title: 2009/187/CE,Euratom: Decizia Parlamentului European din 22 aprilie 2008 privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului general al Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2006, Secțiunea III – Comisia

text:
               31.3.2009

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 88/23

         DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN
   din 22 aprilie 2008
   privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului general al Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2006, Secţiunea III – Comisia
   (2009/187/CE, Euratom)
   PARLAMENTUL EUROPEAN,
   având în vedere bugetul general al Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2006 (1),
   având în vedere conturile anuale finale ale Comunităților Europene pentru exercițiul financiar 2006 – Volumul I [SEC(2007) 1056 – C6-0390/2007, SEC(2007) 1055 – C6-0362/2007] (2),
   având în vedere Raportul anual al Comisiei către autoritatea care acordă descărcarea de gestiune privind monitorizarea deciziilor de descărcare de gestiune pentru anul 2005 [COM(2007) 538 și COM(2007) 537] și documentul de lucru al serviciilor Comisiei – anexat la raportul Comisiei adresat Parlamentului European privind monitorizarea deciziilor de descărcarea de gestiune pentru anul 2005 [SEC(2007) 1185, SEC(2007) 1186],
   având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Realizări politice în 2006” [COM(2007) 67],
   având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Sinteza realizărilor Comisiei în materie de gestiune în 2006” [COM(2007) 274],
   având în vedere Raportul anual al Comisiei către autoritatea care acordă descărcarea de gestiune privind lucrările de audit intern realizate în anul 2006 [COM(2007) 280] și documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește raportul anual către autoritatea care acordă descărcarea de gestiune privind lucrările de audit intern realizate în anul 2006 [SEC(2007) 708],
   având în vedere Raportul Comisiei privind răspunsurile statelor membre la Raportul anual 2005 al Curții de Conturi [COM(2007) 118],
   având în vedere Cartea verde privind inițiativa europeană în materie de transparență, adoptată de Comisie la 3 mai 2006 [COM(2006) 194],
   având în vedere Avizul nr. 2/2004 al Curții de Conturi privind modelul de „audit unic” (și propunerea privind un cadru de control intern comunitar) (3),
   având în vedere Comunicarea Comisiei privind o foaie de parcurs spre un cadru integrat de control intern [COM(2005) 252],
   având în vedere Planul de acțiune al Comisiei pentru instituirea unui cadru integrat de control intern [COM(2006) 9], raportul adresat de Comisie Consiliului, Parlamentului European și Curții de Conturi privind evoluția Planului de acțiune al Comisiei pentru un cadru integrat de control intern [COM(2007) 86] și documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește raportul în cauză [SEC(2007) 311],
   având în vedere Avizul nr. 6/2007 al Curții de Conturi referitor la situațiile rezumative anuale ale statelor membre, la „declarațiile naționale” ale statelor membre și la lucrările de audit ale instituțiilor naționale de control financiar cu privire la fondurile comunitare (4),
   având în vedere Planul de acțiune al Comisiei privind întărirea rolului de supraveghere al Comisiei din cadrul gestionării repartizate a acțiunilor structurale [COM(2008) 97],
   având în vedere Raportul Comisiei către Consiliu, Parlamentul European și Curtea de Conturi privind Planul de acțiune al Comisiei pentru un cadru de control intern integrat [COM(2008) 110] și documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește raportul [SEC(2008) 259],
   având în vedere Raportul anual al Curții de Conturi referitor la execuția bugetului privind exercițiul financiar 2006, însoțit de răspunsurile instituțiilor (5) și rapoartele speciale ale Curții de Conturi,
   având în vedere Declarația de asigurare privind fiabilitatea conturilor și legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente, întocmită de Curtea de Conturi în temeiul articolului 248 din Tratatul CE (6),
   având în vedere Recomandarea Consiliului din 12 februarie 2008 (5842/2008 – C6-0082/2008),
   având în vedere articolele 274, 275 și 276 din Tratatul CE, precum și articolele 179a și 180b din Tratatul Euratom,
   având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (7), în special articolele 145, 146 și 147,
   având în vedere articolul 70 și anexa V la Regulamentul său de procedură,
   având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar și avizele celorlalte comisii interesate (A6-0109/2008),

               A.

               întrucât, în temeiul articolului 274 din Tratatul CE, Comisia execută bugetul pe propria răspundere, în conformitate cu principiul bunei gestiuni financiare,

               1.

               acordă Comisiei descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului general al Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2006;

               2.

               își prezintă observațiile în cadrul rezoluției de mai jos;

               3.

               încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, împreună cu rezoluția Parlamentului, ca parte integrantă a acesteia, Consiliului, Comisiei, Curții de Justiție, Curții de Conturi și Băncii Europene de Investiții, precum și instituțiilor de audit naționale și regionale ale statelor membre, și de a asigura publicarea acestora în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (seria L).

            Preşedintele

         Hans-Gert PÖTTERING

            Secretarul general

         Harald RØMER

      (1)  JO L 78, 15.3.2006.

      (2)  JO C 274, 15.11.2007, p. 1.

      (3)  JO C 107, 30.4.2004, p. 1.

      (4)  JO C 216, 14.9.2007, p. 3.

      (5)  JO C 273, 15.11.2007, p. 1.

      (6)  JO C 274, 15.11.2007, p. 130.

      (7)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.
    ---documentbreak---

               31.3.2009

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 88/25

         REZOLUŢIA PARLAMENTULUI EUROPEAN
   din 22 aprilie 2008
   conținând observațiile care fac parte integrantă din decizia privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului general al Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2006, Secțiunea III – Comisia
   PARLAMENTUL EUROPEAN,
   având în vedere bugetul general al Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2006 (1),
   având în vedere conturile anuale finale ale Comunităților Europene pentru exercițiul financiar 2006 – Volumul I [SEC(2007) 1056 – C6-0390/2007, SEC(2007) 1055 – C6-0362/2007] (2),
   având în vedere Raportul anual al Comisiei către autoritatea care acordă descărcarea de gestiune privind monitorizarea deciziilor de descărcare de gestiune pentru anul 2005 [COM(2007) 538 și COM(2007) 537] și documentul de lucru al serviciilor Comisiei – anexat la raportul Comisiei adresat Parlamentului European privind monitorizarea deciziilor de descărcarea de gestiune pentru anul 2005 [SEC(2007) 1185, SEC(2007) 1186],
   având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Realizări politice în 2006” [COM(2007) 67],
   având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Sinteza realizărilor Comisiei în materie de gestiune în 2006” [COM(2007) 274],
   având în vedere Raportul anual al Comisiei către autoritatea care acordă descărcarea de gestiune privind lucrările de audit intern realizate în anul 2006 [COM(2007) 280] și documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește raportul anual către autoritatea care acordă descărcarea de gestiune privind lucrările de audit intern realizate în anul 2006 [SEC(2007) 708],
   având în vedere Raportul Comisiei privind răspunsurile statelor membre la Raportul anual 2005 al Curții de Conturi [COM(2007) 118],
   având în vedere Cartea verde privind inițiativa europeană în materie de transparență, adoptată de Comisie la 3 mai 2006 [COM(2006) 194],
   având în vedere Avizul nr. 2/2004 al Curții de Conturi privind modelul de „audit unic” (și propunerea privind un cadru de control intern comunitar) (3),
   având în vedere Comunicarea Comisiei privind o foaie de parcurs spre un cadru integrat de control intern [COM(2005) 252],
   având în vedere Planul de acțiune al Comisiei pentru instituirea unui cadru integrat de control intern [COM(2006) 9], raportul adresat de Comisie Consiliului, Parlamentului European și Curții de Conturi privind evoluția Planului de acțiune al Comisiei pentru un cadru integrat de control intern [COM(2007) 86] și documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește raportul în cauză [SEC(2007) 311],
   având în vedere Avizul nr. 6/2007 al Curții de Conturi referitor la situațiile rezumative anuale ale statelor membre, la „declarațiile naționale” ale statelor membre și la lucrările de audit ale instituțiilor naționale de control financiar cu privire la fondurile comunitare (4),
   având în vedere Planul de acțiune al Comisiei privind întărirea rolului de supraveghere al Comisiei din cadrul gestionării repartizate a acțiunilor structurale [COM(2008) 97],
   având în vedere Raportul Comisiei către Consiliu, Parlamentul European și Curtea de Conturi privind Planul de acțiune al Comisiei pentru un cadru de control intern integrat [COM(2008) 110] și documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește raportul [SEC(2008) 259],
   având în vedere Raportul anual al Curții de Conturi referitor la execuția bugetului privind exercițiul financiar 2006, însoțit de răspunsurile instituțiilor (5) și rapoartele speciale ale Curții de Conturi,
   având în vedere Declarația de asigurare privind fiabilitatea conturilor și legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente, întocmită de Curtea de Conturi în temeiul articolului 248 din Tratatul CE (6),
   având în vedere Recomandările Consiliului din 12 februarie 2008 (5842/2008 – C6-0082/2008 și 5855/2008 – C6-0083/2008),
   având în vedere articolele 274, 275 și 276 din Tratatul CE, precum și articolele 179a și 180b din Tratatul Euratom,
   având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (7), în special articolele 145, 146 și 147,
   având în vedere articolul 70 și anexa V la Regulamentul său de procedură,
   având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar și avizele celorlalte comisii interesate (A6-0109/2008),

