title: 2012/800/UE: Decizia Parlamentului European din 23 octombrie 2012 referitoare la descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară aferent exercițiului financiar 2010#Rezoluția Parlamentului European din 23 octombrie 2012 conținând observațiile care fac parte integrantă din decizia privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară aferent exercițiului financiar 2010

text:
               20.12.2012

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 350/76

         DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN
   din 23 octombrie 2012
   referitoare la descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară aferent exercițiului financiar 2010
   (2012/800/UE)
   PARLAMENTUL EUROPEAN,

               —

               având în vedere conturile anuale finale ale Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară pentru exercițiul financiar 2010,

               —

               având în vedere Raportul Curții de Conturi privind conturile anuale ale Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară pentru exercițiul financiar 2010, însoțit de răspunsurile Autorității (1),

               —

               având în vedere Recomandarea Consiliului din 21 februarie 2012 (06083/2012 – C7-0051/2012),

               —

               având în vedere Decizia sa din 10 mai 2012 (2) de amânare a deciziei de descărcare de gestiune pentru execuția bugetului Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară aferent exercițiului financiar 2010, rezoluția care însoțește această decizie, precum și răspunsurile directorului executiv al Autorității,

               —

               având în vedere articolul 319 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

               —

               având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (3), în special articolul 185,

               —

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (4) de instituire a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară, în special articolul 44,

               —

               având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2343/2002 al Comisiei din 19 noiembrie 2002 privind Regulamentul financiar cadru pentru organismele menționate la articolul 185 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (5), în special articolul 94,

               —

               având în vedere declarația comună privind agențiile descentralizate și Abordarea comună anexată la aceasta, adoptată în iunie 2012 de către Parlamentul European, Consiliu și Comisie, care a rezultat în urma lucrărilor Grupului de lucru interinstituțional privind agențiile descentralizate, instituit în martie 2009, în special secțiunile privitoare la guvernanță, operațiuni, programare, asumarea responsabilității și transparență din Abordarea comună,

               —

               având în vedere articolul 77 și anexa VI la Regulamentul său de procedură,

               —

               având în vedere al doilea raport al Comisiei pentru control bugetar și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A7-0299/2012),

               1.

               acordă directorului executiv al Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului Autorității aferent exercițiului financiar 2010;

               2.

               își prezintă observațiile în cadrul rezoluției de mai jos;

               3.

               încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie împreună cu rezoluția Parlamentului, ca parte integrantă a acesteia, directorului executiv al Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară, Consiliului, Comisiei și Curții de Conturi și de a asigura publicarea acestora în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (seria L).

            Președintele

         Martin SCHULZ

            Secretarul general

         Klaus WELLE

      (1)  JO C 366, 15.12.2011, p. 106.

      (2)  JO L 286, 17.10.2012, p. 367.

      (3)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

      (4)  JO L 31, 1.2.2002, p. 1.

      (5)  JO L 357, 31.12.2002, p. 72.

      REZOLUȚIA PARLAMENTULUI EUROPEAN
      din 23 octombrie 2012
      conținând observațiile care fac parte integrantă din decizia privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară aferent exercițiului financiar 2010
      PARLAMENTUL EUROPEAN,

                  —

                  având în vedere conturile anuale finale ale Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară pentru exercițiul financiar 2010,

                  —

                  având în vedere Raportul Curții de Conturi privind conturile anuale ale Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară pentru exercițiul financiar 2010, însoțit de răspunsurile Autorității (1),

                  —

                  având în vedere Recomandarea Consiliului din 21 februarie 2012 (06083/2012 – C7-0051/2012),

                  —

                  având în vedere Decizia sa din 10 mai 2012 (2) de amânare a deciziei de descărcare de gestiune pentru execuția bugetului Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară aferent exercițiului financiar 2010, rezoluția care însoțește această decizie, precum și răspunsurile directorului executiv al Autorității,

                  —

                  având în vedere articolul 319 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

                  —

                  având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (3), în special articolul 185,

                  —

                  având în vedere Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (4) de instituire a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară, în special articolul 44,

                  —

                  având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2343/2002 al Comisiei din 19 noiembrie 2002 privind Regulamentul financiar cadru pentru organismele menționate la articolul 185 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (5), în special articolul 94,

                  —

                  având în vedere declarația comună privind agențiile descentralizate și Abordarea comună anexată la aceasta, adoptată în iunie 2012 de către Parlamentul European, Consiliu și Comisie, care a rezultat în urma lucrărilor Grupului de lucru interinstituțional privind agențiile descentralizate, în special secțiunile privitoare la guvernanță, operațiuni, programare, asumarea responsabilității și transparență din Abordarea comună,

                  —

                  având în vedere articolul 77 și anexa VI la Regulamentul său de procedură,

                  —

                  având în vedere al doilea raport al Comisiei pentru control bugetar și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A7-0299/2012),

                  A.

                  întrucât, la 10 mai 2012, Parlamentul European a amânat decizia de a acorda descărcarea de gestiune și de a închide conturile Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (Autoritatea) pentru exercițiul financiar 2010;

                  B.

                  întrucât Autoritatea a furnizat autorității care acordă descărcarea de gestiune răspunsuri detaliate în scrisorile din 29 iunie 2012 și 20 august 2012;

                  C.

                  întrucât descărcarea de gestiune este un instrument adecvat de care dispune Parlamentul European în acest sens, ce impune luarea unei decizii bazate pe argumente faptice și substanțiale; reamintește, în acest context, normele în vigoare, respectiv Statutul funcționarilor și Regimul aplicabil celorlalți agenți ai Comunităților Europene, Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene, regulamentul de înființare al Autorității și politicile și procedurile specifice stabilite de către Autoritate,

         Gestiunea bugetară și financiară

                  1.

                  ia act de declarația Autorității potrivit căreia au fost luate măsuri adecvate pentru a îmbunătăți gestiunea financiară, iar rata de execuție a bugetului pentru creditele de angajament a fost de aproape 100 % în 2011;

                  2.

                  salută informațiile primite referitoare la reducerile semnificative ale costurilor reuniunilor Consiliului de administrație, care s-au ridicat la 6 175 EUR pe membru în 2010; salută în special reducerea cheltuielilor cu 66 % față de 2010 realizate prin trecerea la transmisii audio la cerere, utilizarea limbii engleze ca limbă unică pentru reuniunile Consiliului de administrație și organizarea tuturor reuniunilor în sediul de la Parma al Autorității;

         Procesul de gestionare a contractelor

                  3.

                  ia act de faptul că Autoritatea a dezvoltat un instrument pentru subvenții și achiziții publice pentru a îmbunătăți monitorizarea proceselor de ofertare, gestionarea contractelor și capacitatea privind previziunile de plată; ia act de faptul că noua bază de date privind subvențiile și achizițiile publice a fost lansată la 28 iunie 2012;

         Conflictul de interese și transparența

                  4.

                  constată că principalul obiectiv al Autorității este acela de a furniza consiliere științifică independentă și transparentă cu privire la aspectele ce au efect direct sau indirect asupra siguranței alimentelor și furajelor;

                  5.

                  evidențiază necesitatea de a aplica măsuri care să mențină credibilitatea Autorității;

                  6.

                  salută organizarea programată în octombrie 2012 a unei sesiuni obligatorii privind etica și integritatea pentru toți membrii Consiliului de administrație, dar solicită acestuia din urmă să pună efectiv în aplicare codul de conduită și să adopte dispoziții care să împiedice și să sancționeze în viitor cazurile de pantouflage pentru a evita în viitor situații similare celei în care s-a aflat fostul său președinte în 2010;

                  7.

                  a abordat deja, în trecut, anumite deficiențe legate de conflictele de interese, declarațiile de interese și transparență; subliniază că fostul președinte al Consiliului de administrație al Autorității nu și-a declarat în 2010 calitatea de membru în consiliul Institutului Internațional de Științe ale Vieții (International Life Sciences Institute – ILSI), în condițiile în care ILSI este finanțat de întreprinderi din sectoarele alimentar, chimic și farmaceutic; constată faptul că membrii Consiliului de administrație al Autorității nu sunt numiți de directorul executiv și, prin urmare, nu pot fi demiși de acesta;

                  8.

                  salută angajamentul Autorității de a propune Consiliului său de administrație să își aleagă președintele prin vot public; consideră că o procedură transparentă va consolida asumarea responsabilității de către Consiliul de administrație;

                  9.

                  ia act cu interes de toate noile politici, norme și măsuri de punere în aplicare introduse începând cu 2007 pentru evitarea conflictelor de interese în rândul experților științifici și al personalului; salută, în acest context, codul de conduită al Consiliului de administrație al Autorității și abordarea activă a membrilor săi privind revizuirea declarațiilor lor de interese, precum și noile norme privind identificarea conflictelor de interese, în vigoare din iulie 2012, care au fost aplicate proactiv în cazul reînnoirii comitetelor științifice; își manifestă hotărârea de a monitoriza efectul acestor acțiuni; va continua să-l invite în mod periodic pe directorul executiv pentru schimburi de vederi, să sprijine schimbul de informații prin numirea unuia dintre membrii săi ca persoană de contact și prin vizitarea Autorității la fiecare doi ani; reamintește că ultima vizită a avut loc în mai 2012;

                  10.

                  ia act de noua politică a Autorității privind independența și procesul de luare a deciziilor științifice, împreună cu normele sale de punere în aplicare care au intrat în vigoare în iulie 2012, și de faptul că noua definiție a Autorității privind conflictul de interese este compatibilă cu orientările OCDE; constată că abordarea practică a Autorității privind încălcarea de către un expert a normelor privind politica de independență înseamnă excluderea pentru o perioadă de cinci ani; sugerează introducerea unui set definitiv de sancțiuni proporționale care să facă parte din normele de punere în aplicare ale politicii privind independența;

                  11.

                  constată că Autoritatea a programat o evaluare a politicii sale privind independența până la sfârșitul anului 2013 și s-a angajat să analizeze, printre altele, posibilitatea publicării concluziilor procedurilor legate de abuzul de încredere, inclusiv a concluziilor procedurii de verificare a integrității evaluărilor științifice, precum și să extindă și să consolideze mandatul Comitetului său privind conflictele de interese, spre exemplu, cu un mandat similar celui al Comitetului pentru norme etice și prevenirea conflictelor de interese al ANSES (Agenția națională pentru securitate sanitară în domeniul alimentar, ecologic și domeniul muncii din Franța); se așteaptă ca Autoritatea să informeze autoritatea care acordă descărcarea de gestiune cu privire la această chestiune până la începutul următoarei perioade de descărcare de gestiune;

                  12.

