title: 2009/300/CE: Decizia Comisiei din 12 martie 2009 de stabilire a criteriilor ecologice revizuite de acordare a etichetei ecologice comunitare pentru televizoare [notificată cu numărul C(2009) 1830] (Text cu relevanță pentru SEE)

text:
               28.3.2009

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 82/3

      DECIZIA COMISIEI

   din 12 martie 2009
   de stabilire a criteriilor ecologice revizuite de acordare a etichetei ecologice comunitare pentru televizoare
   [notificată cu numărul C(2009) 1830]
   (Text cu relevanță pentru SEE)
   (2009/300/CE)
   COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,
   având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1980/2000 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 iulie 2000 privind sistemul comunitar revizuit de acordare a etichetei ecologice (1), în special articolul 6 alineatul (1) al doilea paragraf,
   după consultarea Comitetului Uniunii Europene pentru etichetare ecologică,
   întrucât:

               (1)

               Regulamentul (CE) nr. 1980/2000 prevede că eticheta ecologică comunitară poate fi acordată unui produs care prezintă caracteristici care îi permit să contribuie semnificativ la îmbunătățirea unor aspecte de mediu esențiale.

               (2)

               Regulamentul (CE) nr. 1980/2000 prevede stabilirea unor criterii specifice de etichetare ecologică pe categorii de produse, elaborate pe baza criteriilor prevăzute de Comitetul Uniunii Europene pentru etichetare ecologică.

               (3)

               Regulamentul prevede, de asemenea, că revizuirea criteriilor de etichetare ecologică și a cerințelor asociate de evaluare și verificare trebuie să aibă loc în timp util, înainte de expirarea perioadei de valabilitate a criteriilor stabilite pentru categoria de produse în cauză.

               (4)

               În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1980/2000, a avut loc o revizuire în timp util a criteriilor ecologice și a cerințelor asociate de evaluare și verificare prevăzute de Decizia 2002/255/CE a Comisiei din 25 martie 2002 de stabilire a criteriilor ecologice de acordare a etichetei ecologice comunitare pentru televizoare (2).

               (5)

               Având în vedere această revizuire, pentru a reflecta progresele științifice și evoluția pieței, este necesară stabilirea unor noi criterii ecologice.

               (6)

               Mai mult, este necesară modificarea definiției categoriei de produse stabilite în respectiva decizie, pentru a ține seama de noile tehnologii.

               (7)

               Din motive de claritate, Decizia 2002/255/CE trebuie înlocuită în consecință. Deoarece perioada de valabilitate a criteriilor ecologice stabilite în decizia respectivă a fost prelungită până la 31 octombrie 2009, decizia trebuie înlocuită începând cu 1 noiembrie 2009.

               (8)

               Criteriile ecologice, precum și cerințele de evaluare și verificare aferente, sunt valabile până la 31 octombrie 2013.

               (9)

               Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului instituit în temeiul articolului 17 din Regulamentul (CE) nr. 1980/2000,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Categoria de produse „televizoare” cuprinde:

      „Echipamentele electronice alimentate de la rețea, care au ca funcție și scop de bază recepționarea, decodarea și afișarea semnalelor de transmisie TV.”

   Articolul 2
   Pentru a i se acorda eticheta ecologică comunitară în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1980/2000, un televizor trebuie să facă parte din categoria de produse „televizoare” și să respecte criteriile ecologice prevăzute în anexa la prezenta decizie.
   Articolul 3
   Criteriile ecologice pentru categoria de produse „televizoare”, precum și cerințele de evaluare și verificare aferente, rămân valabile până la 31 octombrie 2013.
   Articolul 4
   În scopuri administrative, numărul de cod atribuit televizoarelor este „022”.
   Articolul 5
   Decizia 2002/255/CE se abrogă.
   Articolul 6
   Prezenta decizie se aplică de la 1 noiembrie 2009.
   Articolul 7
   Prezenta decizie se adresează statelor membre.

      Adoptată la Bruxelles, 12 martie 2009.

            Pentru Comisie

         Stavros DIMAS

            Membru al Comisiei

      (1)  JO L 237, 21.9.2000, p. 1.

      (2)  JO L 87, 4.4.2002, p. 53.

      ANEXĂ
      CADRU
      Scopurile criteriilor
      Pentru a obține eticheta ecologică, produsul trebuie să respecte criteriile descrise în prezenta anexă, menite să promoveze:

                  —

                  reducerea impactului negativ asupra mediului și a riscurilor ecologice legate de consumul de energie (încălzirea globală, acidificarea, epuizarea resurselor neregenerabile) prin limitarea consumului de energie;

                  —

                  reducerea impactului negativ asupra mediului care decurge din utilizarea resurselor naturale;

                  —

                  reducerea impactului negativ asupra mediului care decurge din utilizarea substanțelor periculoase prin reducerea utilizării acestor substanțe.

            În plus, criteriile încurajează aplicarea celor mai bune practici (utilizarea optimă a mediului) și sensibilizează consumatorii față de protecția mediului.
      Se recomandă organismelor competente să ia în considerare implementarea sistemelor recunoscute de management de mediu, precum EMAS sau EN ISO 14001, la evaluarea solicitărilor și la monitorizarea respectării criteriilor din prezenta anexă. (Notă: nu este necesară implementarea unor astfel de sisteme de management de mediu).
      Condiții de evaluare și verificare
      Cerințele specifice de evaluare și verificare sunt indicate pentru fiecare criteriu.
      Atunci când este posibil, testările ar trebui efectuate de laboratoare acreditate corespunzător sau de laboratoare care îndeplinesc cerințele din standardul EN ISO 17025 și care au competența de a efectua încercările relevante.
      În cazul în care este necesar, organismele competente pot să ceară documentația justificativă și să efectueze verificări independente.
      Se recomandă organelor competente să ia în considerare implementarea sistemelor recunoscute de management de mediu, precum EMAS sau ISO 14001, la evaluarea solicitărilor și la monitorizarea respectării criteriilor din prezenta anexă. (Notă: nu este necesară implementarea unor astfel de sisteme de management de mediu).
      CRITERII
      1.   Economii de energie
      (a)   Modul standby pasiv

                  (i)

                  Consumul televizorului în modul standby pasiv este ≤ 0,30 W, cu excepția situației în care este îndeplinită condiția de la punctul (ii).

                  (ii)

                  În cazul televizoarelor cu un comutator de deconectare ușor vizibil, care au un consum de energie < 0,01 W la comutarea în poziția off (oprit), consumul în modul pasiv standby este ≤ 0,50 W.

            (b)   Consumul maxim de energie
      Televizoarele trebuie să aibă un consum de energie în modul on (pornit) ≤ 200 W.
      (c)   Eficiența energetică
      Până la 31 decembrie 2010, televizoarele purtând eticheta ecologică introduse pe piață trebuie să aibă un consum de putere în modul on (pornit) mai mic sau egal cu 0,64 · (20 W + A · 4,3224 W/dm2).
      De la 1 ianuarie 2011 și până la 31 decembrie 2012, televizoarele purtând eticheta ecologică introduse pe piață trebuie să aibă un consum de putere în modul on (pornit) mai mic sau egal cu 0,51 · (20 W + A · 4,3224 W/dm2).
      De la 1 ianuarie 2013, televizoarele purtând eticheta ecologică introduse pe piață trebuie să aibă un consum de putere în modul on (pornit) mai mic sau egal cu 0,41 · (20 W + A · 4,3224 W/dm2).
      Unde A este suprafața vizibilă a ecranului (1), exprimată în dm2.

         Evaluare și verificare, literele (a)-(c): televizorul trebuie testat cu privire la consumul de putere în modul on (pornit), în starea în care acesta este livrat clientului, conform standardului revizuit IEC62087, utilizându-se semnalul video de difuzare dinamică (a se vedea „Metode de măsurare a consumului de putere al echipamentelor audio, video și similare”). Dacă televizorul afișează automat un meniu la pornire, setarea implicită va fi cea recomandată de producător pentru o utilizare normală la domiciliu. Solicitantul transmite un raport de testare autorității competente de acordare a etichetei ecologice, în care se demonstrează că televizorul întrunește cerințele prevăzute la literele (a)-(c).
      În ceea ce privește întrunirea condițiilor de la litera (a) punctul (ii), solicitantul declară că televizorul respectă cerința și prezintă o reprezentare fotografică din care să reiasă prezența comutatorului de deconectare.
      În ceea ce privește întrunirea condițiilor de la litera (c), solicitantul demonstrează că, la prima introducere pe piață după datele specificate în criteriu, oricare din televizoarele sale purtând eticheta ecologică îndeplinește criteriul corespunzător de eficiență energetică. Dacă acest lucru nu poate fi demonstrat, autoritatea competentă emite autorizația pentru eticheta ecologică numai pentru perioada pentru care poate fi demonstrată conformitatea.
      2.   Conținutul de mercur al lămpilor fluorescente
      Cantitatea totală de mercur (Hg) din toate lămpile nu poate depăși, per ecran, 75 mg în cazul ecranelor cu o diagonală a ecranului vizibil mai mică sau egală cu 40 de țoli (101 cm).
      Cantitatea totală de mercur (Hg) din toate lămpile nu poate depăși, per ecran, 99 mg în cazul ecranelor cu o diagonală a ecranului vizibil mai mare de 40 de țoli (101 cm).

         Evaluare și verificare: solicitantul furnizează o declarație semnată, conform căreia televizorul respectă aceste cerințe. Declarația cuprinde și documentația din care să reiasă numărul de lămpi folosite și conținutul total de mercur al lămpilor, obținută de la furnizori.
      3.   Prelungirea duratei de viață
      Producătorul oferă o garanție comercială care să asigure că televizorul va funcționa cel puțin doi ani. Această garanție este valabilă de la data livrării către client.
      Se garantează că vor exista piese de schimb electronice compatibile timp de șapte ani, din momentul încetării producției.

         Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să declare conformitatea produsului cu aceste cerințe.
      4.   Proiectarea în vederea facilitării demontării
      Producătorul demonstrează că televizorul poate fi ușor demontat de către operatori de reciclare cu pregătire profesională în domeniu, care folosesc uneltele pe care le au la dispoziție în mod normal, în scopul:

                  —

                  efectuării de reparații și înlocuiri de piese uzate;

                  —

                  înlocuirii de piese învechite sau depășite; și

                  —

                  separarea pieselor și materialelor, în vederea reciclării.

            Pentru facilitarea demontării:

                  —

                  Îmbinările din interiorul televizorului trebuie să permită demontarea acestuia de exemplu șuruburi, dispozitive de fixare, în special în cazul pieselor care conțin substanțe periculoase.

                  —

                  Piesele de plastic trebuie să fie fabricate dintr-un singur polimer sau din polimeri compatibili pentru reciclare și să aibă marcajul corespunzător ISO 11469, dacă au o greutate mai mare de 25 g.

                  —

                  Nu se folosesc inserții metalice care nu pot fi separate.

                  —

                  Datele cu privire la tipul și cantitatea substanțelor periculoase din televizor se colectează în conformitate cu Directiva 2006/121/CE a Consiliului (2) și cu Sistemul Global Armonizat de Clasificare și Etichetare a Chimicalelor (GHS).

