientifique peut permettre de développer une conscience politique chez le citoyen.

         Annexe 3
         Liste des partis membres

                     1.

                     Freiheitliche Partei Österreichs - FPÖ - Autriche

                     2.

                     Front National – FN - France

                     3.

                     Svoboda a přímá demokracie – SPD - République tchèque

                     4.

                     Vlaams Belang – VB – Belgique (Flandre)