                  încurajează Autoritatea să-și consolideze în continuare politica privind independența și să ia în calcul adoptarea unor norme care să includă, printre altele, sancțiuni și publicarea CV-urilor și declarațiilor de interese ale experților și oamenilor de știință interni;

                  13.

                  își manifestă convingerea cu privire la necesitatea luării de măsuri în cazul constatării nerespectării normelor în vigoare; consideră că, în astfel de cazuri, Autoritatea trebuie să elaboreze un plan de acțiune prin care să remedieze deficiențele, însoțit de un calendar precis, iar aplicarea sa ar trebui monitorizată de Parlamentul European, iar problemele identificate trebuie rezolvate fie de Parlamentul European, fie de legiuitorul european, prin modificarea normelor și a reglementărilor în vigoare, pentru a se elimina astfel eventualele breșe;

                  14.

                  ia act de declarația Autorității potrivit căreia aceasta a adoptat o politică privind cadourile și ospitalitatea la 4 iulie 2012; comentează această inițiativă și invită Autoritatea să publice politica respectivă pe site-ul său;

                  15.

                  ia act de faptul că Autoritatea a programat la 1 octombrie 2012 prima evaluare a unui eșantion aleatoriu de declarații de interese pentru a verifica coerența acestora cu recent adoptata sa politică privind independența și normele sale de punere în aplicare; se așteaptă ca Autoritatea să transmită rezultatele evaluării tuturor declarațiilor autorității care acordă descărcarea de gestiune până la 1 martie 2013 pentru ca acestea să se reflecte în amendamentele la noul raport privind descărcarea de gestiune;

                  16.

                  ia act de angajamentul Autorității de a colabora cu Comisia pentru a defini modalitățile de acces deplin al publicului la datele brute nepublicate;

                  17.

                  constată că opt dintre grupurile speciale ale Autorității și comitetul său științific au fost reînnoite în iunie 2012; salută publicarea pe site-ul Autorității a declarațiilor de interese ale experților nou-numiți, dar constată că unele CV-uri nu sunt încă disponibile; invită Autoritatea să le publice pe toate până la 1 ianuarie 2013;

                  18.

                  constată că 37 de experți din două grupuri speciale au fost numiți în 2011, anterior adoptării noii politici a Autorității privind independența și procesul de luare a deciziilor științifice; aprobă, prin urmare, inițiativa Autorității de a raporta declarațiile lor de interese la recent adoptata politică și normele sale de punere în aplicare până la 31 octombrie 2012; invită Autoritatea să informeze autoritatea care acordă descărcarea de gestiune cu privire la rezultatele procesului de raportare până la începutul următoarei perioade de descărcare de gestiune;

                  19.

                  invită Autoritatea să introducă în rapoartele sale anuale de activitate o secțiune specială care să descrie măsurile luate pentru prevenirea și gestionarea conflictelor de interese, care să conțină, printre altele:

                              —

                              numărul de cazuri de conflicte de interese verificate;

                              —

                              numărul de cazuri de pantouflage;

                              —

                              măsurile adoptate în fiecare categorie de cazuri;

                              —

                              numărul procedurilor privind abuzurile de încredere inițiate și rezultatelor lor;

                              —

                              sancțiunile aplicate;

                  20.

                  încurajează Autoritatea să îmbunătățească deschiderea și transparența procesului de evaluare a riscurilor pentru a ține seama în mod corespunzător de literatura științifică independentă și evaluată inter pares și pentru a oferi justificări detaliate atunci când respinge punctele de vedere divergente; încurajează Autoritatea să intensifice dialogul și cooperarea cu experții externi și agențiile naționale, în special în cazurile în care există puncte de vedere divergente cu privire la procesul de evaluare a riscurilor;

                  21.

                  salută, în general, declarația comună și abordarea comună privind agențiile descentralizate, menționată anterior, care vizează și reține anumite elemente ce prezintă importanță pentru descărcarea de gestiune, și se așteaptă ca foaia de parcurs privind acțiunile ulterioare în cadrul abordării comune, care urmează să fie prezentată de Comisie până la sfârșitul anului 2012, să țină cont pe deplin de aceste aspecte;

                  22.

                  face trimitere, pentru alte observații cu caracter orizontal care însoțesc decizia privind descărcarea de gestiune, la Rezoluția sa din 10 mai 2012 (6) referitoare la performanțele, gestiunea financiară și controlul agențiilor.

         (1)  JO C 366, 15.12.2011, p. 106.

         (2)  JO L 286, 17.10.2012, p. 367.

         (3)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

         (4)  JO L 31, 1.2.2002, p. 1.

         (5)  JO L 357, 31.12.2002, p. 72.

         (6)  JO L 286, 17.10.2012, p. 388.


title: 2013/627/UE: Decizia Parlamentului European din 17 aprilie 2013 privind închiderea conturilor întreprinderii comune SESAR pentru exercițiul financiar 2011#Rezoluția Parlamentului European din 17 aprilie 2013 privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului agențiilor Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2011: performanțe, gestiune financiară și control

text:
               16.11.2013

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 308/373

         DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN
   din 17 aprilie 2013
   privind închiderea conturilor întreprinderii comune SESAR pentru exercițiul financiar 2011
   (2013/627/UE)
   PARLAMENTUL EUROPEAN,

               —

               având în vedere conturile anuale finale ale întreprinderii comune SESAR pentru exercițiul financiar 2011,

               —

               având în vedere Raportul Curții de Conturi privind conturile anuale ale întreprinderii comune SESAR pentru exercițiul financiar 2011, însoțit de răspunsurile întreprinderii comune (1),

               —

               având în vedere Recomandarea Consiliului din 12 februarie 2013 (05755/2013 – C7-0040/2013),

               —

               având în vedere articolul 319 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

               —

               având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (2), în special articolul 185,

               —

               având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (3), în special articolul 208,

               —

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 219/2007 al Consiliului din 27 februarie 2007 privind înființarea unei întreprinderi comune pentru realizarea sistemului european de nouă generație pentru gestionarea traficului aerian (SESAR) (4), în special articolul 4b,

               —

               având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2343/2002 al Comisiei din 19 noiembrie 2002 privind Regulamentul financiar cadru pentru organismele menționate la articolul 185 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (5), în special articolul 94,

               —

               având în vedere articolul 77 din Regulamentul său de procedură și anexa VI la acesta,

               —

               având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar și avizul Comisiei pentru transport și turism (A7-0101/2013),

               1.

               aprobă închiderea conturilor întreprinderii comune SESAR pentru exercițiul financiar 2011;

               2.

               încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie directorului executiv al întreprinderii comune SESAR, Consiliului, Comisiei și Curții de Conturi și de a asigura publicarea acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (seria L).

            Președintele

         Martin SCHULZ

            Secretarul general

         Klaus WELLE

      (1)  JO C 6, 10.1.2013, p. 46.

      (2)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

      (3)  JO L 298, 26.10.2012, p. 1.

      (4)  JO L 64, 2.3.2007, p. 1.

      (5)  JO L 357, 31.12.2002, p. 72.

      REZOLUȚIA PARLAMENTULUI EUROPEAN
      din 17 aprilie 2013
      privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului agențiilor Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2011: performanțe, gestiune financiară și control
      PARLAMENTUL EUROPEAN,

                  —

                  având în vedere Raportul din 14 noiembrie 2011 al Comisiei către Parlamentul European și către Consiliu privind acțiunile întreprinse în urma descărcării de gestiune pentru exercițiul financiar 2009 [COM(2011) 736] și documentele de lucru ale serviciilor Comisiei care însoțesc raportul în cauză [SEC(2011) 1350 și SEC(2011) 1351],

                  —

                  având în vedere Declarația comună din 19 iulie 2012 a Parlamentului European, a Consiliului UE și a Comisiei Europene privind agențiile descentralizate,

                  —

                  având în vedere abordarea comună privind agențiile descentralizate ale UE anexată la Declarația comună din 19 iulie 2012,

                  —

                  având în vedere Foaia de parcurs pentru acțiunile întreprinse ca urmare a abordării comune privind agențiile descentralizate ale UE, adoptată de Comisie în decembrie 2012,

                  —

                  având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Agențiile europene – calea de urmat” [COM(2008) 135],

                  —

                  având în vedere Rezoluția sa din 10 mai 2012 referitoare la descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului agențiilor Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2010: performanțele, gestiunea financiară și controlul agențiilor Uniunii Europene (1),

                  —

                  având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (2), în special articolul 185,

                  —

                  având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 (3) al Consiliului, în special articolul 208,

                  —

                  având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2343/2002 al Comisiei din 19 noiembrie 2002 privind Regulamentul financiar cadru pentru organismele menționate la articolul 185 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (4), în special articolul 96,

                  —

                  având în vedere Raportul special nr. 15/2012 al Curții de Conturi intitulat „Gestionarea conflictelor de interese în cadrul unor agenții selectate ale UE”,

                  —

                  având în vedere rapoartele anuale specifice (5) ale Curții de Conturi privind conturile anuale ale agențiilor descentralizate pentru exercițiul financiar 2011,

                  —

                  având în vedere studiul său intitulat „Oportunitatea și fezabilitatea instituirii de servicii comune de asistență pentru agențiile UE”, publicat la 7 aprilie 2009,

                  —

                  având în vedere Declarația sa din 18 mai 2010 privind eforturile Uniunii de combatere a corupției (6), Rezoluția sa din 15 septembrie 2011 referitoare la eforturile UE de combatere a corupției (7) și Comunicarea Comisiei privind combaterea corupției în UE [COM(2011) 308];

                  —

                  având în vedere articolul 77 și anexa VI la Regulamentul său de procedură,

                  —

                  având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, cel al Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și cel al Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0118/2013),

                  A.