         Evaluare și verificare: Odată cu cererea se depune un raport de testare, în care se detaliază modalitatea de demontare a televizorului. Acesta trebuie să cuprindă o diagramă descompusă a televizorului, care să identifice componentele principale și substanțele periculoase din componente. Raportul poate fi în format scris sau audio-vizual. Informațiile cu privire la substanțele periculoase trebuie furnizate autorității competente de acordare a etichetei ecologice, sub forma unei liste de materiale în care să se identifice tipul, cantitatea materialelor și locul unde sunt amplasate acestea.
      5.   Metalele grele și substanțele ignifuge

                  (a)

                  Substanțele ignifuge care conțin plumb, mercur, cadmiu, crom hexavalent, bifenili polibromurați (BPB) sau eteri de difenil polibromurați (DEPB), astfel cum sunt enumerate la articolul 4 alineatul (1) din Directiva 2002/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3), nu pot fi folosite la televizoare decât dacă aplicațiile respectivelor substanțe sunt prevăzute în anexa la directiva susmenționată ca nefăcând obiectul cerințelor de la articolul 4 alineatul (1) din directivă sau dacă valoarea maximă a concentrației este mai mică sau egală cu pragul specificat în aceeași anexă. În ceea ce privește anexa, valoarea maximă a concentrației de BPB și DEPB este < 0,1 %.

                  (b)

                  Componentele din plastic nu trebuie să conțină substanțe ignifuge sau preparate ce conțin substanțe care, la momentul depunerii cererii, sunt încadrate sau pot fi încadrate în oricare dintre următoarele fraze de risc (sau combinații ale acestora):

                              —

                              R40 (risc posibil de cancer);

                              —

                              R45 (poate cauza cancer);

                              —

                              R46 (poate cauza modificări genetice ereditare);

                              —

                              R50 (foarte toxic pentru organismele acvatice);

                              —

                              R51 (toxic pentru organismele acvatice);

                              —

                              R52 (periculos pentru organismele acvatice);

                              —

                              R53 (poate produce efecte negative pe termen lung asupra mediului acvatic);

                              —

                              R60 (poate afecta fertilitatea);

                              —

                              R61 (poate dăuna fătului în timpul sarcinii);

                              —

                              R62 (posibil risc de afectare a fertilității);

                              —

                              R63 (posibil risc de afectare a fătului în timpul sarcinii).

                        astfel cum au fost definite prin Directiva 2006/121/CE. Această cerință nu se aplică substanțelor ignifuge reactive, adică substanțele care își schimbă proprietățile în momentul utilizării (respectiv, substanțele care nu sunt prezente în produsul final într-o concentrație > 0,1 %), astfel încât frazele de risc menționate anterior nu se mai aplică.

         Evaluare și verificare: Un certificat semnat de producătorul televizorului, prin care se declară conformitatea cu aceste cerințe, se transmite autorității competente responsabilă cu acordarea etichetei ecologice. De asemenea, autorității competente responsabilă cu acordarea etichetei ecologice i se transmite o declarație de conformitate semnată de furnizorii de material plastic și substanțe ignifuge, precum și copii ale fișelor tehnice de securitate ale materialelor și substanțelor. Toate substanțele ignifuge utilizate trebuie indicate cu claritate.
      6.   Instrucțiuni de utilizare
      Televizorul se comercializează însoțit de instrucțiunile de utilizare corespunzătoare, care cuprind și sfaturi privind o utilizare ecologică a acestuia. Aceste informații trebuie prezentate într-un singur loc, ușor de găsit în manualul de utilizare și pe site-ul web al producătorului. Informațiile trebuie să includă în special:

                  (a)

                  Consumul de putere al televizorului în diverse moduri: on (pornit), off (oprit), standby pasiv (veghe), inclusiv informații privind economiile de energie ce pot fi realizate în aceste moduri.

                  (b)

                  Consumul mediu anual de energie al televizorului, exprimat în kWh, calculat pe baza modului on (pornit), în stare de funcționare timp de 4 ore pe zi și 365 de zile pe an.

                  (c)

                  Informații referitoare la faptul că, prin eficiența energetică, se reduce consumul de energie și, prin urmare, se realizează economii pe plan financiar, deoarece facturile de electricitate sunt mai mici.

                  (d)

                  Următoarele indicații cu privire la modul în care se poate reduce consumul de putere atunci când nimeni nu se uită la televizor:

                              —

                              deconectarea televizorului de la rețeaua electrică sau scoaterea din priză reduce la zero consumul de energie al tuturor televizoarelor. Această metodă se recomandă în cazul neutilizării aparatului o perioadă mai mare de timp, cum ar fi pe durata concediilor;

                              —

                              utilizarea comutatorului de deconectare aduce consumul de energie aproape de zero (dacă televizorul este prevăzut cu un astfel de comutator);

                              —

                              punerea televizorului în modul standby reduce consumul de energie, însă acesta va absorbi o anumită putere;

                              —

                              reducerea luminozității ecranului duce la reducerea consumului de energie.

                  (e)

                  Poziția comutatorului de deconectare (dacă televizorul este prevăzut cu un astfel de comutator).

                  (f)

                  Informații privind atelierele de reparații, denumirea acestora și personalul calificat, inclusiv detalii de contact, după caz.

                  (g)

                  Instrucțiuni privind finalul ciclului de viață pentru eliminarea adecvată a televizorului, respectiv aducerea acestuia la un centru specializat de reciclare sau la un magazin de electrocasnice, în sistem „take back”, în conformitate cu Directiva 2002/96/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4).

                  (h)

                  Informația conform căreia produsul a obținut eticheta „floarea” (etichetă ecologică a UE), însoțită de o explicație succintă a acestei etichete și de mențiunea că mai multe informații privind eticheta ecologică sunt disponibile pe pagina web http://www.ecolabel.eu.

         Evaluare și verificare: Solicitantul trebuie să declare că produsul este în conformitate cu aceste cerințe și să pună la dispoziția organismului competent care evaluează solicitarea un exemplar din manualul de utilizare.
      7.   Informații care figurează pe eticheta ecologică
      Caseta 2 de pe eticheta ecologică include următorul text:

                  —

                  Eficiență energetică ridicată;

                  —

                  Emisii reduse de CO2;

                  —

                  Proiectat să faciliteze repararea și reciclarea.

         Evaluare și verificare: Solicitantul trebuie să declare că produsul este în conformitate cu această cerință și să pună la dispoziția organismului competent o copie a etichetei ecologice, astfel cum apare aceasta pe ambalaj și/sau pe produs și/sau în documentația însoțitoare.

         (1)  Dimensiunea ecranului: Este suprafața ecranului în dm2. Este egală cu [dimensiunea ecranului × dimensiunea ecranului × 0,480] pentru un ecran standard (format al imaginii 4:3) și cu [dimensiunea ecranului × dimensiunea ecranului × 0,427] pentru un ecran lat (format al imaginii 16:9).

         (2)  JO L 396, 30.12.2006, p. 850.

         (3)  JO L 37, 13.2.2003, p. 19.

         (4)  JO L 37, 13.2.2003, p. 24.


title: Decizia 2013/34/PESC a Consiliului din 17 ianuarie 2013 privind o misiune militară a Uniunii Europene pentru a contribui la instruirea forțelor armate maliene (EUTM Mali)

text:
               18.1.2013

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 14/19

         DECIZIA 2013/34/PESC A CONSILIULUI
   din 17 ianuarie 2013
   privind o misiune militară a Uniunii Europene pentru a contribui la instruirea forțelor armate maliene (EUTM Mali)
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 42 alineatul (4) și articolul 43 alineatul (2),
   având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,
   întrucât:

               (1)

               La 23 iulie 2012, Consiliul a recunoscut că schimbările dramatice din Mali necesită o revizuire a acțiunilor pe care Uniunea ar trebui să le întreprindă cu scopul de a restabili guvernarea democratică și statul de drept pe întreg teritoriul Mali. Consiliul a solicitat Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (ÎR) și Comisiei să facă propuneri concrete de acțiuni ale Uniunii într-o serie de domenii, pentru a se răspunde la situația în curs de schimbare.

               (2)

               Printr-o scrisoare din data de 18 septembrie 2012, Președintele Republicii Mali a solicitat sprijinul Uniunii în vederea restabilirii integrității teritoriale a Mali.

               (3)

               În Rezoluția 2071 (2012) privind situația din Mali, adoptată la 12 octombrie 2012, Consiliul de Securitate al Națiunilor Unite, exprimându-și profunda îngrijorare cu privire la consecințele instabilității din partea de nord a Mali asupra întregii regiuni extinse și subliniind nevoia de a se reacționa rapid pentru menținerea stabilității în întreaga regiune Sahel, a invitat partenerii internaționali, inclusiv Uniunea, să ofere asistență, expertiză, instruire și sprijin pentru consolidarea capacităților forțelor armate și de securitate maliene.

               (4)

               În concluziile sale din 15 octombrie 2012, Consiliul a solicitat, de asemenea, ca lucrările de planificare a unei eventuale misiuni militare în cadrul politicii de securitate și apărare comune (PSAC) să continue și să fie aprofundate de urgență în special prin elaborarea unui concept de gestionare a crizelor referitor la reorganizarea și la instruirea forțelor de apărare din Mali, ținând seama de condițiile necesare pentru ca o eventuală misiune să fie eficace, inclusiv susținerea deplină a autorităților din Mali, precum și definirea unei strategii de ieșire.

               (5)

               În concluziile sale din 19 noiembrie 2012, Consiliul a salutat prezentarea de către ÎR a proiectului de concept de gestionare a crizei și a solicitat grupurilor competente să procedeze de urgență la examinarea acestuia, pentru a permite aprobarea sa de către Consiliu în decembrie 2012.

               (6)

               La 10 decembrie 2012, Consiliul a aprobat un concept de gestionare a crizei privind o posibilă misiune militară PSAC de instruire în Mali. Consiliul a subliniat faptul că o misiune în Mali ar fi un element esențial în cadrul abordării cuprinzătoare a Uniunii, astfel cum a fost elaborată în Strategia pentru securitate și dezvoltare în regiunea Sahel.

               (7)

               Printr-o scrisoare din 24 decembrie 2012, președintele Republicii Mali a adresat o scrisoare de invitație către ÎR, salutând desfășurarea unei misiuni militare UE de instruire în Mali.

               (8)

               Comitetul politic și de securitate (COPS) ar trebui să exercite, sub responsabilitatea Consiliului și a ÎR, controlul politic asupra misiunii militare a Uniunii, să-i asigure orientarea strategică și să ia deciziile relevante în conformitate cu articolul 38 paragraful al treilea din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE).

               (9)

               Este necesar să se negocieze și să se încheie acorduri internaționale referitoare la statutul unităților și personalului UE și la participarea statelor terțe la misiunile Uniunii.

               (10)

               Cheltuielile operaționale aferente prezentei decizii, care au implicații militare sau de apărare, ar trebui să fie suportate de statele membre în temeiul articolului 41 alineatul (2) din TUE și în conformitate cu Decizia 2011/871/PESC a Consiliului din 19 decembrie 2011 de instituire a unui mecanism de gestionare a finanțării costurilor comune ale operațiilor Uniunii Europene care au implicații militare sau de apărare (Athena) (1).