               A.

               întrucât articolul 274 din Tratatul CE prevede că responsabilitatea pentru execuția bugetului comunitar revine Comisiei, care trebuie să o exercite conform principiului bunei gestiuni financiare, în cooperare cu statele membre;

               B.

               întrucât punerea în aplicare a politicilor UE este caracterizată prin „gestionarea repartizată” a bugetului comunitar de către Comisie și statele membre, conform căreia 80 % din cheltuielile comunitare sunt gestionate de statele membre;

               C.

               întrucât în Rezoluția sa din 24 aprilie 2007 (8) privind descărcarea de gestiune pentru exercițiul 2005, Parlamentul a propus ca fiecare stat membru să fie capabil să își asume răspunderea pentru gestionarea fondurilor UE de care a beneficiat, fie printr-o singură declarație națională de gestiune, fie sub forma mai multor declarații făcute într-un cadru național;

               D.

               întrucât necesitatea urgentă de a introduce declarații naționale la nivelul politic corespunzător pentru ansamblul de fonduri comunitare aflate sub incidența gestiunii repartizate a fost subliniată de Parlament în rezoluțiile sale de descărcare de gestiune 2003 și 2004;

               E.

               întrucât, în Raportul său anual privind exercițiul financiar 2006 (punctul 0.10), Curtea de Conturi (CCE) a recunoscut importanța declarațiilor naționale, precum și a situațiilor rezumative anuale în măsura în care, „dacă sunt bine puse în aplicare, toate aceste elemente ar putea favoriza îmbunătățirea gestiunii și a controlului fondurilor comunitare în statele membre” și în care, în anumite condiții, „aceste elemente ar putea să ofere valoare adăugată și să fie utilizate de Curte, respectând totodată cerințele standardelor internaționale de audit”;

               F.

               întrucât, în Avizul său nr. 6/2007 referitor la situațiile rezumative anuale ale statelor membre și la „declarațiile naționale” ale statelor membre, Curtea a subliniat, de asemenea, faptul că declarațiile naționale pot fi considerate un nou element de control intern asupra fondurilor UE și că, prin faptul că scot în evidență punctele forte și punctele slabe, acestea stimulează eficiența controalelor asupra fondurilor UE în domeniile care fac obiectul gestiunii repartizate;

               G.

               întrucât îmbunătățirea gestiunii financiare în UE trebuie să fie sprijinită de o monitorizare atentă a progreselor realizate de Comisie și de statele membre și întrucât statele membre ar trebui să își asume răspunderea pentru gestionarea fondurilor UE, asigurând finalizarea unui cadru integrat de control intern la nivelul Uniunii cu scopul de a obține o DAS pozitivă;

               H.

               întrucât aplicarea punctului 44 din Acordul interinstituțional dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie din 17 mai 2006 privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (AII) (9) și a articolului 53b alineatul (3) din regulamentul financiar, privind rezumatele auditurilor și ale declarațiilor disponibile, ar trebui să contribuie substanțial la îmbunătățirea gestiunii bugetului comunitar;

               I.

               întrucât principiul bunei gestiuni financiare, care include controlul intern eficient, se numără printre principiile bugetare prevăzute în regulamentul financiar de la data modificării sale prin Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1995/2006 (10), așa cum precizase Comisia în planul de acțiune pentru un control integrat intern;

               J.

               întrucât lucrările Comisiei sale pentru control bugetar, în general, și procedura de descărcare de gestiune, în special, fac parte dintr-un proces care are ca scop să stabilească răspunderea întregii Comisii și a fiecărui membru al Comisiei în parte, precum și a tuturor celorlalți actori implicați, în rândul cărora statele membre constituie cea mai importantă parte, pentru gestiunea financiară în cadrul UE, în conformitate cu tratatul, creând astfel o bază mai solidă pentru procesul decizional;

               K.

               întrucât va ține cont în mod adecvat de rezultatele și recomandările procedurii de descărcare de gestiune pentru exerciţiul financiar 2006 în cursul următoarei proceduri bugetare;

               L.

               întrucât Consiliul ar trebui să aibă ca scop consolidarea eforturilor de reformă și a răspunderii statelor membre pentru soluționarea problemelor identificate de CCE și asigurarea unei mai bune gestiuni financiare în Uniunea Europeană;

               M.

               întrucât 2006 a fost Anul European al Mobilității Lucrătorilor, an al sensibilizării publicului cu privire la mobilitate ca factor de înființare a unui adevărate piețe europene a muncii, și întrucât a pregătit Anul European al Egalității de Şanse pentru Toți din 2007,

         CONCLUZII PRINCIPALE

               1.

               salută progresele realizate de Comisie pe calea spre o utilizare mai eficientă a fondurilor UE și în procesul de instituire a unui mediu global de control, reflectate în declarația de asigurare emisă de CCE (DAS); în această privinţă, salută declaraţia CCE privind impactul financiar al erorilor; invită CCE ca, pe viitor, să aplice această declaraţie în toate capitolele raportului anual întocmit;

               2.

               salută progresele considerabile realizate în gestionarea fondurilor aferente politicii agricole comune (PAC), în special datorită funcționării sistemului integrat de administrare și control (IACS) și reamintește Greciei că are obligația de a pune în aplicare sistemul IACS în conformitate cu planul său de acțiune;

               3.

               salută angajamentul Comisiei de a raporta lunar Comisiei pentru control bugetar a Parlamentului asupra măsurilor pe care le va lua în urma procedurii de descărcare de gestiune pentru exerciţiul financiar 2006, urmând ca, în fiecare lună, un membru al Comisiei să prezinte Parlamentului evoluţiile din cadrul domeniului de care răspunde, în legătură cu declarațiile naționale și situațiile rezumative anuale, acțiunile externe și punerea în aplicare a Planului de acțiune privind întărirea rolului de supraveghere al Comisiei din cadrul gestionării repartizate a acțiunilor structurale;