                  întrucât prezenta rezoluție cuprinde, pentru fiecare organism vizat de articolul 185 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002, observațiile orizontale care însoțesc deciziile de descărcare de gestiune în conformitate cu articolul 96 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2343/2002 și cu articolul 3 din anexa VI la Regulamentul de procedură al Parlamentului;

                  B.

                  întrucât numărul agențiilor a crescut de trei ori în ultimul deceniu, de la 10 agenții în 2001, la 30 în 2011,

         Aspecte generale

                  1.

                  subliniază importanța sarcinilor îndeplinite de agenții, precum și impactul direct al acestora asupra vieții de zi cu zi a cetățenilor, în special în ceea ce privește calitatea medicamentelor, siguranța alimentelor, securitatea aviației și controlul epidemiilor de boli infecțioase; subliniază, în acest context, importanța esențială a autonomiei agențiilor, în special a agențiilor de reglementare și a celor care îndeplinesc funcția de colectare de informații independente; reamintește faptul că principalul scop al creării agențiilor descentralizate a fost realizarea de evaluări tehnice și științifice independente;

                  2.

                  reamintește că, în iulie 2012, după trei ani de analize și negocieri, Parlamentul, Consiliul și Comisia au adoptat o abordare comună privind agențiile descentralizate, un acord politic referitor la gestionarea și reformarea viitoare a agențiilor descentralizate; salută încheierea acestui acord, dar regretă faptul că acesta nu stabilește nici procedurile de luare a deciziilor pentru implementarea acțiunilor pe care le propune, nici un mecanism de supraveghere a acestor proceduri de către Parlament;

                  3.

                  salută rapoartele Curții de Conturi și, în special, eforturile depuse de Curte pentru a răspunde solicitărilor Parlamentului privind îmbunătățirea auditurilor și facilitarea procedurii de descărcare de gestiune;

                  4.

                  constată cu satisfacție că rapoartele de audit ale Curții de Conturi conțin în prezent mai multe informații detaliate decât în anii precedenți; încurajează Curtea de Conturi să continue să mențină această tendință pozitivă și să dezvolte elementele de audit al performanței, atât în cadrul rapoartelor sale anuale de audit, cât și în cadrul rapoartelor speciale; invită Curtea de Conturi să faciliteze organizarea unor dezbateri în care să fie audiate ambele părți ori de câte ori agențiile doresc acest lucru, și să confere rapoartelor sale un caracter mai informativ și mai transparent, în special prin identificarea corespunzătoare a cazurilor în care o agenție depistează o problemă și informează Curtea cu privire la aceasta și prin semnalizarea și mai clară a cazurilor în care emite rezerve;

                  5.

                  reamintește tuturor agențiilor obligația lor de a transmite autorității care acordă descărcarea de gestiune un raport elaborat de director, în care să se prezinte pe scurt numărul și tipul auditurilor interne efectuate de auditorul intern, recomandările formulate și modul în care s-a dat curs acestor recomandări, în conformitate cu articolul 72 alineatul (5) din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2343/2002;

                  6.

                  salută cooperarea eficace cu comisia responsabilă din cadrul Rețelei agențiilor UE („Rețeaua”), un forum creat în scopul coordonării, schimbului de informații și elaborării unor poziții comune privind aspecte de interes comun pentru agenții și încurajează consolidarea Rețelei; ia act cu satisfacție de disponibilitatea și de deschiderea de care au dat dovadă directorii agențiilor atunci când au fost contactați în contextul procedurii anuale de descărcare de gestiune; ia act cu surprindere de scrisoarea Rețelei din 19 octombrie 2012 prin care aceasta solicită Parlamentului să revină la practicile sale din exercițiile precedente;încurajează, însă, Rețeaua să sprijine schimbările solicitate de Parlament în rapoartele anterioare de descărcare de gestiune și se așteaptă la un astfel de sprijin din partea Rețelei, aceste schimbări vizând îmbunătățirea gestionării, a transparenței și a măsurilor de combatere a conflictelor de interese luate spre binele consumatorilor și al contribuabililor;

                  7.

                  subliniază necesitatea de a pune accentul pe eficacitate și pe transparență în cadrul exercițiului de descărcare de gestiune și invită toate părțile implicate – Curtea de Conturi, Consiliul, agențiile și Rețeaua – să abordeze descărcarea de gestiune din această perspectivă; subliniază că reorientarea atenției asupra performanței nu ar trebui în niciun caz să aducă atingere regularității și bunei gestiuni financiare;

                  8.

                  subliniază, în acest context, relația dintre sarcina administrativă și productivitatea agențiilor; consideră că, pentru a funcționa cât mai eficient cu putință și a-și valorifica la maximum resursele, agențiile trebuie să realizeze sinergii, să facă schimb de bune practici și să partajeze servicii în funcție de apropierea geografică sau de pertinența lor; consideră că accesul la serviciile oferite de Comisie ar trebui, de asemenea, îmbunătățit, extins și înlesnit;

                  9.

                  consideră că normele financiare aplicabile agențiilor ar trebui să fie simplificate, ceea ce ar permite reducerea costurilor asociate personalului administrativ al agențiilor; invită Comisia să elaboreze propuneri în acest sens și să încurajeze agențiile să utilizeze opțiunea simplificării în ceea ce privește procedurile de recrutare, în cazurile în care procedura standard este întocmită pentru o organizație de mai mare anvergură și creează o sarcină excesivă pentru agenții;

                  10.

                  constată cu îngrijorare că există o serie de probleme identificate de Curtea de Conturi, probleme care afectează unele agenții, mai exact în ceea ce privește:

                              —

                              reportări care nu sunt justificate de angajamente sau care par să fie excesiv de ridicate;

                              —

                              lipsa de transparență sau de rigurozitate în cadrul recrutărilor;

                              —

                              achizițiile și gestionarea contractelor;

                              —

                              potențiale conflicte de interese, inclusiv la nivelul consiliilor de administrație;

                  11.

                  ia act, în acest sens, de răspunsul Rețelei; salută acțiunea coordonată a agențiilor și intenția acestora de a aborda provocările identificate de Curtea de Conturi și îndeamnă Rețeaua, precum și fiecare agenție în parte să informeze autoritatea care acordă descărcarea de gestiune cu privire la progresele realizate în ceea ce privește punerea în aplicare a unor măsuri concrete în vederea remedierii deficiențelor identificate de Curtea de Conturi și de Parlament în cadrul procedurii de descărcare de gestiune pentru exercițiul financiar 2010; subliniază faptul că responsabilitatea revine fiecărui director executiv și fiecărui consiliu de administrație de agenție;

                  12.

                  îndeamnă Rețeaua, precum și fiecare agenție în parte să raporteze autorității care acordă descărcarea de gestiune cu privire la progresul înregistrat în ceea ce privește punerea în aplicare a ideilor și abordărilor respective și să evalueze eficiența abordărilor adoptate în ceea ce privește soluționarea problemelor restante, astfel cum au fost identificate de Curtea de Conturi și subliniate în abordarea comună, și să raporteze autorității care acordă descărcarea de gestiune cu privire la acțiunile individuale și colective adoptate în urma constatărilor Curții de Conturi, precum și la rezultatele acestora;

                  13.

                  subliniază că agențiile solicită de mai mult timp sporirea gradului de flexibilitate al normelor din Regulamentul financiar aplicabile lor; recunoaște faptul că majoritatea normelor respective sunt disproporționate și neadecvate, nu numai în raport cu dimensiunea și obiectivele majorității agențiilor, ci și cu caracteristicile acestora; consideră că simplificarea normelor financiare și juridice aplicabile agențiilor va spori eficiența acestora, le va reduce cheltuielile și va soluționa multe dintre problemele menționate de Curtea de Conturi;

                  14.

                  constată că unele agenții din domeniul libertății, securității și justiției sunt agenții operaționale și că execuția bugetului lor depinde și de factori externi, fapt care ar trebui luat în considerare în procesul bugetar;

         Gestiunea bugetară și financiară

                  15.

                  reamintește că anualitatea este unul dintre cele trei principii contabile de bază (unitate, anualitate și echilibru) și că ea este indispensabilă pentru a asigura o execuție eficientă a bugetului Uniunii; constată că agențiile descentralizate nu respectă întotdeauna pe deplin acest principiu;

                  16.

                  reamintește agențiilor că este în continuare necesar să se găsească o soluție la problema persistentă a reportărilor; ia act de explicațiile agențiilor, care au semnalat dificultăți legate de evitarea reportărilor în ceea ce privește cheltuielile operaționale; consideră, cu toate acestea, că mai pot fi realizate îmbunătățiri în anumite cazuri, în special printr-o mai bună gestionare a creditelor de angajament bazate pe necesități reale, o mai bună planificare internă și prognozare a veniturilor generale, precum și printr-o disciplină bugetară mai strictă și prin monitorizarea periodică a cheltuielilor; invită agențiile să își evalueze procedurile administrative interne pentru a-și reduce sarcinile administrative, în special în ceea ce privește achizițiile publice și procedurile de recrutare a personalului; consideră că atât Comisia, cât și Curtea de Conturi ar trebui să acorde agențiilor o asistență eficace în realizarea acestei sarcini;

                  17.

                  atrage atenția asupra faptului că, în anumite cazuri, este necesar să se aducă îmbunătățiri la nivelul planificării interne, agențiile trebuind să-și amelioreze procedurile; recunoaște totodată că, în anumite împrejurări și cu condiția unei justificări corespunzătoare (de exemplu, în cazul imposibilității de a lichida plățile pe durata anului de contractare), acest lucru ar trebui menționat în mod transparent în raportul Curții de Conturi; este de părere că numai în acest fel se poate evalua corect dacă reportările sunt sau nu prea mari;