               (11)

               În conformitate cu articolul 5 din protocolul privind poziția Danemarcei, anexat la TUE și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), Danemarca nu participă la elaborarea și la punerea în aplicare a deciziilor și acțiunilor Uniunii care au implicații în domeniul apărării. Danemarca nu participă la punerea în aplicare a prezentei decizii și nu contribuie, prin urmare, la finanțarea acestei misiuni,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Misiunea
   (1)   Uniunea desfășoară o misiune militară de instruire (EUTM Mali), pentru a oferi, în partea de sud a Mali, consiliere militară și de instruire forțelor armate maliene (FAM) care operează sub controlul autorităților civile legitime, cu scopul de a contribui la restabilirea capacității lor militare, astfel încât acestea să poată desfășura operații militare menite să restabilească integritatea teritorială a Mali și să reducă pericolul reprezentat de grupările teroriste. EUTM Mali nu se implică în operații de luptă.
   (2)   Obiectivul EUTM Mali este de a răspunde nevoilor operaționale ale FAM prin furnizarea de:

               (a)

               sprijin în domeniul instruirii, în beneficiul capabilităților FAM;

               (b)

               instruire și consiliere în ceea ce privește lanțul logistic, comanda și controlul, precum și resursele umane, precum și instruire în domeniul dreptului internațional umanitar, protecției civililor și drepturilor omului.

         (3)   EUTM Mali acționează în vederea consolidării condițiilor pentru un control politic din partea autorităților civile legitime asupra FAM.
   (4)   Activitățile EUTM Mali se desfășoară în strânsă coordonare cu alți actori implicați în sprijinul FAM, în special cu Organizația Națiunilor Unite (ONU) și Comunitatea Economică a Statelor din Africa de Vest (CEDEAO).
   Articolul 2
   Numirea comandantului misiunii UE
   (1)   Generalul de brigadă François LECOINTRE este numit comandantul misiunii UE.
   (2)   Comandantul misiunii UE îndeplinește funcțiile de comandant de operațiuni al UE și de comandant al forței UE.
   Articolul 3
   Desemnarea comandamentului misiunii
   (1)   Comandamentul misiunii EUTM Mali este amplasat în Mali. Acesta va îndeplini atât funcțiile de comandament al operațiilor, cât și pe cele de comandament al forțelor.
   (2)   Comandamentul misiunii include o celulă de sprijin la Bruxelles.
   Articolul 4
   Planificarea și lansarea EUTM Mali
   Decizia privind lansarea EUTM Mali se adoptă de către Consiliu în urma aprobării planului de misiune și a regulilor de angajare.
   Articolul 5
   Controlul politic și conducerea strategică
   (1)   Sub responsabilitatea Consiliului și a ÎR, COPS exercită controlul politic și conducerea strategică a EUTM Mali. Consiliul autorizează COPS să ia deciziile corespunzătoare, în conformitate cu articolul 38 din TUE. Această autorizare se referă în special la competențele necesare pentru modificarea documentelor de planificare, inclusiv a planului misiunii, precum și a lanțului de comandă. Autorizarea se referă, de asemenea, la competențele necesare pentru luarea de decizii privind numirea comandanților ulteriori ai misiunii UE. Competențele decizionale cu privire la obiectivele și încetarea EUTM Mali rămân în continuare în sarcina Consiliului.
   (2)   COPS raportează periodic Consiliului.
   (3)   COPS primește periodic rapoarte din partea președintelui Comitetului Militar al UE (EUMC) în ceea ce privește desfășurarea EUTM Mali. COPS îl poate invita pe comandantul misiunii UE la reuniunile sale, după caz.
   Articolul 6
   Conducerea militară
   (1)   EUMC supraveghează buna executare a EUTM Mali desfășurate sub responsabilitatea comandantului misiunii UE.
   (2)   EUMC primește periodic rapoarte de la comandantul misiunii UE. Acesta îl poate invita pe comandantul misiunii UE la reuniunile sale, după caz.
   (3)   Președintele EUMC acționează ca punct principal de contact pentru comandantul misiunii UE.
   Articolul 7
   Coerența răspunsului Uniunii și coordonare
   (1)   ÎR asigură punerea în aplicare a prezentei decizii, precum și coerența acesteia cu acțiunea externă a UE în general, inclusiv cu programele de dezvoltare ale Uniunii.
   (2)   Fără a se aduce atingere lanțului de comandă, comandantul misiunii UE primește orientări politice la nivel local din partea șefului delegației Uniunii din Bamako, în strânsă coordonare cu coordonatorul UE pentru Sahel.
   (3)   EUTM Mali se coordonează cu misiunea PSAC a Uniunii în Niger (EUCAP SAHEL Niger) în vederea examinării posibilelor sinergii.
   (4)   EUTM Mali își coordonează activitățile cu activitățile bilaterale ale statelor membre în Mali, precum și cu alți actori internaționali din regiune, în special ONU, Uniunea Africană (UA), CEDEAO și actori bilaterali, inclusiv Statele Unite ale Americii și Canada, și cu actori regionali-cheie.
   Articolul 8
   Participarea statelor terțe
   (1)   Fără a aduce atingere autonomiei decizionale a Uniunii și cadrului instituțional unic al acesteia și în conformitate cu orientările relevante ale Consiliului European, statele terțe pot fi invitate să participe în cadrul EUTM Mali.
   (2)   Consiliul autorizează COPS să invite statele terțe să ofere contribuții și să adopte deciziile corespunzătoare privind acceptarea contribuțiilor propuse, la recomandarea comandantului misiunii UE și a EUMC.
   (3)   Modalitățile detaliate privind participarea statelor terțe fac obiectul unor acorduri încheiate în temeiul articolului 37 din TUE și în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 218 din TFUE. În cazul în care Uniunea și un stat terț au încheiat un acord prin care se instituie un cadru pentru participarea statului terț respectiv la misiuni ale Uniunii de gestionare a crizelor, dispozițiile respectivului acord se aplică în cadrul EUTM Mali.
   (4)   Statele terțe care aduc contribuții militare importante la EUTM Mali au aceleași drepturi și obligații în ceea ce privește gestionarea curentă a EUTM Mali ca și statele membre care participă la EUTM Mali.
   (5)   Consiliul autorizează COPS să adopte deciziile corespunzătoare cu privire la crearea unui comitet al țărilor contribuitoare, în cazul în care unele state terțe ar aduce contribuții militare importante.
   Articolul 9
   Statutul personalului plasat sub comanda UE
   Statutul unităților și personalului aflate sub comanda UE, incluzând privilegiile, imunitățile și alte garanții necesare îndeplinirii și bunei desfășurări a misiunii acestora, poate face obiectul unui acord încheiat în temeiul articolului 37 din TUE și în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 218 din TFUE.
   Articolul 10
   Dispoziții financiare
   (1)   Costurile comune ale EUTM Mali sunt gestionate în conformitate cu Decizia 2011/871/PESC.
   (2)   Suma de referință financiară pentru costurile comune ale EUTM Mali este de 12,3 milioane EUR. Procentajul sumei de referință menționate la articolul 25 alineatul (1) din Decizia 2011/871/PESC se stabilește la 50 %, iar procentajul privind angajamentele la care se face referire în articolul 32 alineatul (3) din Decizia 2011/871/PESC se stabilește la 70 %.
   Articolul 11
   Comunicarea de informații
   (1)   ÎR este autorizat să comunice statelor terțe asociate prezentei decizii, după caz și în conformitate cu nevoile EUTM Mali, informații ale UE clasificate generate în scopul EUTM Mali, în conformitate cu Decizia 2011/292/UE a Consiliului din 31 martie 2011 privind normele de securitate pentru protecția informațiilor UE clasificate (2):

               (a)

               până la nivelul prevăzut în acordurile aplicabile privind securitatea informațiilor, încheiate între Uniune și statul terț în cauză; sau

               (b)

               până la nivelul „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL” în alte cazuri.

         (2)   ÎR este, de asemenea, autorizat să comunice ONU și CEDEAO, în conformitate cu nevoile operaționale ale EUTM Mali, informații ale UE clasificate până la nivelul „RESTREINT UE/EU RESTRICTED” generate în scopul EUTM Mali, în conformitate cu Decizia 2011/292/UE. Între ÎR, autoritățile competente ale ONU și CEDEAO se încheie acorduri în acest sens.
   (3)   În cazul unei necesități operaționale specifice și imediate, ÎR este, de asemenea, autorizat să comunice statului-gazdă orice informații ale UE clasificate până la nivelul „RESTREINT UE/EU RESTRICTED” generate în scopul EUTM Mali, în conformitate cu Decizia 2011/292/UE. În acest scop, se elaborează acorduri între ÎR și autoritățile competente ale statului-gazdă.
   (4)   ÎR este autorizat să comunice statelor terțe asociate prezentei decizii orice documente ale UE neclasificate privind deliberările Consiliului referitoare la EUTM Mali și care intră sub incidența obligației de secret profesional, în temeiul articolului 6 alineatul (1) din Regulamentul de procedură al Consiliului (3).
   (5)   ÎR poate delega competențele menționate la alineatele (1)-(4), precum și capacitatea de a încheia acordurile menționate la alineatele (2) și (3), personalului Serviciului European de Acțiune Externă și/sau comandantului misiunii UE.
   Articolul 12
   Intrarea în vigoare și încheierea
   (1)   Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.
   (2)   Mandatul EUTM Mali se încheie la 15 luni după adoptarea deciziei Consiliului de lansare a EUTM Mali.
   (3)   Prezenta decizie se abrogă începând cu data închiderii comandamentului misiunii, în conformitate cu planurile aprobate pentru încheierea EUTM Mali și fără a aduce atingere procedurilor privind auditul și prezentarea situațiilor financiare ale EUTM Mali, prevăzute în Decizia 2011/871/PESC.

      Adoptată la Bruxelles, 17 ianuarie 2013.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         C. ASHTON

      (1)  JO L 343, 23.12.2011, p. 35.

      (2)  JO L 141, 27.5.2011, p. 17.

      (3)  Decizia 2009/937/UE a Consiliului din 1 decembrie 2009 de adoptare a regulamentului său de procedură (JO L 325, 11.12.2009, p. 35).


title: Parteneriatul pentru comunicarea privind Europa Decizia Parlamentului European din 9 octombrie 2008 referitoare la aprobarea declarației comune privind Parteneriatul pentru comunicarea privind Europa (2007/2222(ACI))#ANEXĂ PARTENERIATUL PENTRU COMUNICAREA PRIVIND EUROPA

text:
               15.1.2010

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               CE 9/65

         Joi, 9 octombrie 2008Parteneriatul pentru comunicarea privind Europa
   P6_TA(2008)0463
   Decizia Parlamentului European din 9 octombrie 2008 referitoare la aprobarea declarației comune privind Parteneriatul pentru comunicarea privind Europa (2007/2222(ACI))
   2010/C 9 E/11

      Parlamentul European,
   având în vedere articolul 255 din Tratatul CE,
   având în vedere Rezoluția sa din 13 martie 2002 referitoare la Comunicarea Comisiei privind un nou cadru de cooperare privind activități legate de politica de informare și comunicare a Uniunii Europene (1),
   având în vedere Rezoluția sa din 10 aprilie 2003 privind strategia de informare și comunicare pentru Uniunea Europeană (2),
   având în vedere Rezoluția sa din 12 mai 2005 privind aplicarea strategiei de informare și de comunicare a Uniunii Europene (3),
   având în vedere Rezoluția sa din 16 noiembrie 2006 referitoare la Cartea albă privind politica europeană de comunicare (4),
   având în vedere decizia Conferinței președinților din 25 septembrie 2008,
   având în vedere propunerea de declarație comună privind Parteneriatul pentru comunicarea privind Europa,
   având în vedere articolul 120 alineatul (1) și articolul 43 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,
   având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale (A6-0372/2008),

               A.