         Declarații naționale de gestiune

               4.

               salută angajamentul Comisiei de a oferi un sprijin politic ferm inițiativelor naționale de elaborare și publicare a declarațiilor naționale, auditate de instituţiile naționale de audit, și de a încuraja în continuare statele membre să urmeze exemplul Danemarcei, al Regatului Unit, al Suediei şi al Țărilor de Jos; prin urmare, se așteaptă din partea Comisiei să includă un nou punct de acțiune pentru promovarea declarațiilor naționale de gestiune în cadrul programului său de revizuire și continuare a Planului de acțiune menţionat anterior pentru instituirea unui cadru integrat de control intern; se așteaptă, de asemenea, ca Comisia și statele membre să se asigure că situațiile rezumative naționale respectă întru totul obiectivele și spiritul punctului 44 din AII;

               5.

               consideră că Comisia trebuie să ia măsuri pentru a da curs unor solicitări importante incluse în rezoluția Parlamentului care însoțește decizia de descărcare de gestiune pentru exercițiul financiar 2005; nu este cazul declarațiilor naționale, domeniu în care Parlamentul a cerut Comisiei să prezinte Consiliului, înainte de sfârșitul anului 2007, o propunere de declarație națională de gestiune pentru toate fondurile comunitare care intră sub incidența gestiunii repartizate; regretă faptul că Comisia a acceptat tacit iresponsabilitatea colectivă a statelor membre, cu excepția Danemarcei, a Regatului Unit, a Suediei şi a Țărilor de Jos, în ceea ce privește gestiunea financiară în Uniunea Europeană;

               6.

               consideră că Comisia trebuie să prezinte cifre complete și fiabile pentru recuperări, specificând exact linia bugetară și exercițiul financiar pentru care a fost realizată fiecare recuperare; orice altă formă de prezentare face imposibil un control corespunzător; este conștient de faptul că, într-o mare măsură, Comisia trebuie să obțină informațiile în cauză prin intermediul statelor membre sau de la acestea; subliniază faptul că, în acest sens, Parlamentul a propus, în ultimii trei ani, să se introducă declarațiile naționale de gestiune pentru a da Comisiei posibilitatea de a furniza informațiile în cauză și pentru a asigura transparența necesară;

         Fondurile structurale

               7.

               salută publicarea Planului de acțiune privind întărirea rolului de supraveghere al Comisiei din cadrul gestionării repartizate a acțiunilor structurale, menționat mai sus, ca reacție la preocupările exprimate de Parlament în cursul procedurii de descărcare de gestiune pentru exercițiul financiar 2006; va monitoriza îndeaproape exercițiul de raportare aferent acestui plan de acțiune în cursul procedurii de descărcare de gestiune pentru exercițiul financiar 2007;

               8.

               salută angajamentul ferm asumat de Comisie de a se asigura că toate plățile nejustificate vor fi recuperate până la finalizarea procedurilor de lichidare aferente perioadei 2000-2006;

               9.

               salută angajamentul Comisiei de a aplica integral regulamentul financiar, în special în ceea ce privește situațiile rezumative anuale; se așteaptă din partea Comisiei să comunice Parlamentului toate informațiile legate de toate acțiunile în justiție intentate împotriva statelor membre și toate încălcările comise de acestea din urmă; salută, în acest context, evaluarea preliminară a calității situațiilor rezumative anuale pentru agricultură și fondurile structurale; așteaptă să primească evaluările finale din rapoartele anuale de activitate ale diverselor direcții generale;

               10.

               consideră că angajamentul asumat de Comisie de a corecta toate erorile constatate prin Raportul anual al CCE și, în special, angajamentul de a face corecții în proporție de 100 % în toate cazurile de încălcări grave ale procedurilor de achiziții și de a aplica corecții financiare în rate fixe sau extrapolate ori de câte ori constată probleme sistemice în domeniul achizițiilor publice constituie o realizare majoră a procedurii de descărcare de gestiune pentru exercițiul financiar 2006;

               11.

               solicită totuși Comisiei să prezinte informații obiective, clare și complete cu privire la capacitatea sa de a recupera sumele plătite nejustificat;

               12.

               salută faptul că Comisia s-a angajat în sfârșit, ca rezultat direct al procedurii de descărcare de gestiune pentru exercițiul financiar 2006, să aplice o politică de suspendare a plăților imediat ce este posibil în cazul în care se constată deficiențe grave ale sistemului;

               13.

               așteaptă să primească rapoarte trimestriale privind corecțiile și recuperările, rapoarte care urmează să fie auditate de CCE și să se instituie un sistem și o schemă de raportare care să permită ca recuperările făcute ex post să fie corelate cu exercițiul în care au fost alocate fondurile; speră că acest lucru i va da posibilitatea, pentru prima dată și în timp util pentru procedura de descărcare de gestiune pentru exercițiul financiar 2007, să își facă o imagine globală asupra situației din acest domeniu; consideră că Comisia ar trebui să prezinte un grafic de performanță și o dată de executare finală în ceea ce privește realizarea Planului de acțiune privind întărirea rolului de supraveghere al Comisiei din cadrul gestionării repartizate a acțiunilor structurale, menționat mai sus;

               14.

               reamintește Comisiei angajamentele asumate la audierea extraordinară în cadrul Comisiei pentru bugete, care a avut loc la 25 februarie 2008:

                           (a)

                           în ceea ce privește punerea în aplicare a noului Plan de acțiune privind întărirea rolului de supraveghere al Comisiei din cadrul gestionării repartizate a acțiunilor structurale, menţionat anterior, de a îmbunătăți auditurile, a adopta și a aplica procedurile de suspendare și de corecție necesare și de a îmbunătăți recuperările; așteaptă rapoarte trimestriale privind aplicarea acestuia;

                           (b)

                           de a elabora, în strânsă cooperare cu CCE, o nouă schemă de raportare privind recuperările și corecțiile financiare; se așteaptă din partea Comisiei să prezinte un calendar detaliat pentru elaborarea și aplicarea acestei noi scheme de raportare;

                           (c)

                           de a prezenta un plan de acțiune cu măsuri detaliate privind modul în care se poate împiedica producerea unor erori majore;

               15.

               sprijină poziția Comisiei conform căreia, atunci când sunt descoperite nereguli, se vor întreprinde măsuri corective, inclusiv suspendarea plăților și recuperarea plăților nejustificate sau realizate incorect, iar Comisia va prezenta Parlamentului, cel puțin de două ori pe an, rapoarte privind măsurile pe care le ia în această direcție;

         Acțiuni externe

               16.

               consideră că în urma procedurii de descărcare de gestiune pentru exercițiul financiar 2006 Comisia a conștientizat din ce în ce mai mult importanța transparenței, a vizibilității și a orientării politice pentru toate fondurile UE din domeniul acțiunilor externe, indiferent dacă sunt gestionate direct de către Comisie, în mod descentralizat sau prin fonduri fiduciare internaționale;

               17.

               salută angajamentul reprezentantului ONU în Irak de a îmbunătăți informarea în timp real a Comisiei și consideră că cele 13 luni de cercetare amănunțită asupra utilizării fondurilor UE prin intermediul unor fonduri fiduciare internaționale au contribuit la creșterea gradului de conștientizare a necesității de responsabilizare în ceea ce privește utilizarea banilor contribuabililor din UE; invită Comisia să coopereze îndeaproape cu Parlamentul la revizuirea Acordului-cadru financiar și administrativ dintre Comunitatea Europeană și Organizația Națiunilor Unite (FAFA);