                  18.

                  subliniază, în acest context, că trebuie să se țină seama de ierarhia normelor și consideră, în acest context, că, în general, accentul ar trebui pus pe buna gestiune financiară; subliniază însă că actualele norme financiare nu soluționează problemele cu care se confruntă agențiile a căror finanțare se bazează pe perceperea de taxe și solicită Comisiei să propună o soluție pentru această problemă atunci când va avea loc următoarea revizuire a normelor financiare aplicabile agențiilor; subliniază că Regulamentul financiar nu este favorabil nici agențiilor care generează excedente și că este esențial să se examineze, în cadrul revizuirii, posibilități de soluționare a acestei situații, de exemplu prin crearea unui fond de rezervă limitat;

                  19.

                  solicită Curții de Conturi, în calitatea acesteia de auditor extern, ca o acțiune ulterioară raportului Parlamentului de descărcare de gestiune pentru exercițiul 2010 și raportului său privind o analiză comparativă a agențiilor, să consulte Rețeaua agențiilor în vederea elaborării unei proceduri universal accesibile și transparente de stabilire a obiectivelor de referință și a clasamentelor pentru agenții prin utilizarea unor indicatori importanți aferenți bunei gestiuni financiare și bugetare, reducerii costurilor de guvernanță, precum și eficacității operaționale și în vederea furnizării datelor de bază într-un format ușor accesibil (de exemplu în fișiere Excel și/sau fișiere CSV);

                  20.

                  constată cu îngrijorare că lipsa de flexibilitate din cadrul bugetului a fost semnalată ca o deficiență de către anumite agenții, ceea ce indică faptul că s-ar putea realiza economii dacă ar exista suficientă flexibilitate de la un titlu la altul în cadrul bugetului; invită Comisia să examineze atent această situație și să prezinte propuneri care să abordeze acest aspect;

                  21.

                  constată că agențiile sunt supuse unui număr ridicat de proceduri diferite de audit și de control pe parcursul unui an, care sunt adesea distribuite într-un mod inegal și care le pot crea dificultăți; consideră că această problemă ar trebui abordată în mod special printr-o mai bună coordonare a diverselor audituri realizate (8); consideră că agențiile ar trebui să fie consultate pentru a identifica soluții practice care să nu aducă atingere îndeplinirii atribuțiilor esențiale ale acestora; invită Curtea de Conturi, Comisia, agențiile și Rețeaua să convină asupra unei abordări în această privință care să fie acceptabilă pentru toate părțile implicate;

                  22.

                  solicită tuturor agențiilor și întreprinderilor comune să anexeze în mod sistematic un formular standardizat privind publicarea conturilor lor anuale finale, care să conțină datele prezentate în rapoartele lor privind execuția bugetului și în rapoartele privind gestiunea financiară și bugetară; recomandă ca toate agențiile și întreprinderile comune să prezinte aceste informații într-un format cuprinzător, ușor accesibil și transparent (de exemplu fișiere Excel și/sau fișiere CSV), pentru a face mai ușoară comparația dintre execuția bugetară a diferitelor entități, permițând astfel Parlamentului și publicului să compare în detaliu cheltuielile acestora;

                  23.

                  solicită Rețelei agențiilor să introducă un sistem de linii bugetare detaliat și standardizat, astfel încât să se poată compara, în funcție de titlu, capitol și linie bugetară, ansamblul veniturilor și al cheltuielilor agențiilor, precum și execuția și utilizarea creditelor de la fiecare linie bugetară; de asemenea, solicită Rețelei agențiilor să efectueze comparațiile respective și să se asigure că concluziile și datele subiacente sunt disponibile gratuit într-un format ușor accesibil (de exemplu fișiere Excel și/sau CSV);

         Resursele umane și politica de recrutare

                  24.

                  subliniază că în Statutul funcționarilor sunt stabilite principiile care stau la baza politicii de personal adoptate de agenții și că este necesară o mai mare flexibilitate și simplificare a normelor juridice aplicabile agențiilor, pentru a le asigura o funcționare mai eficace în acest sens; în plus, subliniază că, deși articolul 110 din Statutul funcționarilor permite un anumit grad de flexibilitate și având în vedere că decizia finală îi revine Comisiei, este esențial ca agențiile și Comisia să ajungă la un acord preliminar; consideră că, în caz de dezacord, Comisia ar trebui să prezinte o decizie justificată comisiei competente a Parlamentului;

                  25.

                  reamintește agențiilor că, în cadrul planificării politicii lor de personal, ar trebui să adopte față de resursele umane o politică de programare globală, care să corespundă capacităților lor bugetare și administrative, pentru a asigura coerența politicii de personal și adecvarea acesteia la nevoile agențiilor; de asemenea, subliniază că planurile privind personalul ar trebui să țină seama de anumite considerente de bază, cum ar fi echilibrul dintre bărbați și femei și echilibrul geografic; salută în acest sens inițiativele prevăzute de Comisie în foaia de parcurs și faptul că, în procesul actual de revizuire a Statutului funcționarilor, se recunosc caracteristicile specifice ale agențiilor;

                  26.

                  își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că procedurile de recrutare a personalului pentru agenții au prezentat constant probleme din momentul creării agențiilor, iar Curtea de Conturi, în auditurile sale pentru exercițiul financiar 2011, a depistat probleme sau deficiențe în acest domeniu în aproape toate agențiile, excepție făcând numai două dintre ele; este surprins de faptul că nici Abordarea comună, nici Foaia de parcurs nu prevăd măsuri în acest domeniu;

                  27.

                  consideră că practica consacrată a planurilor privind politica de personal reprezintă un instrument valoros de planificare pe termen lung a personalului; constată cu o îngrijorare crescândă că Comisia anulează planuri privind politica de personal care au fost convenite în cadrul procedurii bugetare anuale și, prin urmare, cere Comisiei să dea dovadă de moderație în această privință;

                  28.

                  solicită tuturor agențiilor să informeze autoritatea care acordă descărcarea de gestiune, în cuprinsul unei anexe la raportul lor anual de activitate, cu privire la numărul de zile de concediu autorizate anual pentru fiecare grad în cadrul sistemului de program de lucru flexibil și al sistemului de concediu compensatoriu;

         Conflictele de interese și transparența

                  29.

                  salută Raportul special nr. 15/2012 al Curții de Conturi privind gestionarea conflictelor de interese în cadrul unor agenții selectate ale UE, care a fost elaborat în urma solicitării Parlamentului de a realiza o analiză cuprinzătoare a strategiilor aplicate de agenții pentru a gestiona situațiile în care este posibil să apară conflicte de interese;

                  30.

                  consideră că principala valoare adăugată a Raportului special nr. 15/2012 al Curții de Conturi constă în monitorizarea regulată a progreselor înregistrate de agenții în ceea ce privește gestionarea și prevenirea conflictelor de interese; invită Curtea de Conturi să urmărească în continuare evoluția situației în cauză incluzând în auditul său și alte agenții și să își prezinte constatările în cadrul unui viitor raport special;

                  31.

                  reamintește că, în cadrul Raportului special nr. 15/2012, Curtea de Conturi a evaluat politicile și procedurile pentru gestionarea conflictelor de interese în cadrul a patru agenții selectate: Agenția Europeană de Siguranță a Aviației (EASA), Agenția Europeană pentru Produse Chimice (ECHA), Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) și Agenția Europeană pentru Medicamente (EMA);

                  32.

                  consideră că scopul auditului Curții de Conturi a fost să răspundă la două întrebări: în primul rând, dacă au fost instituite politici și proceduri adecvate, iar în al doilea rând, dacă respectivele politici și proceduri au fost puse în aplicare în mod adecvat; remarcă, în plus, că, în analiza sa, Curtea s-a bazat pe definiția conflictului de interese astfel cum a fost stabilită în orientările Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE), precum și că sistemul de referință pentru cerințele minime adoptat de Curte avea la bază, de asemenea, orientările OCDE; subliniază totuși că orientările OCDE oferă un sistem de referință internațional, deoarece ele se referă în principal la conflicte de interese în cazul angajaților din sectorul public și, prin urmare, nu pot constitui o bază adecvată pentru un răspuns eficace în cazul unor eventuale conflicte de interese în cadrul organismelor de administrație și al altor organe implicate în activitatea agențiilor, cum ar fi consiliile de administrație și grupurile de experți; cu toate acestea, recunoaște valoarea orientărilor OCDE, în special a listei de verificare privind cadourile și beneficiile, precum și a recomandărilor privind sancțiunile, nevoia de a verifica gradul de completare și conținutul declarațiilor de interese și cerința de a valorifica competențele specifice și de a identifica potențialele conflicte de interese;

                  33.

                  constată că conflictele de interese pot să apară, de asemenea, între membrii consiliului de administrație al unei agenții și agenția însăși, datorită intereselor naționale sau instituționale, care pot pune în pericol buna funcționare a agenției; prin urmare, invită Comisia să prezinte de urgență Parlamentului o propunere în vederea soluționării acestei probleme; speră că, între timp, declarațiile de interese ale fiecărui membru din consiliile de administrație ale agențiilor vor fi date publicității, în interesul transparenței;

                  34.

                  observă cu îngrijorare că, în conformitate cu constatările Curții de Conturi din Raportul său special nr. 15/2012, la momentul finalizării activității de pe teren (octombrie 2011), niciuna dintre cele patru agenții selectate nu gestionaseră în mod adecvat situațiile de conflict de interese; ia act de faptul că, în timp ce EMA și EFSA elaboraseră politici mai complexe pentru gestionarea conflictelor de interese, politicile ECHA erau incomplete, iar EASA nu dispunea de astfel de politici;

                  35.

                  constată cu îngrijorare că Curtea de Conturi a raportat anumite deficiențe, în special în ceea ce privește punerea în aplicare a politicilor și procedurilor destinate personalului și Camerei de recurs (ECHA), transparența în ceea ce privește publicarea declarațiilor anuale de interese (EASA) și formarea privind conflictele de interese (ECHA și EASA); subliniază faptul că, din cele patru agenții auditate de Curte, numai EMA instituise o politică privind acceptarea cadourilor și a invitațiilor;