               întrucât comunicarea reprezintă un element important atât al democrației reprezentative, cât și al democrației participative;

               B.

               întrucât unul dintre punctele forte ale democrației UE este legat de structurile de comunicare de la nivel european, care leagă instituțiile cu cetățenii;

               C.

               întrucât experiența câștigată la alegerile și referendumurile europene care au avut loc în trecut sugerează că este mai probabilă participarea persoanelor care dețin informații și care sunt interesate de aspectele legate de UE, în vreme ce probabilitatea participării în rândul persoanelor mai puțin informate și interesate este mai mică; întrucât acest fapt a fost încă o dată confirmat de cercetările efectuate în urma referendumului din Irlanda;

               D.

               întrucât comunicarea privind Uniunea Europeană necesită un angajament politic al instituțiilor UE și al statelor membre la toate nivelurile,

               1.

               aprobă declarația comună despre parteneriatul pentru comunicarea privind Europa, anexată prezentei decizii, și hotărăște anexarea acestei declarații la Regulamentul său de procedură; solicită publicarea declarației în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

               2.

               încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie și anexa Consiliului și Comisiei.

      (1)  JO C 47 E, 27.2.2003, p. 400.

      (2)  JO C 64 E, 12.3.2004, p. 591.

      (3)  3 JO C 92 E, 20.4.2006, p. 403.

      (4)  JO C 314 E, 21.12.2006, p. 369.

      Joi, 9 octombrie 2008ANEXĂ
      PARTENERIATUL PENTRU COMUNICAREA PRIVIND EUROPA

         Obiective și principii

                  1.

                  Parlamentul European, Consiliul și Comisia Europeană acordă o importanță majoră îmbunătățirii comunicării cu privire la chestiuni legate de Uniunea Europeană pentru a permite cetățenilor europeni să își exercite dreptul de a participa la viața democratică a Uniunii, în cadrul căreia deciziile sunt luate în modul cel mai deschis posibil și cât mai aproape cu putință de cetățeni, respectând principiul pluralismului, al participării, al deschiderii și al transparenței.

                  2.

                  Cele trei instituții doresc să încurajeze convergența de opinii cu privire la prioritățile de comunicare ale Uniunii Europene în ansamblu, să promoveze valoarea adăugată a unei abordări europene a comunicării cu privire la chestiuni legate de Uniunea Europeană, să faciliteze schimburile de informații și de cele mai bune practici și să dezvolte sinergii între instituții atunci când se desfășoară activități de comunicare care țin de aceste priorități, precum și să faciliteze cooperarea între instituții și statele membre, după caz.

                  3.

                  Cele trei instituții recunosc necesitatea unui angajament politic al instituțiilor UE și al statelor membre, pentru a asigura comunicarea cu privire la Uniunea Europeană, precum și faptul că statelor membre le revine responsabilitatea de a comunica cu cetățenii în ceea ce privește UE.

                  4.

                  Cele trei instituții consideră că activitățile de informare și comunicare cu privire la chestiuni europene ar trebui să ofere tuturor accesul la informații corecte și diverse referitoare la Uniunea Europeană și ar trebui să permită cetățenilor exercitarea dreptului de a își exprima opiniile și de a participa activ la dezbaterile publice cu privire la chestiuni legate de Uniunea Europeană.

                  5.

                  Cele trei instituții promovează respectarea multilingvismului și a diversității culturale în cadrul punerii în aplicare a acțiunilor de informare și de comunicare.

                  6.

                  Cele trei instituții și-au asumat angajamentul din punct de vedere politic să îndeplinească obiectivele menționate anterior. Acestea încurajează celelalte instituții și organe ale UE să sprijine eforturile depuse și să contribuie, dacă doresc acest lucru, la această abordare.

         O abordare pe bază de parteneriat

                  7.

                  Cele trei instituții recunosc importanța abordării provocării legate de comunicarea pe teme privind UE în cadrul unui parteneriat între statele membre și instituțiile UE, pentru a asigura, la un nivel corespunzător, comunicarea eficientă cu publicul cel mai larg posibil și informarea obiectivă a acestuia.
                  Cele trei instituții doresc să dezvolte sinergii cu autoritățile naționale, regionale și locale, precum și cu reprezentanți ai societății civile.
                  În acest scop, cele trei instituții ar dori să promoveze o abordare bazată pe un parteneriat pragmatic.

                  8.

                  În această privință, acestea reamintesc rolul-cheie jucat de Grupul interinstituțional pentru informare (GII), în calitate de cadru la nivel înalt care permite instituțiilor să încurajeze dezbaterile politice referitoare la activitățile de informare și de comunicare cu privire la UE, pentru a promova sinergia și complementaritatea. În acest scop, GII, prezidat în comun de reprezentanți ai Parlamentului European, ai Consiliului și ai Comisiei Europene și cu participarea Comitetului Regiunilor și a Comitetului Economic și Social European în calitate de observatori, se reunește, în principiu, de două ori pe an.

         Un cadru pentru cooperare

      Cele trei instituții intenționează să coopereze având ca bază următoarele:

                  9.

                  Cele trei instituții vor identifica anual, în cadrul GII, un număr limitat de priorități comune de comunicare, respectând, în același timp, responsabilitatea individuală a fiecărei instituții UE și a fiecărui stat membru pentru propriile sale strategii și priorități de comunicare.

                  10.

                  Aceste priorități se vor baza pe prioritățile de comunicare identificate de instituțiile și organele UE în conformitate cu procedurile lor interne și vor completa, după caz, opiniile și eforturile strategice ale statelor membre în acest domeniu, luând în considerare așteptările cetățenilor.

                  11.

                  Cele trei instituții și statele membre vor lua măsuri pentru a promova sprijinul corespunzător pentru a asigura comunicarea privind prioritățile identificate.

                  12.

                  Serviciile responsabile de comunicare din statele membre și din instituțiile UE ar trebui să colaboreze strâns pentru a asigura punerea în aplicare cu succes a priorităților comune de comunicare, precum și a altor activități legate de comunicarea cu privire la UE, după caz pe baza unor acorduri administrative adecvate.

                  13.

                  Instituțiile și statele membre sunt invitate să efectueze un schimb de informații cu privire la alte activități de comunicare referitoare la UE, în special cu privire la activitățile sectoriale de comunicare avute în vedere de către instituții și organe, atunci când au drept rezultat campanii de informare în statele membre.

                  14.

                  Comisia este invitată să prezinte celorlalte instituții ale UE, la începutul fiecărui an, un raport cu privire la principalele progrese înregistrate în punerea în aplicare a priorităților comune de comunicare din anul precedent.

                  15.

                  Prezenta declarație politică a fost semnată la data de [data].


title: Decizia nr. 1098/2008/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2008 privind Anul European de Luptă împotriva Sărăciei și a Excluziunii Sociale (2010) (Text cu relevanță pentru SEE)

text:
               7.11.2008

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 298/20

      DECIZIA NR. 1098/2008/CE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

   din 22 octombrie 2008
   privind Anul European de Luptă împotriva Sărăciei și a Excluziunii Sociale (2010)
   (Text cu relevanță pentru SEE)
   PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 137 alineatul (2),
   având în vedere propunerea Comisiei,
   având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),
   având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),
   hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din tratat (3),
   întrucât:

               (1)

               Lupta împotriva sărăciei și a excluziunii sociale este unul dintre angajamentele principale ale Uniunii Europene și ale statelor membre.

               (2)

               Tratatul de la Amsterdam în 1997 a adăugat noi dispoziții privind lupta împotriva marginalizării sociale în cadrul domeniilor de activitate actuale reglementate de dispozițiile politicii sociale din Tratatul CE, în special articolele 136 și 137, și a prevăzut un nou cadru juridic și un nou temei juridic pentru o serie de noi angajamente politice în acest domeniu.

               (3)

               Consiliul European întrunit la Lisabona la 23 și 24 martie 2000 a recunoscut că amploarea înregistrată de sărăcie și de excluziunea socială este de neacceptat. Construirea unei Uniuni Europene care să se axeze mai mult pe incluziune a fost considerată astfel un element esențial pentru realizarea obiectivului strategic pe zece ani al Uniunii referitor la creșterea economică, locuri de muncă mai multe și mai bune și o mai mare coeziune socială.

               (4)

               Consiliul European de la Lisabona a invitat statele membre și Comisia să întreprindă demersurile necesare care să aibă „un impact decisiv asupra eradicării sărăciei” până în 2010. Prin urmare, Consiliul European de la Lisabona a convenit asupra adoptării unei metode deschise de coordonare (MDC) în acest domeniu.

               (5)

               Încă de la început, MDC pentru protecție socială și incluziune socială a reprezentat un instrument important pentru a susține acest angajament politic și pentru a întări capacitatea UE de a sprijini statele membre în eforturile lor pentru obținerea unei mai mari coeziuni sociale în Europa.

               (6)

               MDC contribuie la aprofundarea învățării reciproce și sporește conștientizarea naturii multidimensionale a excluziunii și a sărăciei. În acest fel, MDC creează condițiile propice pentru a produce un impact mai puternic în practică și pentru a asigura vizibilitatea pentru cetățenii europeni a atașamentului Uniunii față de valorile sociale.

               (7)

               În pofida acestor realizări, o parte semnificativă a populației continuă să se confrunte cu lipsuri sau cu un acces limitat și inegal la servicii sau este exclusă din societate. Raportul comun privind protecția socială și incluziunea socială pentru anul 2008 subliniază faptul că în Uniunea Europeană 78 de milioane de persoane sunt expuse riscului de sărăcie, dintre care 19 milioane sunt copii. În plus, diferența dintre femei și bărbați este de două puncte procentuale.

               (8)

               În plus, inegalitățile în ceea ce privește prosperitatea și sărăcia extremă sunt probleme din ce în ce mai îngrijorătoare pentru Uniune.

               (9)

               Pentru a se asigura coeziunea economică și socială, este necesară sprijinirea regiunilor defavorizate, a zonelor cu dezavantaje structurale permanente, a regiunilor ultraperiferice, a anumitor insule și a statelor membre insulare, precum și a zonelor afectate recent de dezindustrializare sau de reconversie industrială.

               (10)

               Excluziunea socială prejudiciază bunăstarea cetățenilor, afectând capacitatea acestora de a se exprima și de a participa în societate. Prin urmare, în cadrul Anului European de Luptă împotriva Sărăciei și a Excluziunii Sociale (denumit în continuare „anul european”), ar trebui să se confere o vizibilitate adecvată acestui aspect.