               18.

               salută faptul că Comisia a inclus informații privind misiunile de verificare realizate în cadrul FAFA, precum și concluziile acestora, în rapoartele anuale de activitate care au fost semnate de directorii generali competenți la sfârșitul lunii martie 2008 și, astfel, a permis Parlamentului să țină seama de informațiile respective în momentul în care a votat asupra prezentului raport;

               19.

               acceptă propunerea Comisiei de a discuta asupra definiției organizației neguvernamentale (ONG) după ce vor fi disponibile rezultatele auditului asupra ONG-urilor pe care CCE îl realizează în prezent;

               20.

               solicită, prin urmare, Comisiei:

                           (a)

                           să îi furnizeze informații periodice privind finanțarea de către UE a fondurilor fiduciare cu mai mulți donatori, atât din proprie inițiativă, cât și la cererea Parlamentului;

                           (b)

                           să prezinte măsuri pentru îmbunătățirea vizibilității fondurilor UE atunci când ajutorul extern este oferit prin intermediul altor organizații;

                           (c)

                           să prezinte măsuri destinate să faciliteze auditorilor UE (CCE, Comsia sau firme private de audit) accesul pentru efectuarea auditurilor asupra proiectelor din cadrul gestionării comune, în special în proiectele gestionate împreună cu ONU;

               21.

               salută angajamentul Comisiei de a furniza mai multe informații Parlamentului cu privire la beneficiarii fondurilor, așa cum prevede articolul 30 alineatul (3) din regulamentul financiar, precum și de a spori mai mult influența politică, vizibilitatea și controlul asupra acestor fonduri, în special asupra fondurilor gestionate prin intermediul unor fonduri fiduciare internaționale;

               22.

               insistă asupra faptului că ar trebui să se asigure accesul public la informațiile privind toți membrii grupurilor de experți și ai grupurilor de lucru care colaborează cu Comisia, precum și la informații complete privind beneficiarii fondurilor UE;

         ASPECTE ORIZONTALE
   Declarația de asigurare
   Fiabilitatea conturilor

               23.

               ia act cu satisfacție de avizul pozitiv al CCE privind fiabilitatea conturilor anuale finale și de declarația Curții conform căreia, cu excepția câtorva observații, conturile prezintă în mod fidel, sub toate aspectele semnificative, situația financiară a Comunităților, precum și rezultatele operațiunilor acestora și fluxurile de numerar la 31 decembrie 2006, în conformitate cu dispozițiile regulamentului financiar și cu normele contabile adoptate de către contabilul Comisiei (capitolul 1, Declarația de asigurare, punctele VII-IX);

               24.

               își exprimă, cu toate acestea, preocuparea cu privire la observațiile Curții privind erorile identificate în ceea ce privește sumele înregistrate în sistemul contabil ca facturi/declarații de costuri și prefinanțări, erori care au condus la o supraestimare a datoriilor de plătit cu aproximativ 201 milioane EUR și a sumei totale a prefinanțărilor pe termen lung și pe termen scurt cu aproximativ 656 milioane EUR; regretă în special deficiențele din sistemele contabile ale anumitor instituții și direcții generale ale Comisiei, deficiențe care pun în continuare în pericol calitatea informațiilor financiare (în special în ceea ce privește separarea exercițiilor și beneficiile angajaților) și conduc la o serie de corecturi după prezentarea conturilor provizorii;

               25.

               deplânge faptul că documentele financiare nu sunt puse la dispoziția membrilor Comisiei pentru control bugetar în toate limbile oficiale ale Uniunii Europene;

               26.

               constată că contabilul Comisiei nu a fost în măsură să valideze, pentru exercițiul financiar 2006, sistemele locale ale Oficiului de Cooperare EuropeAid, ale Direcției Generale Educație și Cultură și ale Direcției Generale Relații Externe;

               27.

               reamintește Comisiei că, în Raportul său anual către autoritatea bugetară privind monitorizarea deciziilor de descărcare de gestiune pentru anul 2005, s-a angajat să prezinte autorității bugetare rapoarte semestriale referitoare la operațiunile de prefinanțare, dând astfel curs solicitării din rezoluția Parlamentului care însoțește decizia de descărcare de gestiune pentru exercițiul financiar 2005, și regretă profund că raportul în cauză nu a fost încă trimis Parlamentului;

         Legalitatea tranzacțiilor subiacente

               28.

               constată cu satisfacție că CCE consideră că în domeniile în care sistemele de supraveghere și control sunt aplicate corect, de o manieră care asigură o gestionare adecvată a riscurilor, operațiunile nu sunt, în general, afectate de erori semnificative;

               29.

               deplânge, cu toate acestea, faptul că în domenii extrem de importante de cheltuieli comunitare (măsuri structurale, politici interne și acțiuni externe) plățile sunt în continuare afectate de erori semnificative la nivelul organismelor de implementare;

               30.

               se declară extrem de preocupat de faptul că CCE continuă să constate deficiențe în funcționarea sistemelor de supraveghere și control și în ceea ce privește rezervele exprimate de directorii generali ai Comisiei cu privire la garanțiile furnizate, în special în ceea ce priveşte legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente și reamintește statelor membre și Comisiei responsabilitățile ce le revin în acest sens;

         Informații și cadrul declarației de asigurare

               31.

               salută activitatea desfășurată de CCE pentru a îmbunătăți, în continuare, de la an la an, claritatea abordării DAS în ceea ce privește factorii care contribuie la creșterea eficacității și a eficienței sistemelor de control din fiecare sector și invită CCE să informeze în continuare periodic Parlamentul în acest sens;

               32.

               regretă lipsa de claritate a rapoartelor CCE în ceea ce privește legalitatea acordării de fonduri UE, în conformitate cu criteriile de eligibilitate, anumitor beneficiari noi (de exemplu, societăți de căi ferate, cluburi de echitație/de creștere a ecvideelor, cluburi de golf și consilii locale), precum și impactul inevitabil al acestei situaţii în mass-media; subliniază faptul că, din perspectivă juridică formală, această problemă vizează, în cele din urmă, normele de eligibilitate; atrage atenția, de asemenea, asupra faptului că Parlamentul a sprijinit totuși în trecut și va continua să sprijine comentariile privind eficacitatea și eficiența din rapoartele speciale ale CCE;

               33.

               reiterează faptul că CCE consideră utilizarea auditurilor și a rapoartelor disponibile elaborate de instituțiile naționale de audit ca parte integrantă a noii sale metodologii; solicită CCE să informeze Comisia pentru control bugetar despre modul în care utilizează aceste informații și, de asemenea, să emită un aviz privind utilitatea informațiilor obținute de la instituțiile naționale de audit în procesul de elaborare a raportului său anual;

               34.

               salută calitatea anumitor părți din Raportul anual al CCE, cum ar fi cea privind măsurile structurale, care permite tuturor actorilor implicați să identifice problemele și să își concentreze eforturile asupra îmbunătățirilor necesare;

         Gestiune bugetară

               35.

               ia act de eforturile depuse de serviciile Comisiei în cursul anului 2006 pentru a garanta exhaustivitatea și exactitatea înregistrării noilor plăți de prefinanțare și a noilor facturi/declarații de costuri, precum și separarea exercițiilor;

               36.

               remarcă faptul că, în ceea ce privește fondurile structurale, 2006 a fost ultimul an al perioadei de programare 2000-2006 și, prin urmare, a fost necesar ca toate angajamentele pentru perioada în cauză să fie contractate până la sfârșitul exercițiului;

               37.