                  36.

                  salută recomandările efectuate de Curtea de Conturi celor patru agenții auditate; salută faptul că, în urma auditurilor Curții de Conturi, cele patru agenții selectate au întreprins o serie de măsuri pentru a aborda deficiențele lor individuale; îndeamnă agențiile să raporteze autorității care acordă descărcarea de gestiune cu privire la orice măsură luată ulterior în ceea ce privește implementarea politicilor și procedurilor pentru remedierea deficiențelor, inclusiv în ceea ce privește gestionarea conflictelor de interese;

                  37.

                  ia act de faptul că Curtea de Conturi a depistat o serie de deficiențe semnificative legate de situațiile de după perioada de angajare, fapt care erodează eficacitatea măsurilor de prevenire a situațiilor de tip „ușă turnantă”; sprijină recomandarea Curții de Conturi în care aceasta subliniază nevoia de a fi tratate situațiile de după perioada de angajare și consideră că trebuie clarificată „perioada de tranziție” pentru toate persoanele care au ocupat postul de director de agenție sau au avut responsabilități semnificative în cadrul unei agenții;

                  38.

                  sprijină recomandarea Curții de Conturi, care invită toate instituțiile și organismele descentralizate ale Uniunii să examineze dacă recomandările Raportului special nr. 15/2012 sunt relevante și aplicabile în cazul lor; consideră că toate agențiile ar trebui să elaboreze și să pună în practică politici și proceduri cuprinzătoare care să le asigure independența, instituind, printre altele, un mecanism de tratare a situațiilor de abuz de încredere și sancțiuni clare sau să le modifice pe cele deja existente în baza învățămintelor extrase și a recomandărilor formulate de Curtea de Conturi în Raportul special nr. 15/2012; solicită agențiilor să informeze autoritatea care acordă descărcarea de gestiune cu privire la acest subiect înainte de finele lui 2013;

                  39.

                  salută decizia Ombudsmanului European de a desfășura o anchetă din proprie inițiativă privind o serie de cazuri de conflicte de interese de tip „ușă turnantă” raportate recent Comisiei; repetă avertizarea emisă de Ombudsman potrivit căreia, deși gestionarea eficace a conflictelor de interese reprezintă un element esențial al bunei guvernanțe și al practicilor bazate pe o etică solidă, nu toate problemele legate de guvernanță și etică presupun în mod obligatoriu existența unui conflict de interese; consideră că conflictele de interese trebuie abordate strict în limitele în care au loc și subliniază că trebuie promovate strategii de formare și de prevenire care să vizeze conflictele de interese din cadrul instituțiilor Uniunii;

                  40.

                  salută recomandarea pe care Curtea de Conturi a adresat-o Uniunii prin care o îndeamnă să aibă în vedere dezvoltarea în continuare a cadrului de reglementare al Uniunii privind gestionarea situațiilor de conflict de interese;

                  41.

                  salută Declarația comună interinstituțională din 19 iulie 2012 privind agențiile descentralizate, în special dispozițiile acesteia referitoare la tratarea și prevenirea conflictelor de interese (punctele 11 și 18) și la independența experților științifici (punctul 20);

                  42.

                  solicită Curții de Conturi să efectueze o evaluare a modului în care agențiile pun în practică măsurile luate pe baza recomandărilor care le-au fost făcute în Raportul său special nr. 15/2012; solicită Rețelei să elaboreze propuneri bazate pe schimburi de bune practici și pe învățămintele extrase care să îi permită să identifice, împreună cu Comisia și Curtea de Conturi, agențiile sau domeniile lor de activitate în care riscul conflictelor de interese este cel mai pronunțat; salută, în acest context, evaluarea registrului transparenței pentru grupurile de interese din cadrul instituțiilor Uniunii și îndeamnă Comisia și agențiile să pună în aplicare măsurile ce decurg din această evaluare privind potențialele conflicte de interese;

                  43.

                  salută acțiunile prevăzute de Comisie privind conflictele de interese, în special intenția sa de a prezenta orientări privind o politică coerentă în ceea ce privește prevenirea și gestionarea conflictelor de interese în cazul membrilor consiliilor de administrație și al directorilor, al experților din cadrul comitetelor științifice și al membrilor comisiilor de apel (9), o sarcină pentru care Comisia însăși și-a asumat responsabilitatea, 2013 fiind anul-țintă stabilit în acest scop; constată cu satisfacție că această sarcină face parte din acțiunile și obiectivele prioritare ale Comisiei; îndeamnă Comisia să respecte termenul propus pentru punerea în aplicare a acestor acțiuni și să raporteze autorității care acordă descărcarea de gestiune cu privire la rezultatele acestei acțiuni înainte de sfârșitul anului 2013, anexând la raportul întocmit propunerile legislative ce se impun;

                  44.

                  ia act, în acest sens, de faptul că Comisia are în vedere două acțiuni care urmează a fi puse în aplicare de agenții în 2013, aceea de a adopta și de a implementa o politică clară privind conflictele de interese și, în special, de a face schimb de experiențe și eventual de a elabora o abordare coordonată în ceea ce privește problemele comune care vizează comitetele științifice și comisiile de apel, precum și de a defini criterii transparente și verificabile obiectiv pentru evaluarea imparțialității și a independenței membrilor comisiilor de apel și aceea de revizuire a procedurilor de selecție pentru membrii comitetelor științifice (10); îndeamnă agențiile să raporteze autorității care acordă descărcarea de gestiune cu privire la stadiul îndeplinirii acestor sarcini înainte de sfârșitul anului 2013;

                  45.

                  invită Comisia să țină seama de necesitatea de a menține un echilibru adecvat între riscuri și beneficii, în special între gestionarea conflictelor de interese, pe de o parte, și obiectivul de a obține cea mai bună consultanță științifică posibilă, pe de altă parte; constată că, în ciuda proliferării codurilor de conduită și a orientărilor etice, conflictele de interese nu pot fi excluse; consideră că adoptarea codurilor de conduită și a orientărilor etice este necesară, dar nu suficientă, și că eradicarea conflictelor de interese se poate realiza numai prin implementarea corespunzătoare a unor norme simple și adecvate și prin aplicarea lor efectivă ca parte a unei culturi generale a onestității, integrității și transparenței;

                  46.

                  reamintește faptul că un nivel înalt al transparenței reprezintă elementul esențial al reducerii riscurilor legate de conflictele de interese; prin urmare, solicită agențiilor care nu au făcut încă acest lucru să pună la dispoziție pe site-ul lor de internet lista membrilor consiliului de administrație respectiv, a personalului de conducere, a experților externi și interni, împreună cu declarațiile de interese și CV-urile lor respective;

         Foaie de parcurs

                  47.

                  salută Foaia de parcurs pentru acțiunile întreprinse ca urmare a abordării comune privind agențiile descentralizate ale UE („foaia de parcurs”), adoptată de Comisie în decembrie 2012, și invită toate părțile implicate să pună în practică ideile exprimate în cadrul acesteia, în special la negocierile în curs privind cadrul financiar multianual (CFM);

                  48.

                  sprijină pe deplin principalele obiective ale Comisiei prezentate în foaia de parcurs, în special asigurarea unei guvernanțe mai echilibrate, o mai bună eficiență și responsabilitate a agențiilor și o mai mare coerență în modul de funcționare al acestora; salută acțiunile propuse în foaia de parcurs, în special în ceea ce privește raționalizarea consiliilor de administrație, eforturile de a crea sinergii între agenții și posibila fuziune a unora dintre acestea;

                  49.

                  constată, cu toate acestea, că, în cadrul foii de parcurs, care constituie totuși un punct de plecare binevenit, se resimte în continuare lipsa unei analize cuprinzătoare a peisajului actual al agențiilor, precum și a unei viziuni și a unei strategii clare pentru a răspunde necesității de a moderniza agențiile; consideră că Comisia ar fi putut da dovadă de mai multă ambiție și strictețe în ceea ce privește acțiunile specifice care vizau agențiile individuale sau anumite tipuri sau grupuri de agenții; regretă că durata considerabilă a activității desfășurate de grupul de lucru interinstituțional a condus la obținerea unor rezultate modeste în această etapă și că, la nivelul Consiliului, nu s-a constatat o mai mare disponibilitate pentru o abordare mai ambițioasă; este convins că o abordare mai ambițioasă și mai progresistă ar fi condus la o valoare adăugată mai importantă;

                  50.

                  salută faptul că una dintre prioritățile abordării comune este îmbunătățirea guvernanței agențiilor, în special prin definirea mai clară a rolurilor consiliilor de administrație și ale directorilor executivi și prin revizuirea competențelor reprezentanților Comisiei și ai Parlamentului din cadrul consiliilor de administrație; consideră că acest proces va contribui și la clarificarea relațiilor dintre agenții și instituții Uniunii și statele membre, la stabilirea mecanismelor consolidate de răspundere pentru agenții și la stabilirea gradului de responsabilitate al Comisiei în ceea ce privește activitățile agențiilor, respectându-se totodată principiul independenței agențiilor;

                  51.

                  solicită Comisiei să asigure o mai bună utilizare a capacităților consolidate și a recomandărilor pentru agenții în cadrul Semestrului european, mai ales atunci când se elaborează analiza anuală a creșterii și indicatorii macroeconomici; subliniază rolul esențial al agențiilor în atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020;

         Independența

                  52.

                  subliniază importanța deosebită a autonomiei agențiilor; reamintește că agențiile ar trebui să fie în măsură să își îndeplinească în mod independent mandatul și regretă că, în prezent, acest lucru nu se întâmplă întotdeauna; este de părere că direcțiile generale ale Comisiei ar trebui să fie considerate drept parteneri ai agențiilor și constată cu îngrijorare că intervențiile Comisiei pun uneori sub semnul întrebării obiectivitatea deciziilor și a acțiunilor realizate de agenții, în special atunci când sunt implicate riscuri semnificative legate de siguranța consumatorilor;