               (11)

               În Rezoluția sa din 15 noiembrie 2007 privind bilanțul realității sociale, Parlamentul European a subliniat că întărirea coeziunii sociale și eradicarea sărăciei și a excluziunii sociale trebuie să devină o prioritate politică pentru Uniunea Europeană.

               (12)

               Lupta împotriva sărăciei și a excluziunii sociale este continuată atât în interiorul UE, cât și în afara sa, în conformitate cu Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului ale ONU, la care au aderat Uniunea Europeană și statele membre.

               (13)

               Problema sărăciei și a excluziunii sociale prezintă forme extinse, complexe și multidimensionale. Acestea sunt legate de un mare număr de factori, cum ar fi venitul și standardele de viață, nevoia de oportunități de educație și de muncă decentă, sistemele eficace de protecție socială, accesul la locuință, accesul la servicii medicale de bună calitate și la alte servicii, precum și cetățenia activă. Prin urmare, ar trebui implicați actorii din toate domeniile politice relevante.

               (14)

               Prin urmare, prevenirea și lupta împotriva sărăciei necesită politici multidimensionale la nivel național, regional și local, care să asigure un echilibru între politicile economice și sociale, și strategii orientate către grupuri sau persoane aflate în situații deosebit de vulnerabile. Anul european ar putea contribui la stimularea unor asemenea politici multidimensionale, precum și la continuarea dezvoltării indicatorilor pertinenți.

               (15)

               Agenda socială 2005-2010, care completează și susține strategia de la Lisabona, are un rol esențial în promovarea dimensiunii sociale a creșterii economice și a participării active a cetățenilor în societate și pe piața muncii. Una dintre prioritățile agendei sociale este promovarea egalității de șanse pentru toți, ca vector pentru o solidaritate socială între generații, precum și crearea unei societăți fără sărăcie și mai favorabile incluziunii.

               (16)

               În cadrul planurilor naționale de acțiune privind incluziunea socială, mai multe state membre au subliniat riscul ridicat de sărăcie și/sau de excluziune cu care se confruntă anumite grupuri, inclusiv copiii, persoanele care au abandonat studiile de timpuriu, părinții singuri, familiile numeroase, familiile cu o singură sursă de venit, tinerii, în special femeile tinere, persoanele în vârstă, migranții și minoritățile etnice, persoanele cu handicap și însoțitorii acestora, persoanele fără adăpost, șomerii, în special șomerii pe termen lung, prizonierii, femeile și copiii care sunt victime ale violenței, precum și persoanele dependente de substanțe narcotice. Politicile și măsurile de sprijin naționale care vizează grupurile cele mai vulnerabile ar putea juca un rol important în combaterea sărăciei și a excluziunii sociale.

               (17)

               Încadrarea în muncă în condiții decente poate reduce semnificativ expunerea individului la riscul sărăciei. Cu toate acestea, încadrarea în muncă în sine nu reprezintă întotdeauna o condiție suficientă pentru a ieși din sărăcie, iar rata persoanelor expuse riscului sărăciei continuă să fie destul de ridicată chiar și pentru persoanele care sunt angajate. Sărăcia persoanelor încadrate în muncă este legată de salariile mici, de diferența de salarii între femei și bărbați, de pregătirea insuficientă, de oportunitățile de formare profesională limitate, de nevoia de a împăca viața profesională cu viața de familie, de locurile de muncă și condițiile de muncă precare și, de asemenea, de condițiile familiale dificile. Prin urmare, locurile de muncă de bună calitate și sprijinul social și economic sunt esențiale pentru a scoate persoanele din sărăcie.

               (18)

               Lipsa competențelor și a calificărilor de bază adaptate la nevoile în schimbare ale pieței forței de muncă reprezintă, de asemenea, o barieră majoră în calea incluziunii sociale. Există un risc tot mai mare de apariție a unor noi discrepanțe în societate între aceia care au acces la învățarea de-a lungul vieții, având astfel posibilitatea de a-și crește capacitatea de a fi încadrați în muncă și adaptabilitatea, precum și de a-și facilita dezvoltarea personală și de a deveni cetățeni activi, și aceia care rămân excluși și care se confruntă cu diverse forme de discriminare. Persoanele care nu posedă competențele adecvate se confruntă cu dificultăți mai mari în a pătrunde pe piața forței de muncă, în a găsi un loc de muncă de calitate, aceste persoane fiind mai expuse riscului de a petrece perioade îndelungate fără un loc de muncă și, dacă lucrează, este mai probabil să aibă locuri de muncă prost plătite.

               (19)

               Disponibilitatea și capacitatea de a folosi tehnologia informației și comunicării (TIC) devine din ce în ce mai mult o condiție esențială pentru incluziune. O declarație ministerială aprobată la data de 11 iunie 2006 la Riga solicită crearea unei societăți informaționale pentru toți.

               (20)

               Cheia pentru succesul acțiunii comunitare de luptă împotriva sărăciei și a excluziunii sociale este măsura în care se va bucura de o largă susținere din partea populației și din partea clasei politice. De asemenea, punerea în aplicare efectivă a legislației UE privind egalitatea de șanse și nediscriminarea sprijină, de asemenea, obiectivele anului european. Prin urmare, anul european ar trebui să acționeze ca un catalizator pentru sensibilizarea și impulsionarea publicului și pentru realizarea schimbului de bune practici între statele membre, autoritățile locale și regionale și organizațiile internaționale implicate în lupta împotriva sărăciei. Acesta ar trebui, de asemenea, să contribuie la concentrarea atenției politice și la mobilizarea tuturor părților interesate implicate pentru a asigura evoluția și consolidarea MDC în ceea ce privește protecția și incluziunea socială, precum și pentru promovarea de noi acțiuni și inițiative la nivel comunitar și național în domeniul respectiv, în colaborare cu persoanele afectate de sărăcie și cu reprezentanții acestora.

               (21)

               Anul european ar trebui să stimuleze politicile de incluziune activă, acestea fiind un mijloc de a preveni sărăcia și excluziunea socială și ar trebui să promoveze cele mai bune practici în acest domeniu în cadrul MDC.

               (22)

               Gradele diferite de progres înregistrate la nivel național, diferitele contexte socioeconomice și culturale naționale, precum și sensibilitățile naționale, impun ca o parte considerabilă a activităților din cadrul anului european să fie descentralizate la nivel național, printr-un sistem de gestiune centralizat indirect, în conformitate cu procedurile prevăzute la articolul 54 alineatul (2) litera (c) din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (4) și în Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2342/2002 al Comisiei din 23 decembrie 2002 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (5).

               (23)

               Cu toate acestea, definirea priorităților politice la nivel național ar trebui monitorizată de Comisie pentru a garanta coerența cu obiectivele strategice convenite pentru anul european, precum și cu obiectivele comune stabilite pentru MDC.

               (24)

               Coordonarea eficientă între toți partenerii implicați de la nivel comunitar, național, regional și local este o condiție esențială pentru asigurarea eficacității anului european. Partenerii locali și regionali au de jucat un rol deosebit în domeniul promovării intereselor persoanelor aflate în situație de sărăcie sau de excluziune socială.

               (25)

               Participarea la anul european ar trebui să fie deschisă statelor membre, statelor din cadrul Asociației Europene a Liberului Schimb (AELS) care sunt părți la Acordul privind Spațiul Economic European (SEE), în conformitate cu dispozițiile acordului respectiv, țărilor candidate care beneficiază de o strategie de preaderare și țărilor din Balcanii de Vest, în conformitate cu condițiile definite în acordurile respective, precum și țărilor care intră sub incidența politicii europene de vecinătate (PEV), în conformitate cu dispozițiile Documentului strategic din mai 2004 și cu planurile de acțiune naționale.

               (26)

               Anul european poate contribui la îmbunătățirea coordonării între programele și inițiativele existente la nivel comunitar privind lupta împotriva sărăciei și a excluziunii sociale, inclusiv MDC pentru protecție socială și incluziune socială.

               (27)

               Ar trebui asigurată coerența și complementaritatea cu alte acțiuni comunitare, în special cu programul PROGRESS, fondurile structurale și Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR), cu acțiuni de combatere a discriminării și de promovare a egalității între femei și bărbați și a drepturilor fundamentale, precum și cu acțiuni în domeniul educației și al formării, al culturii și al dialogului intercultural, al tineretului, al cetățeniei, al imigrării și al azilului, precum și al cercetării.

               (28)

               Anul european ar trebui să continue promovarea celor mai bune practici rezultate din organizarea anterioară a anului european, inclusiv Anul European al Egalității de Șanse pentru Toți (2007) și Anul European al Dialogului Intercultural (2008).

               (29)

               Prezenta decizie stabilește un pachet financiar pe întreaga durată a programului, care constituie referința principală pentru autoritatea bugetară, în sensul punctului 37 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (6).

               (30)

               Măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentei decizii ar trebui să fie adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (7).

               (31)

               Deoarece obiectivele prezentei decizii nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre, în special din cauza necesității de parteneriate multilaterale, a schimbului transnațional de informații și a difuzării bunelor practici la scară comunitară, și, având în vedere amploarea acțiunii, pot fi realizate mai bine la nivelul Comunității, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat la respectivul articol, prezenta decizie nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestor obiective,

         DECID:
   Articolul 1
   Anul european
   Pentru a susține acțiunea comunitară de luptă împotriva excluziunii sociale, anul 2010 este desemnat „Anul European de Luptă împotriva Sărăciei și a Excluziunii sociale” (denumit în continuare: „anul european”).
   Articolul 2
   Obiective și principii directoare
   (1)   Obiectivele și principiile directoare ale anului european sunt următoarele:

               (a)

               recunoașterea drepturilor – recunoașterea dreptului fundamental al persoanelor care se confruntă cu sărăcia și cu excluziunea socială de a duce o viață demnă și de a participa activ în societate. Anul european va spori sensibilizarea publicului în ceea ce privește situația în care se află persoanele care se confruntă cu sărăcia, în special grupurile sau persoanele aflate în situații vulnerabile, și va contribui la promovarea accesului real al acestora la drepturile sociale, economice și culturale, precum și la resurse suficiente și servicii de calitate. Anul european va contribui, de asemenea, la combaterea stereotipurilor și a stigmatizării;

               (b)

               responsabilitate comună și participare – creșterea implicării publicului la politicile și acțiunile de incluziune socială, punându-se accentul atât pe responsabilitatea colectivă, cât și pe cea individuală în lupta contra sărăciei și excluziunii sociale, precum și pe importanța promovării și a sprijinirii activităților voluntare. Anul european va promova implicarea actorilor din sectoarele public și privat, inter alia, prin intermediul unor parteneriate proactive. Anul european va promova conștientizarea și angajamentul și va crea posibilități pentru toți cetățenii de a-și aduce contribuția în această privință, în special pentru cei care s-au confruntat în mod direct sau indirect cu sărăcia;

               (c)

               coeziune – promovarea unei mai mari coeziuni în societate prin sporirea sensibilizării publicului cu privire la beneficiile generale aduse de o societate în care sărăcia este eradicată, repartizarea echitabilă este susținută și nimeni nu este marginalizat. Anul european va favoriza o societate care susține și dezvoltă calitatea vieții, inclusiv calitatea competențelor și a ocupării forței de muncă, bunăstarea socială, inclusiv bunăstarea copiilor, și egalitatea de șanse pentru toți. De asemenea, anul european va asigura o dezvoltare durabilă și solidaritatea între și în interiorul generațiilor, precum și o coerență politică cu acțiunile întreprinse de UE în întreaga lume;

               (d)

               angajament și acțiune concretă – reafirmarea puternicului angajament politic asumat de UE și de statele membre pentru a asigura un impact decisiv asupra eradicării sărăciei și a excluziunii sociale și promovarea acestui angajament și a acțiunilor la toate nivelurile de guvernare. Pe baza realizărilor și a potențialului MDC pentru protecție socială și incluziune socială, anul european va întări angajamentul politic concentrând atenția politică și mobilizând toate părțile interesate în vederea prevenirii și a combaterii sărăciei și a excluziunii sociale și va da un impuls suplimentar acțiunilor statelor membre și ale Uniunii Europene în acest domeniu.