               își exprimă îngrijorarea că angajamentele bugetare restante la sfârșitul lui 2006 reprezintă, prin urmare, integralitatea plăților restante pentru perspectivele financiare 2000-2006, reprezentând 28 % din cuantumurile totale ale rubricilor respective din perspectivele financiare pentru întreaga perioadă;

               38.

               regretă faptul că angajamentele bugetare restante – credite neutilizate reportate pentru a fi utilizate în exercițiile ulterioare, în special în cadrul unor programe multianuale – aferente operațiunilor structurale și Fondului de coeziune au crescut în 2006 cu 12,6 miliarde EUR (10,6 %), atingând un total de 131,6 miliarde EUR;

               39.

               își exprimă îngrijorarea că presiunea de executare a cheltuielilor în exercițiul n + 2 ar putea interfera cu realizarea corectă a procedurilor de lichidare a programelor și proiectelor structurale; atrage atenția asupra faptului că, încă din 2007, plățile aferente fondurilor structurale au crescut cu aproape 50 % față de 2006; subliniază că Comisia ar trebui să asigure o procedură eficientă de lichidare și atrage atenția asupra rolului important pe care statele membre îl au în această procedură;

               40.

               regretă, de asemenea, faptul că rata de utilizare pentru Fondul de coeziune, FEDR și FSE în noile state membre a fost mai scăzută decât se prevăzuse, fapt legat de dificultățile acestora de a absorbi cheltuielile; solicită Comisiei să explice mai detaliat motivele pentru care cheltuielile cu operațiunile structurale au fost mai mici decât previziunile naționale;

         Declarațiile naționale de gestiune și punctul 44 din AII

               41.

               reamintește că este urgent necesar să se introducă declarații naționale, la nivelul politic corespunzător, pentru ansamblul de fonduri comunitare care intră sub incidența gestiunii repartizate, conform solicitării Parlamentului din rezoluțiile sale care însoțesc deciziile de descărcare de gestiune pentru exercițiile financiare 2003, 2004 și 2005;

               42.

               reamintește că, în rezoluția sa care însoțește decizia de descărcare de gestiune pentru exercițiul financiar 2005, Parlamentul a invitat Comisia să prezinte Consiliului, înainte de sfârșitul anului 2007, o propunere de declarație națională de gestiune pentru toate fondurile comunitare în gestiune repartizată, bazată pe declarațiile secundare ale diferitelor organisme naționale responsabile de gestionarea cheltuielilor; respinge răspunsul oferit de Comisie în anexa la raportul său privind monitorizarea deciziilor de descărcare de gestiune pentru anul 2005 : „Comisia nu va întreprinde acțiunile recomandate deoarece, din cauza diferențelor dintre structurile guvernamentale și structurile de gestiune pentru fondurile UE în gestiune partajată din cele 27 de state membre, elaborarea unei singure declarații standard nu ar genera beneficii semnificative. Cu toate acestea, Comisia va continua să sprijine astfel de inițiative ale administrațiilor naționale”; consideră că acest răspuns este foarte nesatisfăcător, ținând seama de faptul că peste 80 % din bugetul general al Uniunii Europene intră sub incidența așa-numitei „gestiuni repartizate” și, de asemenea, având în vedere situația actuală a fondurilor structurale, prezentată de CCE în Raportul său anual;

               43.

               sprijină cu fermitate inițiativa câtorva state membre (Danemarca, Regatul Unit, Suedia şi Țările de Jos) să adopte o declarație națională de gestiune a fondurilor comunitare și își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că, în ciuda acestor inițiative, majoritatea celorlalte state membre se opun introducerii acestei declarații; îndeamnă Comisia să prezinte avantajele în ceea ce privește relațiile de control dintre Comisie și statele membre care au luat inițiativele menționate anterior; solicită Comisiei să prezinte periodic Comisiei pentru control bugetar un raport privind progresele obținute în acest sens;

               44.

               ia act de primele situații rezumative anuale transmise de majoritatea statelor membre și solicită Comisiei să inițieze proceduri pentru încălcarea dreptului comunitar împotriva statelor membre care nu și-au îndeplinit obligațiile; subliniază faptul că Parlamentul consideră că aceste situații rezumative anuale constituie un prim pas spre declarațiile naționale de gestiune; invită Comisia să elaboreze, înainte de prima lectură a bugetului 2009, un document în care să analizeze, pentru fiecare stat membru în parte, punctele slabe și forte ale sistemelor naționale de administrare și control al fondurilor comunitare, precum și rezultatele auditurilor efectuate și să prezinte acest document Parlamentului și Consiliului; invită, de asemenea, Comisia să prezinte un raport privind calitatea situațiilor rezumative anuale și să promoveze valoarea adăugată a procesului, de exemplu prin identificarea problemelor comune, a soluțiilor posibile și a celor mai bune practici;

               45.

               ia act, cu toate acestea, de declarația critică a CCE privind activitățile naționale de audit, conform căreia „auditorul extern care dorește să se bazeze sau să utilizeze opinia sau lucrările de audit ale altora trebuie să obțină dovezi directe că lucrările respective au baze solide”; consideră, prin urmare, că activitatea Grupului de lucru al Comitetului de contact care este responsabil cu „elaborarea unor standarde comune de audit și a unor criterii comparabile de audit specifice zonei UE” este esențială și invită Comisia să încurajeze participarea tuturor statelor membre în acest demers;

         Guvernare

               46.

               reamintește Comisiei criticile anterioare exprimate de Parlament cu privire la soliditatea argumentației pe baza căreia Comisia se descarcă de răspunderea politică prin raportul său de sinteză, deși nu are o imagine completă asupra a 80 % din fondurile aflate în gestiune repartizată, iar calitatea rapoartelor anuale de activitate variază; subliniază faptul că absența unei imagini complete are două cauze: pe de o parte, o monitorizare și o supraveghere insuficiente din partea Comisiei și, pe de pe altă parte, absența unor soluții concrete și a responsabilității la nivelul statelor membre;

               47.

               regretă faptul că Comisia a acceptat tacit iresponsabilitatea colectivă a majorității statelor membre în ceea ce privește gestiunea financiară în Uniunea Europeană; salută și sprijină inițiativele luate de unele state membre în acest sens și invită celelalte state membre să urmeze exemplul lor;

               48.

               remarcă faptul că bugetul este executat de către Comisie și de membrii acesteia, și nu de către directorii generali care sunt ordonatori de credite delegați, și, prin urmare, regretă faptul că responsabilitatea sporită a directorilor generali nu a fost însoțită de asumarea responsabilității directe (și nu doar politice) de către membrii Comisiei; invită Comisia să prezinte propuneri pentru remedierea acestei situații care contravine articolului 274 din tratat;

               49.

               salută analiza solidă realizată de CCE asupra sistemului de control intern din cadrul Comisiei (capitolul 2 din Raportul anual); încurajează CCE să continue această evoluție pozitivă incluzând o analiză a acțiunilor sau carențelor diverșilor membri ai Comisiei, în legătură cu această situație;

               50.

               reamintește că noţiunea de guvernare vizează poziția personalului care lucrează în funcții de contabilitate și control în raport cu conducerea, competențele lor de a impune măsuri, calificările și formarea lor;

               51.

               solicită directorului general al Direcției Generale Buget să emită un aviz oficial privind calitatea și eficiența sistemelor de control intern;

               52.