         Responsabilitate

                  53.

                  consideră că este necesară o raționalizare a responsabilității democratice a agențiilor, în special cu privire la modul în care agențiile raportează autorității care acordă descărcarea de gestiune (există, în special, inconsecvențe în modul de prezentare a informațiilor financiare și în prezentarea rapoartelor cu acțiunile întreprinse în urma descărcării de gestiune); consideră că relația dintre Parlament și agenții s-ar îmbunătăți dacă ar exista un sistem mai puternic și mai bun de raportare către Parlament; consideră că situația actuală se caracterizează mai ales prin fragmentare, iar contactele și raportarea au loc, foarte frecvent, doar în mod ad-hoc;

                  54.

                  consideră esențială verificarea cât mai strictă de către comisiile parlamentare responsabile pentru agenții a programelor de lucru anuale ale acestora și garantarea faptului că aceste programe de lucru reflectă situația actuală și prioritățile politice; se așteaptă, în acest sens, la o mai bună cooperare a agențiilor cu comisiile respective și cu Comisia, în conformitate cu Declarația comună din 19 iulie 2012 privind agențiile descentralizate, atunci când acestea își elaborează programele de lucru anuale;

                  55.

                  invită agențiile ca, în interesul transparenței și al controlului democratic, inclusiv din partea Parlamentului, să publice pe site-urile lor de internet procesele-verbale ale reuniunilor consiliilor de administrație;

                  56.

                  propune ca un membru al Comisiei pentru control bugetar din cadrul Parlamentului să poată participa, în calitate de observator, la reuniunile consiliilor de administrație ale agențiilor;

         Oportunități de întărire a cooperării și de fuziune a unor agenții

                  57.

                  consideră că ar trebui să se exploateze în continuare sinergii între Colegiul European de Poliție și Oficiul European de Poliție, având în vedere rezultatele studiului publicat de CEPOL în 2011 (contract CEPOL/CT/2010/002); ia act de faptul că, în martie 2014, Colegiul urmează să părăsească sediul său actual de la Bramshill (Regatul Unit); solicită Comisiei să prezinte o propunere Parlamentului European și Consiliului privind mutarea Colegiului la Haga (NL), unde își are sediul actualmente Oficiul European de Poliție, pentru ca ambele agenții să poată beneficia în comun de anumite facilități și servicii, fără a pune în pericol atribuțiile esențiale și autonomia acestor două agenții; subliniază faptul că o decizie rapidă privind mutarea CEPOL ar reduce considerabil nivelul de nesiguranță, care poate avea un impact negativ asupra personalului și a procedurilor de recrutare;

                  58.

                  invită Comisia să exploreze în continuare, alături de Fundația Europeană de Formare, de Centrul European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale, de Fundația Europeană pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă și de Agenția Europeană pentru Sănătate și Securitate în Muncă, sinergiile existente între aceste agenții și să raporteze autorității care acordă descărcarea de gestiune cu privire la posibilitatea unei mai mari integrări a acestor agenții; invită agențiile respective și Comisia să analizeze dacă o cooperare mai strânsă ar putea duce la realizarea unor economii de scară și la optimizarea performanțelor lor;

                  59.

                  solicită o cooperare mai strânsă între anumite agenții, în special în cazul deciziilor care afectează domeniul de competență al unei alte agenții; propune ca agențiile vizate să ajungă la un acord, cu implicarea părților interesate vizate, pentru a evita dispoziții legislative contradictorii; invită agențiile să informeze comisiile responsabile ale Parlamentului în toate aceste cazuri;

         Schimbul de bune practici

                  60.

                  subliniază necesitatea de a asigura faptul că agențiile nou înființate [de exemplu Agenția pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei, Autoritatea Bancară Europeană (ABE), Autoritatea europeană de asigurări și pensii ocupaționale (EIOPA) și Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA), toate înființate în 2011] pot beneficia de bunele practici ale agențiilor cu o mai mare vechime și experiență, pentru a evita problemele care afectează recrutarea, achizițiile publice și reglementările financiare;

                  61.

                  constată cu satisfacție că agențiile nou înființate participă la reuniunile Rețelei de trei ori pe an și că respectivele reuniuni includ schimburi de bune practici; constată, în plus, că agențiile nou înființate sunt invitate să participe la reuniunile subrețelelor, care sunt înființate pentru a discuta aspecte care necesită cunoștințe tehnice, în special la reuniunile subrețelei șefilor de administrație, care au loc cu aceeași frecvență ca și reuniunile Rețelei și care abordează aspecte legate de recrutare, achizițiile publice și reglementările financiare;

                  62.

                  ia act de cele două vizite de studiu organizate de ESMA, care au avut loc în cadrul Agenției Europene a Căilor Ferate (ERA) în 2011 și al Agenției Europene pentru Siguranța Maritimă (EMSA) în 2012, în cadrul cărora ESMA și-a putut îmbogăți experiența în ceea ce privește bunele practici pe baza informațiilor furnizate de aceste două agenții consacrate; constată existența unor contacte frecvente între ESMA, EIOPA și EBA, precum și evoluțiile în ceea ce privește schimbul de experiențe, armonizarea practicilor și valorificarea sinergiilor;

                  63.

                  invită Rețeaua să colaboreze cu Comisia pentru a explora posibilitățile de organizare a unor acțiuni comune de formare pentru agenții, cu scopul de a depăși problemele financiare identificate de Curtea de Conturi în 2011;

         Autoritățile europene de supraveghere (AES)

                  64.

                  ia act cu îngrijorare de faptul că dispozițiile din Regulamentul financiar nu sunt pe deplin adaptate schemei de finanțare a autorităților europene de supraveghere, deoarece un procent între 55 % și 60 % din bugetul acestora este finanțat de contribuții din partea statelor membre și a țărilor membre ale Asociației Europene a Liberului Schimb; consideră că sunt necesare mecanisme adecvate care să garanteze securitatea și stabilitatea financiară a AES, care sunt expuse unor riscuri specifice din cauza caracterului mixt al finanțării lor; consideră că acest aspect ar trebui abordat cel mai târziu cu ocazia următoarei revizuiri a Regulamentului financiar în ceea ce privește agențiile și solicită Comisiei să evalueze această situație și să raporteze în consecință autorității care acordă descărcarea de gestiune;

                  65.

                  subliniază că este important ca bugetul alocat și posturile disponibile, pe de o parte, și sarcinile încredințate AES, pe de altă parte, să se afle în concordanță deoarece, în caz de nepotrivire între acestea, rezultatul ar fi un dezechilibru de personal în ceea ce privește recrutarea personalului AES, pe de o parte, și implicarea experților naționali, pe de altă parte; este preocupat de modificarea de către Comisie a schemei de personal sub forma în care aceasta a fost propusă de AES, fără a se indica în mod clar acest lucru; îndeamnă Comisia să acționeze în deplină transparență cu privire la această problemă și la alte probleme;

                  66.

                  ia act, în acest sens, de preocupările exprimate în concluziile preliminare ale evaluării sectorului financiar al Uniunii efectuate de FMI în decembrie 2012, în care se recomandă o majorare a resurselor și o sporire a competențelor AES, acestea fiind necesare pentru îndeplinirea cu succes a mandatelor acestora, sporindu-le totodată independența operațională;

         Egalitatea de gen

                  67.

                  subliniază importanța instituirii de politici care să garanteze faptul că femeile și bărbații beneficiază de o reprezentare adecvată în cadrul organelor de conducere ale agențiilor; îndeamnă Rețeaua să introducă și să promoveze orientări generale în ceea ce privește bunele practici din acest domeniu, chiar dacă regulamentele de înființare ale agențiilor nu conțin indicații specifice în acest sens; invită directorii executivi ai agențiilor, cărora le revine responsabilitatea finală pentru angajarea personalului, să asigure egalitatea numărului de bărbați și femei în rândul personalului agențiilor în general, precum și în funcțiile de răspundere;

                  68.

                  constată cu îngrijorare că puține dintre posturile de director executiv din cadrul agențiilor sunt ocupate de femei; având în vedere că în majoritatea agențiilor directorii sunt numiți de consiliul de administrație pe baza unei liste scurte adoptate de Comisie, invită consiliile de administrație ale agențiilor și Comisia să respecte principiul egalității de gen și să țină seama de strategia lansată de Comisie în 2010 pentru realizarea unui echilibru mai just între bărbați și femei în funcțiile de răspundere; își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că abordarea comună și foaia de parcurs nu conțin printre obiectivele lor politici de asigurare a egalității de gen și invită Comisia să elaboreze propuneri specifice în vederea soluționării acestei probleme;

                  69.

                  ia act de faptul că este responsabilitatea statelor membre să își selecteze reprezentanții în cadrul consiliilor de administrație ale agențiilor; invită statele membre să țină seama de principiile egalității de gen atunci când își desemnează reprezentanții în cadrul organelor respective și invită directorii executivi să atragă atenția membrilor consiliilor de administrație cu privire la acest aspect atunci când sunt aleși președinții și vicepreședinții; constată cu satisfacție că două dintre agențiile care fac parte din troica actuală au desemnat o femeie drept președintă a consiliului lor de administrație;

         Sisteme informatice complexe

                  70.

                  subliniază necesitatea ca agențiile și Comisia să își coordoneze eforturile și să facă schimb de bune practici și de experiențe pentru a depăși provocările de natură tehnică și legate de gestiune pe care le prezintă sistemele informatice complexe care trebuie să funcționeze la nivelul Uniunii; consideră surprinzător faptul că Comisia taxează agențiile pentru utilizarea sistemelor sale informatice și de faptul că aceste taxe nu sunt stabilite pa baza unor parametri obiectivi, cum ar fi dimensiunea agențiilor; dat fiind faptul că aceste taxe reprezintă o povară pentru agențiile mici și în cazul în care nu există alternative pentru schimbarea lor, invită Comisia să le adapteze astfel încât să țină seama de dimensiunea și de capacitatea financiară a agențiilor;