         (2)   La punerea în aplicare a acestor obiective, Comunitatea și statele membre iau în considerare prioritățile enumerate în partea IV din anexă.
   Articolul 3
   Conținutul acțiunilor
   (1)   Acțiunile concepute la nivel comunitar și național pentru a realiza obiectivele stabilite la articolul 2 pot cuprinde, în special, următoarele:

               (a)

               reuniuni și evenimente;

               (b)

               campanii de informare, de promovare și de educare;

               (c)

               sondaje și studii la nivel comunitar sau național, bazate pe colectarea de date defalcate pe sexe, atunci când este necesar.

         (2)   Detaliile acțiunilor menționate la alineatul (1) sunt stabilite în anexă.
   (3)   Toate acțiunile care se adresează unui public mai larg trebuie să fie ușor accesibile tuturor, inclusiv persoanelor care se confruntă cu sărăcia și persoanelor cu handicap.
   Articolul 4
   Integrarea principiului egalității între femei și bărbați
   Anul european ține seama de riscurile și de dimensiunile diferite ale sărăciei și ale excluziunii sociale cu care se confruntă femeile și bărbații. Comunitatea și statele membre iau în considerare integrarea principiului egalității între femei și bărbați în cadrul punerii în aplicare a anului european.
   Articolul 5
   Cooperarea și punerea în aplicare la nivel comunitar
   (1)   Măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentei decizii se adoptă în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 7 alineatul (2).
   (2)   Comisia se asigură că acțiunile comunitare reglementate de prezenta decizie sunt puse în aplicare în conformitate cu anexa.
   (3)   În special, Comisia ia măsurile necesare pentru a asigura coerența și complementaritatea acțiunilor și a inițiativelor comunitare menționate la articolul 10, în vederea atingerii obiectivelor enunțate la articolul 2.
   (4)   Comisia procedează cu regularitate la un schimb de opinii cu părțile interesate, inclusiv cu cele care lucrează cu persoane care trăiesc în sărăcie, în special la nivel comunitar, cu privire la pregătirea, punerea în aplicare, urmărirea și evaluarea anului european. Comisia pune la dispoziția publicului toate informațiile relevante.
   (5)   Comisia asigură implicarea aprofundată a Comitetului pentru protecție socială în cadrul pregătirii și al punerii în aplicare a acțiunilor din cadrul anului european și, atunci când este necesar, informează sau implică celelalte comitete relevante.
   (6)   Comisia cooperează, după caz, cu celelalte instituții, organisme, oficii și agenții ale Uniunii Europene.
   Articolul 6
   Cooperarea și punerea în aplicare la nivel național
   (1)   Fiecare stat membru desemnează un „organism național de punere în aplicare” responsabil cu organizarea participării sale la anul european și care asigură coordonarea la nivel național. Acest organism răspunde pentru definirea programului național și a priorităților naționale pentru anul european, precum și pentru selectarea acțiunilor propuse pentru finanțare comunitară. Strategia și prioritățile naționale pentru anul european sunt stabilite în conformitate cu obiectivele enumerate la articolul 2.
   (2)   Procedura de acordare a fondurilor comunitare pentru acțiuni la nivel național este stabilită în partea II a anexei.
   (3)   În cadrul executării sarcinilor care îi revin, în special în cadrul elaborării programului național și ori de câte ori este oportun pe parcursul punerii în aplicare a acțiunilor din cadrul anului european, organismul național de punere în aplicare se consultă și cooperează îndeaproape cu o gamă largă de părți interesate, inclusiv organizații ale societății civile și organizații care apără sau reprezintă interesele persoanelor care se confruntă cu sărăcia și cu excluziunea socială, parteneri sociali, precum și autorități regionale și locale.
   Articolul 7
   Comitetul
   (1)   Comisia este asistată de un comitet (denumit în continuare „comitetul”).
   (2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolele 3 și 7 din Decizia 1999/468/CE, având în vedere dispozițiile articolului 8 din respectiva decizie.
   (3)   Reprezentantul fiecărui stat membru în cadrul comitetului este desemnat, după caz, din cadrul organismului național de punere în aplicare, menționat la articolul 6 alineatul (1).
   Articolul 8
   Dispoziții financiare
   (1)   Acțiunile la nivel comunitar prevăzute în partea I din anexă pot fi subvenționate în proporție de până la 80 % sau pot face obiectul unui contract de achiziții publice finanțat de la bugetul general al Uniunii Europene.
   (2)   Acțiunile naționale, regionale sau locale pot fi cofinanțate de la bugetul general al Uniunii Europene, în proporție de maximum 50 % din costurile eligibile totale ale acțiunilor în conformitate cu procedura prevăzută în partea II din anexă.
   Articolul 9
   Procedura de depunere și de selecție a cererilor
   (1)   Deciziile cu privire la finanțarea acțiunilor în temeiul articolului 8 alineatul (1) se adoptă de Comisie în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 7 alineatul (2).
   (2)   Cererile de asistență financiară pentru acțiunile prevăzute la articolul 8 alineatul (2) se înaintează Comisiei de către organismele naționale de punere în aplicare în conformitate cu procedura prevăzută în partea II din anexă.
   Articolul 10
   Coerență și complementaritate
   (1)   Comisia și țările participante se asigură că există coerență între măsurile prevăzute de prezenta decizie și alte acțiuni și inițiative comunitare, naționale, regionale și locale.
   (2)   Comisia și țările participante se asigură, de asemenea, că anul european completează pe deplin inițiativele și resursele comunitare, naționale, regionale și locale existente, atunci când acestea pot contribui la îndeplinirea obiectivelor anului european.
   Articolul 11
   Țările participante
   Participarea la anul european este deschisă:

               (a)

               statelor membre;

               (b)

               țărilor candidate care beneficiază de o strategie de preaderare, în conformitate cu principiile generale, cu condițiile și modalitățile generale de participare a acestor țări la programele comunitare stabilite prin acordul-cadru și prin deciziile consiliilor de asociere;

               (c)

               țărilor din Balcanii de Vest, în conformitate cu aranjamentele stabilite cu aceste țări, în temeiul acordurilor-cadru privind principiile generale ale participării lor la programele comunitare;

               (d)

               statelor AELS care sunt părți la Acordul SEE, în conformitate cu dispozițiile acordului respectiv;

               (e)

               țărilor partenere ale PEV, în conformitate cu principiile generale și cu condițiile și modalitățile generale de participare a acestor țări la programele comunitare stabilite în Documentul strategic din mai 2004 și în planurile de acțiune națională. Orice sprijin financiar comunitar pentru acțiunile din țările partenere PEV este reglementat, în acest context, prin instrumentul PEV, în conformitate cu prioritățile și procedurile stabilite cu privire la cooperarea generală cu țările respective.

         Articolul 12
   Bugetul
   (1)   Pachetul financiar pentru punerea în aplicare a acțiunilor menționate în prezenta decizie pentru perioada 1 ianuarie 2009-31 decembrie 2010 este de 17 000 000 EUR, din care 6 500 000 EUR pentru perioada de până la 31 decembrie 2009.
   (2)   Creditele anuale sunt aprobate de autoritatea bugetară în limitele Cadrului financiar 2007-2013.
   Articolul 13
   Cooperarea internațională
   În contextul anului european, Comisia poate colabora cu organizații internaționale relevante, în special cu Consiliul Europei, Organizația Internațională a Muncii și Organizația Națiunilor Unite.
   Articolul 14
   Protecția intereselor financiare ale Comunității
   Comisia se asigură că, la punerea în aplicare a acțiunilor finanțate în temeiul prezentei decizii, interesele financiare ale Comunității sunt protejate prin aplicarea unor măsuri preventive împotriva fraudei, a corupției și a oricăror alte activități ilegale, prin controale eficiente și prin recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit și, în cazul descoperirii unor nereguli, prin aplicarea unor sancțiuni eficiente, proporționale și descurajante, în conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2988/95 al Consiliului din 18 decembrie 1995 privind protecția intereselor financiare ale Comunităților Europene (8), cu Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului din 11 noiembrie 1996 privind controalele și inspecțiile la fața locului efectuate de Comisie în scopul protejării intereselor financiare ale Comunităților Europene împotriva fraudei și a altor abateri (9) și cu Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 mai 1999 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) (10).
   Articolul 15
   Monitorizare și evaluare
   (1)   Până la 31 decembrie 2011, Comisia prezintă un raport Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor cu privire la punerea în aplicare, rezultatele și evaluarea globală a acțiunilor prevăzute în prezenta decizie.
   (2)   Raportul furnizează, de asemenea, informații cu privire la modul în care principiul egalității între bărbați și femei a fost integrat în activitățile anului european și la felul în care anul european a venit în sprijinul grupurilor sau al persoanelor aflate în situații vulnerabile.
   Articolul 16
   Intrarea în vigoare
   Prezenta decizie intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Adoptată la Strasbourg, 22 octombrie 2008.

            Pentru Parlamentul European

            Președintele

         H.-G. PÖTTERING

            Pentru Consiliu

            Președintele

         J.-P. JOUYET

      (1)  JO C 224, 30.8.2008, p. 106.

      (2)  Avizul din 18 iunie 2008 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

      (3)  Avizul Parlamentului European din 17 iunie 2008 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial) și Decizia Consiliului din 2 octombrie 2008.

      (4)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

      (5)  JO L 357, 31.12.2002, p. 1.

      (6)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

      (7)  JO L 184, 17.7.1999, p. 23.

      (8)  JO L 312, 23.12.1995, p. 1.

      (9)  JO L 292, 15.11.1996, p. 2.

      (10)  JO L 136, 31.5.1999, p. 1.