               solicită Secretarului General să emită o declarație oficială de asigurare privind calitatea declarațiilor individuale ale directorilor generali;

               53.

               solicită auditorului intern al Comisiei să evalueze declarația de asigurare a Secretarului General, sub forma unui aviz de audit;

               54.

               reamintește importanța liniilor funcționale de raportare – o cale deschisă de comunicare între grupuri similare de personal specializat din diverse direcții generale, cum ar fi, de exemplu, personalul IT, personalul de control intern, personalul de audit intern, contabilii etc. – într-o organizație mamut cum este Comisia; regretă eforturile extrem de reduse depuse pentru introducerea acestui instrument de guvernare; invită Comisia să asigure, cât mai curând posibil, introducerea unor linii funcționale obligatorii de raportare și să prezinteComisiei pentru control bugetar un raport în acest sens până în septembrie 2008;

               55.

               invită Comisia să promoveze contabilul la același grad cu omologii săi operaționali;

               56.

               invită, de asemenea, Comisia să schimbe componența Comitetului de monitorizare a auditului astfel încât numărul de membri externi să fie egal cu numărul de membri ai Comisiei; invită, de asemenea, Comisia să numească președintele Comitetului de monitorizare a auditului din rândul membrilor externi ai comitetului;

               57.

               așteaptă din partea Comisiei ca aceasta să emită o declarație anuală instituțională de asigurare, pentru întreaga Comisie, pe care Președintele Comisiei să o prezinte Comisiei pentru control bugetar;

         Sistemul de control intern al Comisiei
   Planul de acțiune pentru instituirea unui cadru integrat de control intern

               58.

               salută progresul general obținut în dezvoltarea sistemului de control intern al Comisiei;

               59.

               nu este de acord cu afirmația făcută de Comisie în raportul de activitate din 2008 privind Planul de acțiune pentru instituirea unui cadru integrat de control intern, menționat anterior, conform căreia acțiunile 1, 3, 3N, 5, 8 și 13 au fost finalizate; atrage atenția asupra faptului că, până în prezent, Parlamentul nu a luat cunoștință de documente sau declarații justificative care să motiveze o astfel de afirmație; prin urmare, se simte obligat să pună sub semnul întrebării atât realizarea acestor măsuri, cât și executarea lor sau impactul pe care îl au asupra progresului planului de acțiune menționat anterior;

               60.

               salută totuși graficele semestriale de performanță în ceea ce privește aplicarea planului de acțiune menționat anterior;

               61.

               subliniază totuși faptul că pentru realizarea acțiunilor 1, 3, 3N, 5, 10, 10N, 11, 11N, 13 și 15, Comisia depinde, de asemenea, de cooperarea cu statele membre; semnalează faptul că susține cu fermitate aceste acțiuni și, prin urmare, îndeamnă Comisia să utilizeze toate instrumentele pe care le are la dispoziție pentru a le realiza cât mai curând cu putință;

               62.

               se așteaptă ca graficul de performanță corespunzător să îi fie prezentat înainte de 1 ianuarie 2009, în vederea pregătirii procedurii de descărcare de gestiune pentru exercițiul financiar 2007;

         Analiza echilibrului dintre cheltuielile operaționale și costul sistemului de control asupra fondurilor UE

               63.

               regretă profund faptul că Parlamentul nu a primit încă informații privind analiza raportului cost/beneficii al sistemelor de control asupra fondurilor UE, așa cum solicitase în rezoluția care însoțește decizia de descărcare de gestiune pentru exercițiul financiar 2005;

         Raport de sinteză

               64.

               consideră inacceptabil faptul că Comisia susține că rezultatele auditului CCE, care se bazează pe standarde internaționale de audit recunoscute la nivel internațional, sunt generate doar de „divergențe de opinie privind tipologia și impactul erorilor și evaluarea deficiențelor sistemelor și parțial de percepții diferite în ceea ce privește funcționarea mecanismelor de corecție financiară” (ultimul paragraf de la pagina 2 din raport);

               65.

               consideră că toate rezervele cu privire la absența unei asigurări privind legalitatea și regularitatea cheltuielilor comunitare ar trebui să fie reflectate atât în rapoartele anuale de activitate, cât și în raportul de sinteză; prin urmare, a fost foarte surprins de faptul că trei directori generali au decis doar în 2006 să exprime rezerve în ceea ce privește gestionarea și controlul INTERREG, deși, așa cum menționau aceştia, acest program exista de câțiva ani (pagina 4, ultimul paragraf);

               66.

               își exprimă îngrijorarea față de afirmațiile făcute de auditorul intern în primul său raport global, conform cărora, în ciuda faptului că s-au înregistrat anumite progrese, jumătate dintre recomandările critice și foarte importante nu au fost puse în aplicare înainte de termenele limită stabilite (pagina 8, penultimul paragraf); solicită Comisiei să acorde o mai mare atenție punerii în aplicare a acestor recomandări;

         Responsabilitatea politică și responsabilitatea administrativă a Comisiei
   Rapoarte anuale de activitate

               67.

               constată cu regret că, potrivit CCE, „în ceea ce privește secțiuni semnificative din bugetul UE, directorii generali oferă o imagine mai pozitivă cu privire la legalitatea și regularitatea cheltuielilor comunitare decât cea prezentată de către Curte în cadrul auditului său” (punctul 2.13 din Raportul anual);

               68.

               regretă faptul că, în Raportul său anual, CCE subliniază din nou faptul că anumite rapoarte anuale de activitate nu includ încă dovezi suficiente pentru declarația sa de asigurare (punctele 2.14-2.18 din Raportul anual);

               69.

               salută faptul că în raportul de sinteză se subliniază faptul că „[î]n toate cazurile în care există o diferență între opinia Curții de Conturi Europene și cea a directorului general, acesta din urmă va trebui să o explice în raportul său anual de activitate din anul următor” (punctul 2) și speră că îmbunătăţirile vor fi evidenţiate în cuprinsul rapoartelor anuale de activitate pentru 2007, precum și în cadrul rapoartelor următoare;

               70.

               solicită Comisiei să îmbunătățească rapoartele anuale de activitate stabilind criterii comune pentru exprimarea de rezerve și standardizându-le într-o mai mare măsură, pentru a face posibil un nivel mai ridicat de comparabilitate atât între rapoartele anuale de activitate ale diverselor direcții generale, cât și în timp; solicită Comisiei să țină cont de observațiile emise de CCE asupra rapoartelor anuale de activitate și să aducă îmbunătățiri în strânsă colaborare cu CCE;

         Transparență și etică

               71.

               salută publicarea comunicării intitulate „Acțiuni întreprinse în aplicarea Cărții verzi privind IET” [COM(2007) 127] în care Comisia declară – în conformitate cu articolul 30 alineatul (3) din regulamentul financiar – că informațiile privind beneficiarii fondurilor UE vor fi disponibile publicului începând din 2008 (secțiunea 2.3.2) și că, „în primăvara anului 2008”, se va lansa un registru al „reprezentanților de interese” (lobby-iști);

               72.

               este la curent cu argumentele aduse atât în favoarea înregistrării facultative a lobby-iștilor, cât și a înregistrării obligatorii a acestora; ia act de decizia Comisiei de a institui mai întâi un sistem de înregistrare voluntară și de a evalua sistemul după un an; este conștient de faptul că Tratatul de la Lisabona prevede temeiul juridic pentru un registru obligatoriu; reamintește faptul că registrul actual al Parlamentului este deja obligatoriu, precum și faptul că un posibil registru comun ar fi obligatoriu de facto, înregistrarea fiind, în ambele cazuri, o condiție necesară pentru a obține accesul în Parlament;