                  71.

                  atrage atenția Comisiei asupra dificultăților întâmpinate de agenții în ceea ce privește sistemele informatice complexe, cum ar fi sistemul de contabilitate pe bază de angajamente (ABAC) și sistemul SYSPER2, datorită faptului că respectivele sisteme sunt proiectate pentru a satisface necesitățile Comisiei, nu pe cele ale agențiilor; salută acțiunile întreprinse de subrețelele agențiilor pentru a aborda consecințele acestei probleme, în special de Rețeaua pentru tehnologia informației și comunicațiilor a agențiilor UE (în domeniul informatic) și de subrețeaua șefilor de administrație (ABAC și SYSPER2) și invită Comisia să coopereze mai strâns cu agențiile în acest domeniu;

                  72.

                  propune ca agențiile să aibă posibilitatea de a utiliza programul informatic de gestionare a resurselor umane sau orice alte programe informatice ale Comisiei, în loc să fie nevoite să își achiziționeze propriul program informatic;

                  73.

                  propune ca, începând cu următorul exercițiu financiar, pentru a facilita munca autorității care acordă agențiilor descărcarea de gestiune și având în vedere numărul mare de agenții și complexitatea tot mai mare a activității și produselor lor, Parlamentul, atunci când analizează și își pregătește avizul pentru o anumită agenție, să realizeze o reconfigurare care să asigure o bază pentru numirea diverșilor raportori, astfel cum s-a întâmplat deja în cazul altor instituții în cursul exercițiului curent;

                  74.

                  încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție agențiilor care fac obiectul prezentei proceduri de descărcare de gestiune, precum și Consiliului, Comisiei și Curții de Conturi.

         (1)  JO L 286, 17.10.2012, p. 388.

         (2)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

         (3)  JO L 298, 26.10.2012, p. 1.

         (4)  JO L 357, 31.12.2002, p. 72.

         (5)  JO C 368, 16.12.2011.

         (6)  JO C 161 E, 31.5.2011, p. 62.

         (7)  JO C 51 E, 22.2.2013, p. 121.

         (8)  În acest sens, a se vedea acțiunea 53 din Foaia de parcurs pentru acțiunile întreprinse ca urmare a abordării comune privind agențiile descentralizate ale UE.

         (9)  A se vedea Foaia de parcurs pentru acțiunile întreprinse ca urmare a abordării comune privind agențiile descentralizate ale UE, acțiunea 33.

         (10)  A se vedea Foaia de parcurs pentru acțiunile întreprinse ca urmare a abordării comune privind agențiile descentralizate ale UE, acțiunile 34 și 35.


title: Decizia 2012/486/PESC a Consiliului din 23 iulie 2012 privind semnarea și încheierea Acordului între Organizația pentru cooperare comună în materie de armament și Uniunea Europeană privind protecția informațiilor clasificate#Acord între Organizația pentru cooperare comună în materie de armament și Uniunea Europeană privind protecția informațiilor clasificate

text:
               24.8.2012

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 229/1

         DECIZIA 2012/486/PESC A CONSILIULUI
   din 23 iulie 2012
   privind semnarea și încheierea Acordului între Organizația pentru cooperare comună în materie de armament și Uniunea Europeană privind protecția informațiilor clasificate
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 37, coroborat cu articolul 218 alineatele (5) și (6) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,
   întrucât:

               (1)

               Cu ocazia reuniunii sale din 15 iunie 2009, Consiliul a decis să autorizeze Președinția să inițieze negocieri în temeiul fostului articolul 24 din Tratatul privind Uniunea Europeană, în vederea unui acord privind securitatea informațiilor între Organizația pentru cooperare comună în materie de armament și Uniunea Europeană.

               (2)

               În urma acestei autorizări de a iniția negocieri, Președinția a negociat Acordul între Organizația pentru cooperare comună în materie de armament și Uniunea Europeană privind protecția informațiilor clasificate.

               (3)

               Acordul ar trebui să fie aprobat,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Acordul între Organizația pentru cooperare comună în materie de armament și Uniunea Europeană privind protecția informațiilor clasificate este aprobat în numele Uniunii.
   Textul acordului este atașat la prezenta decizie.
   Articolul 2
   Președintele Consiliului este autorizat să numească persoana (persoanele) împuternicită (împuternicite) să semneze acordul prin care Uniunea își asumă obligații.
   Articolul 3
   Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

      Adoptată la Bruxelles, 23 iulie 2012.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         C. ASHTON

      TRADUCERE
      ACORD
      între Organizația pentru cooperare comună în materie de armament și Uniunea Europeană privind protecția informațiilor clasificate
      Organizația pentru cooperare comună în materie de armament, denumită în continuare „OCCAR”,
      și
      Uniunea Europeană, denumită în continuare „UE”,
      denumite în continuare „părțile”,
      AVÂND ÎN VEDERE faptul că părțile sunt de acord că ar trebui să dezvolte consultările și cooperarea între ele în chestiuni de interes comun legate de securitate;
      RECUNOSCÂND faptul că, pentru o consultare și o cooperare depline și eficace, poate fi necesar accesul la informațiile OCCAR și UE, precum și schimbul de informații clasificate între părți;
      FIIND CONȘTIENTE că un astfel de acces la informații clasificate și schimbul acestora necesită măsuri corespunzătoare de securitate;
      AVÂND ÎN VEDERE faptul că, la 18 mai 2009, Consiliul a sprijinit recomandarea Comitetului director al Agenției Europene de Apărare în vederea continuării eforturilor privind instituirea unui acord de securitate între UE și OCCAR, obiectivul fiind ca acesta să fie disponibil la timp pentru aprobarea acordului administrativ dintre EDA și OCCAR;
      LUÂND ACT de faptul că Consiliul de supraveghere al OCCAR a autorizat pe directorul Administrației executive (EA) a OCCAR să încheie un astfel de acord de securitate;
      LUÂND ACT de faptul că, la 15 iunie 2009, Consiliul a autorizat Președinția să deschidă negocierile cu OCCAR în vederea încheierii unui acord privind securitatea informațiilor,
      CONVIN DUPĂ CUM URMEAZĂ:
      Articolul 1
      Acordul dintre OCCAR și UE privind protecția informațiilor clasificate (denumit în continuare „acordul”) se aplică informațiilor clasificate, sub orice formă, care sunt comunicate sau schimbate între părți.
      Articolul 2
      În sensul prezentului acord, „informații clasificate” înseamnă orice informații (și anume, cunoștințe care pot fi comunicate sub orice formă), documente sau materiale cu privire la care s-a stabilit de către oricare dintre părți că necesită protecție împotriva unei divulgări neautorizate care ar putea cauza prejudicii de diferite grade intereselor OCCAR sau ale UE sau ale unora sau mai multora dintre statele lor membre și care au fost desemnate astfel în conformitate cu o clasificare de securitate.
      Articolul 3
      Instituțiile și entitățile UE cărora li se aplică prezentul acord sunt: Consiliul European, Consiliul Uniunii Europene (denumit în continuare „Consiliul”), Secretariatul General al Consiliului, Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Comisia Europeană și Serviciul european pentru acțiune externă (denumit în continuare „SEAE”). În sensul prezentului acord, aceste instituții și entități sunt denumite în continuare „UE”.
      Articolul 4
      (1)   Informațiile clasificate pot fi dezvăluite sau divulgate de către una dintre părți (partea care furnizează informațiile) celeilalte părți (partea care primește informațiile), în conformitate cu principiul controlului exercitat de partea emitentă.
      (2)   În cadrul punerii în aplicare a dispozițiilor alineatului (1), difuzarea automată este posibilă numai dacă părțile au convenit asupra unor proceduri cu privire la anumite categorii de informații, relevante pentru cerințele lor operaționale.
      Articolul 5
      Fiecare dintre părți, precum și alte entități ale acestora astfel cum sunt definite la articolul 3 din prezentul acord, se asigură că dispun de un sistem de securitate și de măsuri de securitate care răspund principiilor fundamentale și standardelor minime de securitate stabilite în normele și reglementările proprii de securitate și care sunt reflectate în mecanismele care urmează să fie instituite în temeiul articolului 12, în scopul asigurării aplicării unui nivel de protecție echivalent informațiilor clasificate comunicate sau schimbate în temeiul prezentului acord.
      Articolul 6
      (1)   Informațiile clasificate se marchează după cum urmează:

                  (a)

                  Pentru OCCAR, informațiile clasificate se marchează OCCAR SECRET, OCCAR CONFIDENTIAL sau OCCAR RESTRICTED.

                  (b)

                  Pentru UE, informațiile clasificate se marchează SECRET UE/EU SECRET, CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL sau RESTREINT UE/EU RESTRICTED.

            (2)   Clasificările de securitate corespunzătoare sunt:

                  În cadrul OCCAR

                  În cadrul Uniunii Europene

                  OCCAR SECRET

                  SECRET UE/EU SECRET

                  OCCAR CONFIDENTIAL

                  CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL

                  OCCAR RESTRICTED

                  RESTREINT UE/EU RESTRICTED

            Articolul 7
      (1)   Fiecare parte:

                  (a)

                  protejează și salvgardează informațiile clasificate comunicate sau schimbate de orice parte în temeiul prezentului acord împotriva divulgării neautorizate, pierderii sau compromiterii;

                  (b)

                  se asigură că informațiile clasificate care sunt furnizate sau schimbate în temeiul prezentului acord își păstrează clasificarea de securitate atribuită de către partea emitentă. Partea emitentă asigură protecția și salvgardarea informațiilor clasificate la un nivel care nu este mai puțin ridicat decât cel prevăzut de normele și reglementările proprii de securitate cu privire la informațiile sau materialele care dețin o clasificare de securitate echivalentă, după cum se specifică la articolul 6;

                  (c)

                  se asigură că informațiile clasificate primite de la cealaltă parte nu sunt declasate sau declasificate fără consimțământul în scris prealabil al respectivei părți;

                  (d)

                  nu folosește aceste informații clasificate în alte scopuri decât cele stabilite de partea emitentă sau cele pentru care sunt furnizate sau schimbate respectivele informații;

                  (e)

                  permite accesul persoanelor la informații clasificate numai dacă acestea au o necesitate de a cunoaște în virtutea îndatoririlor lor oficiale, iar atunci când este necesar accesul la CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL sau OCCAR CONFIDENTIAL sau la SECRET UE/EU SECRET sau OCCAR SECRET, numai dacă le-a fost acordată o autorizație de securitate în conformitate cu normele și reglementările de securitate ale părții primitoare; și

                  (f)

                  se asigură că toate persoanele care au acces la informații clasificate sunt informate cu privire la responsabilitățile ce le revin de a proteja informațiile în conformitate cu normele și reglementările de securitate aplicabile.