      ANEXĂ
      Detalii privind acțiunile menționate la articolul 3 din prezenta decizie
      I.   ACȚIUNI LA NIVEL COMUNITAR
      1.   Reuniuni și evenimente
      Organizarea de reuniuni și evenimente la nivel comunitar, având ca scop sensibilizarea în privința subiectelor abordate de anul european și în privința sărăciei și a excluziunii sociale, precum și punerea la dispoziție a unui forum pentru schimburile de idei. Aceste acțiuni vor reuni părțile interesate și vor fi planificate cu participarea persoanelor care se confruntă cu sărăcia și cu organizații ale societății civile care le reprezintă. Aceste reuniuni și evenimente vor facilita dezvoltarea de măsuri și practici de emancipare socială pentru toți și vor ajuta la abordarea deficiențelor politicii, precum și la sensibilizarea actorilor și a instituțiilor relevante cu privire la dimensiunile multiple ale sărăciei și excluziunii sociale (în special în rândul femeilor și al copiilor), inclusiv factori precum accesul la locuri de muncă, locuințe, protecție socială, sprijin familial, servicii sociale și medicale.
      2.   Campanii de informare și de promovare implicând următoarele aspecte:

                  —

                  organizarea de diferite inițiative de solidaritate pentru combaterea sărăciei și promovarea incluziunii sociale, pentru a le permite tuturor cetățenilor să contribuie direct sau prin organizațiile care îi reprezintă, chiar și cu contribuții modeste și în orice mod. Campaniile mediatice la nivel comunitar și național pot susține operațiunile de strângere de fonduri desfășurate în cadrul anului european;

                  —

                  crearea unui logo, disponibil în diverse formate, și a unor slogane pentru anul european, care vor fi utilizate în toate acțiunile legate de anul european;

                  —

                  o campanie de informare la nivel comunitar cu poziționare la nivel național și local, bazată atât pe canalele de comunicare tradiționale, cât și pe cele noi și pe noile tehnologii;

                  —

                  elaborarea unor mijloace de comunicare și media care să fie disponibile pe întreg teritoriul comunitar pentru a stimula interesul publicului;

                  —

                  măsuri și inițiative adecvate în vederea furnizării de informații, a prezentării publice a rezultatelor și a îmbunătățirii vizibilității programelor, a acțiunilor și a inițiativelor comunitare care să contribuie la obiectivele anului european;

                  —

                  inițiativele adecvate luate de instituțiile de învățământ, organizațiile neguvernamentale și asociațiile caritabile, la nivel comunitar și național, pentru a difuza informații referitoare la anul european și la măsurile de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale;

                  —

                  organizarea de concursuri europene care să evidențieze realizările și experiențele acumulate pe teme legate de anul european;

                  —

                  o legătură strânsă cu organizațiile și sectoarele care nu se ocupă în mod obișnuit cu problemele referitoare la sărăcie și la excluziune socială (de exemplu, sportul, arta), inclusiv prin utilizarea mărturiilor și a unor „ambasadori”;

                  —

                  crearea unei pagini de internet de informare pe site-ul Europa.

            3.   Alte acțiuni

                  —

                  Sondaje și studii la nivel comunitar, bazate pe culegerea de informații diferențiate în funcție de gen, după caz, destinate evaluării și informării privind pregătirea, eficiența și impactul imediat și pe termen lung al anului european. În vederea facilitării identificării unor soluții inovatoare, unul dintre aceste sondaje va testa, de asemenea, opinia publică cu privire la politica pentru prevenirea și lupta împotriva sărăciei și a excluziunii sociale, inclusiv, dacă este cazul, sistemele de protecție socială, precum și cu privire la rolul pe care Uniunea l-ar putea juca în lupta împotriva sărăciei și a excluziunii sociale. Respectiva anchetă va fi realizată în 2009, astfel încât rezultatele sale să poată fi prezentate în deschiderea conferinței privind anul european.

                  —

                  Promovarea studiilor cu privire la relația dintre sărăcia extremă și drepturile fundamentale.

                  —

                  Cooperarea cu sectorul privat, cu organismele de radiodifuziune și cu alte mijloace de informare, în calitate de parteneri în difuzarea informațiilor privind anul european, precum și în cadrul acțiunilor având ca scop un dialog pe termen lung pe teme sociale.

                  —

                  Asistență tehnică în vederea facilitării transferului de cunoștințe.

                  —

                  Un raport de evaluare privind eficiența și impactul anului european.

            S-ar putea stabili legături specifice prin organizarea unor evenimente la nivel european și internațional, în special prin crearea de sinergii între anul european și activitățile desfășurate cu ocazia Zilei internaționale anuale pentru eradicarea sărăciei, organizată în fiecare an la 17 octombrie de către Organizația Națiunilor Unite.
      Comisia poate recurge la asistența tehnică și/sau administrativă, în interesul reciproc al Comisiei și al țărilor participante, de exemplu prin finanțarea unei expertize externe pe o temă dată.
      4.   Finanțarea
      Sub rezerva dispozițiilor articolelor 8 și 12 din prezenta decizie, finanțarea poate lua următoarele forme:

                  —

                  achiziții de bunuri și servicii, în special în domeniul comunicațiilor, prin intermediul cererilor de ofertă;

                  —

                  achiziții de servicii de consultanță, prin intermediul cererilor de ofertă;

                  —

                  subvenții alocate pentru a acoperi cheltuielile cu evenimentele speciale organizate la nivel comunitar, pentru a atrage atenția și a crește interesul pentru anul european. O astfel de finanțare nu poate să depășească 80 % din cheltuielile totale angajate de beneficiar.

            II.   COFINANȚAREA ACȚIUNILOR LA NIVEL NAȚIONAL
      Aceste acțiuni ar trebui să țină seama de necesitatea de a oferi posibilități de finanțare care asigură accesul organizațiilor „de pe teren” și al proiectelor care implică cele mai marginalizate grupuri.
      1.   Acțiuni la nivel național, regional și local se pot califica pentru obținerea unei finanțări de la bugetul comunitar, finanțare care poate atinge cel mult 50 % din costurile totale eligibile pentru fiecare țară participantă. Cofinanțarea la nivel național ar trebui să completeze finanțarea comunitară cu cel puțin 50 % din surse publice sau private. La selectarea acțiunilor, organismele naționale de punere în aplicare vor avea libertatea de a decide dacă este cazul și la ce nivel se solicită cofinanțarea de la organizația responsabilă cu punerea în aplicare a acțiunilor individuale.
      2.   După adoptarea prezentei decizii, Comisia va pregăti un document-cadru strategic care, alături de obiectivele prevăzute la articolul 2 din prezenta decizie, va stabili principalele priorități pentru punerea în aplicare a activităților din cadrul anului european, inclusiv standardele minime din punctul de vedere al participării la organisme și acțiuni naționale.
      3.   Ca urmare a documentului-cadru strategic, fiecare organism național de punere în aplicare va elabora, în urma consultării societății civile, un program național pentru punerea în aplicare a anului european, în strânsă coordonare și concordanță cu strategiile naționale privind protecția socială și incluziunea socială.
      4.   Fiecare organism național de punere în aplicare va depune o singură cerere pentru finanțare comunitară. Această cerere de subvenționare va descrie programul național și prioritățile pentru anul european, precum și acțiunile propuse pentru finanțare. Cererea de subvenționare va fi însoțită de un buget detaliat, care prezintă costurile totale ale acțiunilor propuse, precum și valoarea și sursele de cofinanțare. Costurile eligibile pot cuprinde cheltuielile de personal și alte cheltuieli administrative suportate de organismul național de punere în aplicare.
      5.   Acordarea subvențiilor generale țărilor participante va depinde de măsura în care obiectivele prevăzute la articolul 2 din prezenta decizie și detaliate în documentul-cadru strategic se regăsesc în Programul național pentru punerea în aplicare a anului european.
      6.   Comisia va evalua cererile de finanțare comunitară depuse de organismele naționale de punere în aplicare, verificând inclusiv conformitatea acestora cu obiectivele menționate la articolul 2 din prezenta decizie. Dacă este necesar, Comisia va solicita modificări ale cererilor.
      7.   Acțiunile menționate la punctul 1 de mai sus pot include:

                  (a)

                  reuniuni și evenimente în legătură cu obiectivele anului european, inclusiv evenimente la nivel național pentru a deschide și promova anul european, pentru a crea un efect catalizator și spații deschise pentru dezbateri asupra acțiunilor concrete care ar trebui luate în vederea combaterii sărăciei și a excluziunii sociale;

                  (b)

                  seminarii de învățare reciprocă la nivel național, regional și local;

                  (c)

                  alte evenimente legate de pregătirea inițiativelor la nivel comunitar (de exemplu, Masa rotundă europeană anuală privind sărăcia și excluziunea socială și Reuniunea europeană a persoanelor care se confruntă cu sărăcia);

                  (d)

                  campanii de informare, de educare și de promovare și alte acțiuni întreprinse în școli, precum și măsuri cu efect multiplicator puternic pentru difuzarea principiilor și a valorilor fundamentale celebrate de anul european la nivel național, regional și local, inclusiv atribuirea de premii și organizarea de concursuri;

                  (e)

                  sondaje și studii, altele decât cele menționate la punctul 3 din partea I, pentru a examina mai în detaliu temele centrale abordate de anul european;

                  (f)

                  posibilități de formare pentru funcționari, parteneri sociali, media, reprezentanți ai organizațiilor neguvernamentale și alți actori, pentru a crește nivelul de cunoștințe al acestora privind fenomenele asociate sărăciei și excluziunii sociale, privind politicile de incluziune socială europene și naționale și privind diversele instrumente politice disponibile, pentru a crește capacitatea acestora de a aborda problemele legate de sărăcie și pentru a-i încuraja să se implice activ în lupta împotriva sărăciei și a excluziunii sociale;

                  (g)

                  cooperarea cu mijloacele de informare în masă;

                  (h)

                  dezvoltarea unor planuri de acțiune pilot pentru incluziunea socială la nivel regional și local.

            III.   SPRIJIN NEFINANCIAR
      Comunitatea oferă sprijin nefinanciar, inclusiv autorizarea în scris pentru a utiliza logoul creat special pentru anul european și alte materiale asociate anului european, pentru inițiative ale organizațiilor publice sau private, în măsura în care aceste organizații pot oferi garanții Comisiei, pe baza unor criterii specifice prevăzute în documentul-cadru strategic, că inițiativele în cauză sunt în curs sau se vor derula pe parcursul anului european și pot contribui în mod semnificativ la realizarea unuia sau a mai multor obiective ale anului european.
      Inițiativele întreprinse în țări terțe în asociere sau cooperare cu anul european vor putea, de asemenea, primi sprijin nefinanciar din partea Comunității și vor putea utiliza logoul și alte materiale asociate anului european.
      IV.   PRIORITĂȚILE ACTIVITĂȚILOR ANULUI EUROPEAN
      Având în vedere caracterul multidimensional al sărăciei și al excluziunii sociale și în scopul integrării prevenirii și luptei împotriva sărăciei și a excluziunii sociale în alte politici, activitățile din cadrul anului european ar trebui să urmărească realizarea unei valori adăugate clare și să reprezinte o completare eficientă a MDC pentru protecție socială și incluziune socială. Așadar, aceste activități ar trebui să se concentreze asupra unui număr limitat de domenii prioritare.
      În conformitate cu analizele realizate și prioritățile identificate în cadrul Raportului comun privind protecția și incluziunea socială, anul european ar trebui să se concentreze asupra următoarelor teme:

                  —

                  promovarea strategiilor multidimensionale integrate în vederea prevenirii și a reducerii sărăciei, în special a sărăciei extreme, precum și a strategiilor care ar urma să fie integrate în toate domeniile politicilor relevante;

                  —

                  combaterea sărăciei în rândul copiilor, inclusiv a transmiterii sărăciei între generații, precum și a sărăciei familiilor, acordându-se o atenție deosebită familiilor numeroase, părinților singuri și familiilor care îngrijesc o persoană dependentă, precum și sărăcia în care trăiesc copiii instituționalizați;

                  —

                  promovarea unor piețe ale muncii care favorizează incluziunea, abordând problema sărăciei persoanelor încadrate în muncă și necesitatea rentabilității muncii;

                  —

                  eradicarea dezavantajelor în domeniul educației și al formării, inclusiv ale formării în domeniul competențelor informatice și promovarea accesului egal la tehnologia informației și a comunicării, un accent deosebit fiind pus pe nevoile persoanelor cu handicap;

                  —

                  abordarea aspectelor sărăciei legate de gen și vârstă;

                  —

                  asigurarea accesului egal la serviciile și resursele adecvate, inclusiv la locuințe decente, servicii medicale și de protecție socială;

                  —

                  facilitarea accesului la cultură și la oportunități de petrecere a timpului liber;

                  —

                  eliminarea discriminării, promovarea incluziunii sociale a imigranților și a minorităților etnice;

                  —

                  promovarea strategiilor integrate de incluziune activă;

                  —

                  abordarea nevoilor persoanelor cu handicap și ale familiilor acestora, ale persoanelor fără adăpost, precum și ale altor grupuri sau persoane aflate în situații vulnerabile.