               73.

               reamintește faptul că este necesar să se elaboreze un nou cod de conduită pentru membrii Comisiei, pentru a îmbunătăți și a defini mai clar responsabilitatea lor politică individuală și colectivă și răspunderea pentru deciziile lor, precum și pentru aplicarea politicilor lor de către serviciile pe care le conduc;

               74.

               insistă asupra responsabilității Comisiei de a se asigura că datele furnizate cu privire la beneficiarii fondurilor UE sunt complete, consultabile și comparabile și reamintește faptul că Comisia și-a exprimat, într-un răspuns scris adresat Parlamentului, intenția de a finaliza și a conveni cu statele membre asupra unor standarde comune pentru aceste seturi de informații înainte de aprilie 2008;

               75.

               reamintește că, în cadrul rezoluției care însoțește decizia de descărcare de gestiune pentru exercițiul financiar 2005, a solicitat facilitarea accesului la informațiile privind entitățile care sunt reprezentate în diversele forme de grupuri de experți și sarcinile acestora (punctul 85) și a invitat Comisia să publice numele persoanelor care fac parte din aceste grupuri, precum și numele consilierilor speciali angajați de membrii Comisiei, de directorii generali și/sau de cabinetele acestora (punctul 86); solicită să fie făcute publice numele tuturor experților și consilierilor din grupurile de lucru ale Comisiei;

               76.

               reamintește răspunsurile oferite de membrul Comisiei responsabil pentru descărcarea de gestiune în cursul audierii din cadrul Comisiei pentru control bugetar de la 21 ianuarie 2008, conform cărora registrul grupurilor de experţi va cuprinde informații privind toate grupurile de experți, inclusiv privind membrii comitetelor de comitologie, experții individuali, entitățile comune și comitetele de dialog social;

               77.

               reamintește, de asemenea, că în rezoluția sa care însoțește decizia de descărcare de gestiune pentru exercițiul 2005 (punctul 76) solicita Comisiei „să introducă în codul de conduită obligatoriu al membrilor Comisiei normele etice necesare și principiile directoare pe care aceştia sunt obligați să le respecte în exercitarea mandatului lor, în special la numirea colaboratorilor lor, îndeosebi în cadrul «cabinetelor» lor”;

               78.

               regretă răspunsul dat de Comisie în anexa la raportul său privind monitorizarea deciziilor de descărcare de gestiune pentru anul 2005 (pagina 18) conform căruia aceste norme nu există încă și îndeamnă Comisia să le adopte;

               79.

               reamintește importanța asigurării unei transparențe și a unei publicități complete cu privire la personalul din cabinetele membrilor Comisiei care nu este recrutat în conformitate cu Statutul funcționarilor;

         ASPECTE SECTORIALE
   Venituri

               80.

               salută faptul că CCE a considerat că sistemele de supraveghere vamală sunt satisfăcătoare, sub toate aspectele importante, că conturile aferente resurselor proprii tradiționale sunt fiabile și că operațiunile subiacente au fost efectuate, în general, în conformitate cu legile și reglementările în vigoare, deși persistă anumite deficiențe;

               81.

               salută faptul că CCE a constatat că Comisia a calculat, colectat și înregistrat corect în conturile Comunității resursele TVA și VNB;

               82.

               constată cu satisfacție, în ceea ce privește resursa TVA, că Comisia a menținut frecvența și calitatea inspecțiilor sale; este preocupat, cu toate acestea, de numărul ridicat de rezerve exprimate și, prin urmare, invită Comisia, să își continue eforturile, în cooperare cu statele membre, pentru a asigura ridicarea rezervelor în termene rezonabile;

               83.

               solicită Comisiei să îi comunice acțiunile pe care intenționează să le întreprindă în cazul statelor membre care fac în continuare obiectul unor rezerve;

         Politica agricolă comună

               84.

               salută îmbunătățirea generală a situației cheltuielilor aferente PAC din 2006 și declarația CCE conform căreia, dacă este aplicat corect, IACS, care constituie principalul instrument de control pentru ajutoarele pe suprafață, primele pentru animale și sistemul de plăți unice pe suprafață, este un sistem eficient de limitare a riscurilor de cheltuieli neconforme;

               85.

               apreciază eforturile Comisiei de a extinde aplicarea IACS și se așteaptă că aceasta să asigure, în conformitate cu planurile și răspunsurile prezentate Parlamentului, creșterea procentajului de cheltuieli agricole controlate de IACS la cel puțin 89 % până în 2010 și 91,3 % până în 2013;

               86.

               regretă faptul că CCE a constatat că cheltuielile PAC sunt în continuare afectate semnificativ de erori și faptul că controalele și verificările din cadrul IACS nu sunt încă realizate eficient sau nu sunt complet fiabile în anumite state membre și, prin urmare, îndeamnă Comisia să reverifice cu statele membre dacă IACS este aplicat integral în toate statele membre UE-15 și dacă deficiențele constatate în statele membre UE-10 sunt remediate;

               87.

               regretă faptul că CCE a detectat din nou probleme la aplicarea IACS în Grecia; sprijină deplin intenția Comisiei (declarată comisiei parlamentare competente) de a se asigura că legislația actuală privind suspendarea plăților este aplicată cu strictețe în cazul în care guvernul elen nu remediază problemele existente în termenul stabilit;

               88.

               regretă faptul că, în cadrul dezvoltării rurale, măsurile de agromediu tind să aibă o incidență ridicată a erorilor, deoarece agricultorii nu îndeplinesc condițiile (adesea complexe) de eligibilitate; consideră că Comisia ar trebui să acorde atenția cuvenită pertinenței condițiilor de eligibilitate pentru astfel de măsuri și să studieze posibilitatea de a simplifica condițiile respective;

               89.

               ia act de faptul că Comisia a menționat că s-ar putea să fie nevoie să aplice un nivel diferit al riscului tolerabil în domeniul agromediului pentru a găsi un echilibru corect între îmbunătățirea calității mediului și protejarea acestuia și costurile aferente controlării măsurilor aplicate; cu toate acestea, insistă asupra necesității de a asigura executarea corectă a cheltuielilor comunitare și un control suficient asupra lor și invită Comisia să investigheze cu atenție și să evalueze eventualele costuri și beneficii în domeniul măsurilor privind agromediul, precum și legăturile cu alte domenii de cheltuieli și să prezinte analiza Consiliului, Parlamentului și CCE, ca bază minimă pentru a discuta necesitatea reformei indicate de Comisie;

               90.

               constată că, deoarece noua procedură de închidere financiară admite nereguli despre care statele membre consideră că mai pot fi remediate și deoarece anumite sume sunt imputate bugetului comunitar pe baza informațiilor furnizate de statele membre, Comisia trebuie să realizeze o monitorizare atentă pentru a se asigura că aceste creanțe sunt exacte și sunt imputate corect bugetului comunitar;

               91.

               reamintește, de asemenea, că costul corecțiilor financiare este suportat mai curând de statele membre, în mod normal de contribuabilul obișnuit, decât de beneficiarii ajutorului plătit în mod necuvenit;

               92.

               constată că, conform CCE, la auditarea sistemului de plăți unice (realizată pentru prima dată în 2006), Comisia nu a specificat domeniul de aplicare și nivelul de detaliu al activităților organismelor de certificare, iar anumite organisme de certificare (de exemplu, din Italia) au exclus din activitatea lor verificarea drepturilor, limitându-se la a menționa acest lucru în certificatele lor, iar Comisia a acceptat acest lucru fără comentarii;