            (2)   UE nu divulgă informațiile clasificate furnizate de OCCAR în temeiul prezentului acord unor părți terțe sau unei instituții sau entități a UE care nu este menționată la articolul 3, fără consimțământul în scris prealabil al OCCAR.
      OCCAR nu divulgă informațiile clasificate furnizate de UE în temeiul prezentului acord unor părți terțe fără consimțământul în scris prealabil al UE. Respectivul consimțământ se acordă în unanimitate de către Consiliu.
      Articolul 8
      (1)   Părțile se asigură că orice persoană care, în îndeplinirea îndatoririlor sale oficiale, necesită acces sau ale cărei îndatoriri sau funcții îi pot permite accesul la informații clasificate comunicate sau schimbate în temeiul prezentului acord este supusă autorizării de securitate corespunzătoare înainte de a i se acorda accesul la informații clasificate CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL sau OCCAR CONFIDENTIAL sau la SECRET UE/EU SECRET sau OCCAR SECRET.
      (2)   Procedurile de autorizare de securitate sunt menite să stabilească dacă o persoană fizică poate avea acces la informații clasificate, având în vedere nivelul său de loialitate și de încredere.
      Articolul 9
      Părțile își oferă asistență reciprocă în ceea ce privește securitatea informațiilor clasificate comunicate sau schimbate în temeiul prezentului acord. Autoritățile menționate la articolul 12 efectuează consultări de securitate și vizite de evaluare reciproce pentru a stabili eficiența mecanismelor de securitate instituite în cadrul competențelor lor pentru protejarea acestor informații clasificate.
      Articolul 10
      (1)   În sensul prezentului acord:

                  (a)

                  În ceea ce privește UE, întreaga corespondență se transmite prin intermediul șefului Biroului Registratură al Consiliului și se transmite de către acesta statelor membre și entităților prevăzute la articolul 3, sub rezerva alineatului (2).

                  (b)

                  În ceea ce privește OCCAR, întreaga corespondență se transmite către ofițerul de control al registraturii OCCAR-EA și, dacă este necesar, se transmite de către acesta registrelor clasificate relevante ale OCCAR-EA, sub rezerva alineatului (2) din prezentul articol.

            (2)   În mod excepțional, corespondența trimisă de către una dintre părți, care este accesibilă numai unor funcționari, organe sau servicii cu competențe specifice ale părții respective, poate fi adresată și poate fi accesibilă, din motive operaționale, numai anumitor funcționari, organe sau servicii cu competențe specifice ale celeilalte părți, desemnate în mod specific ca destinatari, ținând seama de competențele acestora și în conformitate cu principiul necesității de a cunoaște.
      În ceea ce privește Uniunea Europeană, această corespondență este transmisă prin intermediul șefului Biroului Registratură al Consiliului, al șefului Biroului Registratură al Comisiei Europene sau prin intermediul șefului Biroului Registratură al SEAE, după caz.
      În ceea ce privește OCCAR, această corespondență este transmisă prin intermediul ofițerului de control al registraturii al OCCAR-EA.
      (3)   Toate informațiile clasificate se transmit prin intermediul unor canale stabilite de comun acord între autoritățile de securitate ale părților.
      (4)   Informațiile clasificate transmise pe cale electronică sunt codificate în conformitate cu cerințele părții emitente, astfel cum este prevăzut în normele și reglementările sale de securitate. Cerințele părții emitente trebuie îndeplinite la transmiterea, stocarea și prelucrarea informațiilor clasificate în rețelele interne ale părților.
      Articolul 11
      Directorul OCCAR-EA supraveghează punerea în aplicare a prezentului acord de către OCCAR. Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, membrul Comisiei Europene responsabil cu chestiunile de securitate și Secretarul General al Consiliului supraveghează punerea în aplicare a prezentului acord de către UE.
      Articolul 12
      (1)   Pentru punerea în aplicare a prezentului acord se instituie mecanisme de securitate între cele patru autorități desemnate la alineatele (2), (3), (4) și (5) în vederea formulării standardelor privind transmiterea, protecția reciprocă a informațiilor clasificate și vizitele efectuate în temeiul prezentului acord.
      (2)   Departamentul de Securitate din cadrul OCCAR-EA, sub conducerea și în numele directorului OCCAR-EA, acționând pentru OCCAR și sub autoritatea acesteia, elaborează mecanisme de securitate pentru protejarea și salvgardarea informațiilor clasificate comunicate către OCCAR în temeiul prezentului acord în conformitate cu normele și reglementările de securitate ale OCCAR.
      (3)   Biroul de Securitate din cadrul Secretariatului General al Consiliului, sub direcția și în numele Secretarului General al Consiliului, acționând în numele și sub autoritatea Consiliului, elaborează mecanisme de securitate pentru protejarea și salvgardarea informațiilor clasificate comunicate către UE în temeiul prezentului acord, în conformitate cu normele de securitate ale Consiliului.
      (4)   Direcția de Securitate a Comisiei Europene, acționând sub autoritatea membrului Comisiei Europene responsabil cu chestiunile de securitate, elaborează mecanisme de securitate pentru protejarea și salvgardarea informațiilor clasificate comunicate în cadrul Comisiei Europene și la sediile acesteia în temeiul prezentului acord, în conformitate cu dispozițiile în materie de securitate ale Comisiei.
      (5)   Direcția pentru securitate a Serviciului European de Acțiune Externă, acționând sub autoritatea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, elaborează mecanisme de securitate pentru protejarea informațiilor clasificate prevăzute în prezentul acord în cadrul SEAE și la sediile acestuia, în conformitate cu normele de securitate referitoare la SEAE.
      (6)   Pentru UE, dispozițiile de securitate menționate la alineatul (1) sunt supuse aprobării Comitetului de securitate al Consiliului.
      (7)   Pentru OCCAR, mecanismele de securitate menționate la alineatul (1) sunt supuse aprobării Comitetului de securitate al OCCAR.
      Articolul 13
      În cazul unei încălcări a normelor de securitate care conduce la pierderea sau compromiterea informațiilor clasificate primite de la partea emitentă sau în cazul în care există suspiciuni că astfel de informații clasificate au fost divulgate unor persoane neautorizate, partea primitoare informează imediat partea emitentă.
      Partea primitoare (asistată de partea emitentă, dacă este necesar) efectuează imediat o investigație în conformitate cu normele și reglementările de securitate pentru protecția informațiilor clasificate. Partea primitoare informează partea emitentă cu privire la circumstanțe, la măsurile adoptate și la rezultatul investigației în cel mai scurt timp posibil din punct de vedere practic, precum și cu privire la măsurile corective adoptate pentru a preveni repetarea. Autoritățile menționate la articolul 12 pot stabili proceduri în acest sens.
      Articolul 14
      Fiecare parte își acoperă costurile rezultate din punerea în aplicare a prezentului acord.
      Articolul 15
      Înaintea furnizării sau schimbului de informații clasificate între părți în temeiul prezentului acord, autoritățile de securitate competente menționate la articolul 12 convin cu privire la faptul că partea care primește informațiile poate să asigure protecția și salvgardarea informațiilor într-o manieră corespunzătoare cu mecanismele care urmează să fie instituite în temeiul respectivului articol.
      Articolul 16
      Prezentul acord nu împiedică părțile să încheie alte acorduri privind furnizarea sau schimbul de informații clasificate, cu condiția ca acestea să nu fie în contradicție cu dispozițiile prezentului acord.
      Articolul 17
      Orice diferend între OCCAR și UE rezultat din interpretarea sau aplicarea prezentului acord se soluționează prin negociere între părți. Sub rezerva soluționării oricăror diferende, părțile continuă să își îndeplinească toate responsabilitățile care le revin în temeiul prezentului acord.
      Articolul 18
      (1)   Prezentul acord intră în vigoare la data semnării de către părți.
      (2)   Fiecare parte notifică cealaltă parte cu privire la orice modificări ale normelor și reglementărilor proprii, care ar putea aduce atingere protecției informațiilor clasificate menționate în prezentul acord.
      (3)   Prezentul acord poate fi revizuit la cererea uneia dintre părți în vederea modificării eventuale a acestuia. Acordul se revizuiește în cazul în care orice stat care nu este membru al UE devine membru al OCCAR.
      (4)   Orice modificare adusă prezentului acord se face exclusiv în scris și se semnează de către fiecare dintre părțile la prezentul acord.
      Articolul 19
      Prezentul acord se încheie pe durată nelimitată. Prezentul acord poate fi denunțat de către una dintre părți printr-o notificare scrisă de denunțare adresată celeilalte părți. Denunțarea produce efecte la șase luni de la data primirii notificării de către cealaltă parte, însă nu afectează obligațiile deja instituite în temeiul dispozițiilor prezentului acord. În special, toate informațiile clasificate comunicate sau schimbate în temeiul prezentului acord continuă să fie protejate în conformitate cu dispozițiile prevăzute în acesta.

         Drept pentru care subsemnații, pe deplin autorizați în acest scop, au semnat prezentul acord.
         Întocmit la Bruxelles, la douăzeci și șapte iulie două mii doisprezece, în două exemplare, ambele în limba engleză.

            Pentru OCCAR

            Pentru Uniunea Europeană