            La planificarea activităților din cadrul anului european în conformitate cu prioritățile enumerate mai sus, țările participante le vor adapta la situațiile și dificultățile existente la nivel național, regional și local, ținând totodată cont de coeziunea teritorială.
      În lumina obiectivelor stabilite la articolul 2 din prezenta decizie, participarea ar trebui să fie aspectul principal urmărit prin toate prioritățile.
      Conform articolului 4 din prezenta decizie, la punerea în aplicare a activităților din cadrul anului european, Comisia și statele membre trebuie să aibă în vedere modurile diferite în care femeile și bărbații se confruntă cu sărăcia și cu excluziunea socială. De asemenea, Comisia și statele membre se vor asigura că principiul egalității între bărbați și femei se află printre prioritățile stabilite pentru anul european, cu scopul de a promova acest principiu.


title: 2010/120/PESC: Decizia 2010/120/PESC a Consiliului din 25 februarie 2010 de prelungire și de modificare a mandatului Reprezentantului Special al Uniunii Europene pentru Afganistan și Pakistan

text:
               26.2.2010

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 49/28

         DECIZIA 2010/120/PESC A CONSILIULUI
   din 25 februarie 2010
   de prelungire și de modificare a mandatului Reprezentantului Special al Uniunii Europene pentru Afganistan și Pakistan
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 28, articolul 31 alineatul (2) și articolul 33,
   având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,
   întrucât:

               (1)

               La 24 iulie 2008, Consiliul a adoptat Acțiunea comună 2008/612/PESC (1) de numire a dlui Ettore F. SEQUI în calitate de Reprezentant Special al Uniunii Europene (RSUE) pentru Afganistan pentru perioada 1 septembrie 2008 - 28 februarie 2009.

               (2)

               La 16 februarie 2009, Consiliul a adoptat Acțiunea comună 2009/135/PESC (2) de prelungire a mandatului RSUE pentru Afganistan până la 28 februarie 2010.

               (3)

               Pe baza unei reexaminări a Acțiunii comune 2009/135/PESC, la 15 iunie 2009 Consiliul a adoptat Acțiunea comună 2009/467/PESC (3) de extindere a mandatului RSUE pentru Afganistan în vederea includerii Pakistanulului.

               (4)

               Mandatul RSUE ar trebui să fie prelungit până la 31 martie 2010.

               (5)

               RSUE pentru Afganistan și Pakistan își va executa mandatul în contextul unei situații care s-ar putea deteriora și care ar putea aduce atingere obiectivelor politicii externe și de securitate comune, prevăzute la articolul 21 din tratat,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Acțiunea comună 2009/467/PESC se modifică după cum urmează:

               1.

               Articolul 1 se înlocuiește cu următorul text:
               „Articolul 1
               Reprezentantul Special al Uniunii Europene
               D-l Ettore F. SEQUI este numit în calitate de Reprezentant Special al Uniunii Europene (RSUE) pentru Afganistan și Pakistan până la 31 martie 2010.”;

               2.

               Articolul 2 litera (e) se înlocuiește cu următorul text:

                           „(e)

                           sprijină activitatea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (ÎR) în regiune.”

               3.

               Articolul 4 se înlocuiește cu următorul text:
               „Articolul 4
               Executarea mandatului
               (1)   RSUE este responsabil de executarea mandatului, acționând sub autoritatea ÎR.
               (2)   Comitetul politic și de securitate (COPS) menține o legătură privilegiată cu RSUE și este principalul punct de contact al RSUE cu Consiliul. COPS furnizează RSUE orientări strategice și îndrumare politică în cadrul mandatului, fără a aduce atingere competențelor ÎR.”

               4.

               Articolul 5 alineatele (1) și (2) se înlocuiesc cu următorul text:
               „(1)   Valoarea financiară de referință destinată să acopere cheltuielile aferente mandatului RSUE pentru perioada 1 martie 2009 - 31 martie 2010 este de 2 830 000 EUR.”;
               „(2)   Cheltuielile finanțate din suma menționată la alineatul (1) sunt eligibile începând cu 1 martie 2009. Cheltuielile sunt gestionate în conformitate cu procedurile și normele aplicabile bugetului general al Uniunii Europene.”

               5.

               Articolul 6 alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
               „(1)   În limitele mandatului său și ale mijloacelor financiare puse la dispoziție, RSUE răspunde de constituirea echipei sale. Echipa dispune de competențele necesare în chestiuni politice specifice, conform mandatului. RSUE informează în mod prompt Consiliul și Comisia cu privire la componența echipei sale.”

               6.

               Articolul 9 alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
               „(2)   Delegațiile Uniunii și/sau statele membre, după caz, furnizează asistență logistică în regiune.”

               7.

               Articolul 10 litera (d) se înlocuiește cu următorul text:

                           „(d)

                           asigurând punerea în aplicare a tuturor recomandărilor formulate de comun acord ca urmare a evaluărilor periodice privind securitatea și furnizând ÎR, Consiliului și Comisiei rapoarte scrise cu privire la punerea în aplicare a acestora și la alte aspecte legate de securitate, în cadrul rapoartelor intermediare și al celor de executare a mandatului.”

               8.

               Articolul 11 se înlocuiește cu următorul text:
               „Articolul 11
               Raportarea
               RSUE prezintă ÎR și COPS, periodic, rapoarte verbale și scrise. De asemenea, RSUE prezintă rapoarte grupurilor de lucru ale Consiliului, dacă este necesar. Rapoartele scrise periodice sunt difuzate prin rețeaua COREU. La recomandarea ÎR sau a COPS, RSUE poate prezenta rapoarte Consiliului Afaceri Externe (CAE).”

               9.

               Articolul 12 se înlocuiește cu următorul text:
               „Articolul 12
               Coordonarea
               (1)   RSUE promovează coordonarea politică globală a Uniunii. RSUE contribuie la garantarea faptului că toate instrumentele Uniunii de pe teren sunt angajate în mod coerent în vederea realizării obiectivelor politicii Uniunii. Activitățile RSUE se coordonează cu cele ale Comisiei, precum și cu cele ale RSUE pentru Asia Centrală. RSUE informează periodic misiunile statelor membre și delegațiile Uniunii.
               (2)   Pe teren, se menține o strânsă legătură cu șefii delegațiilor Uniunii și cu șefii misiunilor statelor membre. Aceștia depun toate eforturile pentru a îl susține pe RSUE în executarea mandatului. RSUE oferă orientări politice locale șefului Misiunii de poliție a UE în Afganistan (EUPOL AFGHANISTAN). RSUE și comandantul operației civile se consultă reciproc, în funcție de necesități. RSUE stabilește, de asemenea, legături cu alți actori internaționali și regionali de pe teren.”

         Articolul 2
   RSUE prezintă ÎR, Consiliului și Comisiei un raport privind executarea mandatului, la încheierea acestuia.
   Articolul 3
   Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.
   Se aplică de la 1 martie 2010.
   Articolul 4
   Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Adoptată la Bruxelles, 25 februarie 2010.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         A. PÉREZ RUBALCABA

      (1)  JO L 197, 25.7.2008, p. 60.

      (2)  JO L 46, 17.2.2009, p. 61.

      (3)  JO L 151, 16.6.2009, p. 41.


title: Decizia Consiliului din 24 iunie 2014 de reînnoire a mandatului președintelui Oficiului pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (mărci, desene și modele industriale) și de numire a unui președinte de cameră de recurs în cadrul Oficiului pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (mărci, desene și modele industriale)

text:
               22.7.2014

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 236/2

         DECIZIA CONSILIULUI
   din 24 iunie 2014
   de reînnoire a mandatului președintelui Oficiului pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (mărci, desene și modele industriale) și de numire a unui președinte de cameră de recurs în cadrul Oficiului pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (mărci, desene și modele industriale)
   2014/C 236/03
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 207/2009 al Consiliului din 26 februarie 2009 privind marca comunitară (1), în special articolul 125 alineatele (1) și (2) și articolul 136,
   întrucât:

               (1)

               Prin Decizia din 25 mai 2010 (2), Consiliul a numit pe domnul António-Serge DE PINHO CAMPINOS în calitate de președinte al Oficiului pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (mărci, desene și modele industriale) (denumit în continuare „oficiul”).

               (2)

               La 20 mai 2014, Consiliul de administrație al oficiului a transmis Consiliului propunerile sale privind reînnoirea mandatului președintelui oficiului și numirea unui președinte de cameră de recurs în cadrul oficiului.

               (3)

               Mandatul domnului António-Serge DE PINHO CAMPINOS în calitate de președinte al oficiului ar trebui reînnoit pentru o perioadă de 5 ani.

               (4)

               Domnul Gordon David Thomas HUMPHREYS ar trebui numit președinte de cameră de recurs în cadrul oficiului,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Mandatul domnului António-Serge DE PINHO CAMPINOS, născut la Poitiers (Franța) la 24 octombrie 1968, pentru funcția de președinte al oficiului se reînnoiește pentru perioada 1 octombrie 2015-30 septembrie 2020.
   Articolul 2
   Domnul Gordon David Thomas HUMPHREYS, născut la Londra (Regatul Unit) la 1 martie 1964, este numit președinte de cameră de recurs în cadrul oficiului, cu un mandat de 5 ani.
   Data la care începe mandatul de 5 ani menționat la primul paragraf se stabilește de către Consiliul de administrație al oficiului.
   Articolul 3
   Prezenta decizie intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Adoptată la Luxemburg, 24 iunie 2014.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         E. VENIZELOS

      (1)  JO L 78, 24.3.2009, p. 1.

      (2)  Decizia Consiliului din 25 mai 2010 de numire a președintelui și a vicepreședintelui Oficiului pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (mărci, desene și modele industriale), precum și a președintelui camerelor de recurs și a trei președinți de camere de recurs ale oficiului (JO C 152, 11.6.2010, p. 1).