               93.

               regretă faptul că Comisia nu cunoaște încă și nu este încă în măsură să estimeze, într-un mod care să fie considerat corespunzător de către CCE, nivelul plăților finanțate de PAC care sunt neconforme cu reglementările; remarcă faptul că Curtea a constatat că nu a fost posibil să se aducă corecții unor plăți neconforme în valoare maximă estimativă de 100 de milioane EUR, acestea fiind descoperite după termenul limită de doi ani; invită Comisia să aloce resurse adecvate auditurilor de conformitate pentru a realiza corecțiile plăților neconforme în termenul limită prevăzut;

               94.

               consideră că Comisia ar trebui să remedieze toate deficiențele constatate de CCE în Raportul său anual pentru a oferi un nivel mai ridicat de asigurare în ceea ce privește activitatea organismelor de certificare;

               95.

               ia act de concluziile prezentate la punctele 5.20 și 5.21 din Raportul anual al CCE și îndeamnă Comisia să îmbunătățească verificările în Regatul Unit, care nu a respectat legislația comunitară atunci când a alocat drepturile și a efectuat plățile în cadrul sistemului de plăți unice, și cele aferente ajutorului pentru dezvoltare rurală către proprietari ale căror terenuri sunt arendate și exploatate de agricultori arendași, precum și în câteva state membre (Austria, Irlanda și Regatul Unit) care nu au aplicat corect anumite elemente cheie ale SPU și au extins consolidarea drepturilor depășind limitele stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 al Consiliului din 29 septembrie 2003 de stabilire a normelor comune pentru schemele de sprijin direct în cadrul politicii agricole comune şi de stabilire a anumitor scheme de sprijin pentru agricoltori (11);

               96.

               ia act de afirmația foarte clară a Comisiei, făcută atât în răspunsurile adresate CCE (punctul 5.27 din Raportul anual), cât și în fața Comisiei pentru control bugetar, conform căreia un beneficiar este eligibil pentru sprijin agricol doar dacă exercită o activitate agricolă; se așteaptă din partea Comisiei să investigheze aceste cazuri identificate de CCE și să se asigure că nu se vor mai face plăți către proprietarii de terenuri care nu exercită o activitate agricolă, iar plățile de acest tip deja efectuate vor fi recuperate;

               97.

               invită Comisia, în lumina declarației CCE, conform căreia peste 700 dintre noii beneficiari fac parte din categorii precum cluburi de golf, cluburi de cricket, parcuri de distracții/grădini zoologice, cluburi de echitație, companii feroviare, consilii locale și alte entități similare, să prezinte un raport privind situația și evoluția alocării sprijinului agricol către astfel de beneficiari care sunt eligibili pentru finanțare conform normelor în vigoare;

               98.

               reamintește statelor membre că există posibilitatea de a influența și de a lua decizii la nivel național de restrângere a activităților și a beneficiarilor eligibili pentru finanțare; invită Comisia să prezinte, dacă este cazul, în funcție de evoluția situației și de analiza sa cu privire la destinația prevăzută a măsurilor de sprijin, o propunere de ajustare sau de revizuire a normelor;

         Măsuri structurale, ocuparea forței de muncă și afaceri sociale

               99.

               reamintește faptul că, în 2006, finanțarea de către Comunitate a politicilor structurale s-a ridicat la 32,4 miliarde EUR; subliniază faptul că, pentru 2007, această sumă s-a ridicat la 46,4 miliarde EUR, neincluzând cofinanțarea de către statele membre;

               100.

               constată cu profundă îngrijorare că, în Raportul său anual, CCE a precizat că rambursarea cheltuielilor proiectelor din domeniul politicilor structurale a fost afectată de erori semnificative, că proporția de rambursări din eșantionul de proiecte verificate care au fost afectate de erori era de 44 % și că „cel puțin 12 % din suma totală rambursată proiectelor din domeniul politicilor structurale nu ar fi trebuit rambursată”;

               101.

               ia act cu profundă îngrijorare de observațiile CCE :

                           (a)

                           doar 31 % dintre proiectele din eșantionul de audit al CCE au fost rambursate corect și nu au fost afectate de erori de conformitate;

                           (b)

                           sistemele de control din statele membre sunt, în general, ineficiente sau au o eficiență medie;

                           (c)

                           puțin peste jumătate din auditurile Comisiei examinate de CCE par să fi deținut toate calitățile unui instrument de supraveghere eficace;

                     regretă concluzia CCE conform căreia Curtea este suficient de convinsă că cel puțin 12 % din suma totală rambursată proiectelor din domeniul politicilor structurale nu ar fi trebuit să fie rambursată;

               102.

               consideră inacceptabil faptul că, în conformitate cu CCE, sistemele de control de la primul nivel din statele membre sunt în general ineficace sau au doar o eficacitate medie, iar anumite autorități naționale și regionale nu acordă suficientă atenție gestionării fondurilor UE; constată că niciunul dintre sistemele din eșantionul de audit al CCE (19 sisteme de control de la primul nivel) nu s-a dovedit a fi eficace, doar șase dintre ele au dat dovadă de o eficacitate medie, iar restul de 13 au fost ineficace, neînregistrându-se astfel niciun progres în domeniul fondurilor structurale comparativ cu 2005; își exprimă îngrijorarea față de incapacitatea Consiliului de a-și recunoaște în mod clar responsabilitatea pentru această situație, care este generată, în mare măsură, de lipsa unor controale adecvate ale statelor membre;

               103.

               îndeamnă prin urmare Comisia să utilizeze verificările ex ante pentru a controla dacă sistemele de supraveghere și control pentru perioada 2007-2013 sunt instituite în toate statele membre și să le monitorizeze periodic;

               104.

               regretă, de asemenea, faptul că, potrivit CCE, supravegherea asigurată de Comisie asupra sistemelor de control din statele membre nu poate preveni rambursarea cheltuielilor declarate în exces sau ineligibile, fiind astfel caracterizată printr-o eficacitate medie;

               105.

               constată cu regret că, așa cum a evidențiat CCE, în ceea ce privește cheltuielile aferente politicilor structurale (cum ar fi cele din cadrul PAC și al politicilor interne), criteriile de eligibilitate complicate sau confuze sau cerințele legale complexe au un impact negativ asupra legalității și a regularității operațiunilor subiacente;

               106.

               consideră inacceptabil faptul că, potrivit Comisiei (12), nu se așteaptă o evoluție semnificativă în ceea ce privește simplificarea normelor existente pentru perioada 2007-2013 pentru fondurile structurale și că se va propune o altă simplificare doar în următorul mandat legislativ;

               107.

               îndeamnă Comisia să ia măsuri pentru a da curs recomandării CCE (punctul 6.45 din Raportul anual) în ceea ce privește Fondul de coeziune și să prezinte alte propuneri de simplificare cât mai curând cu putință, incluzând, printre altele, norme, orientări și criterii de eligibilitate simple și clare;

               108.

               consideră și este pe deplin de acord cu CCE în privința faptului că autoritățile din statele membre au un rol foarte important în executarea eficientă a fondurilor structurale și că Comisia ar trebui să își intensifice auditurile și să depună eforturi suplimentare pentru supravegherea autorităților de gestionare din statele membre;

               109.

               regretă lipsa de stimulente pentru statele membre pentru a controla eficient cheltuielile, deoarece orice cheltuială neeligibilă identificată de Comisia sau de CCE poate fi transformată într-o cheltuială eligibilă de statul membru; solicită Comisiei să se asigure că, pe viitor, doar neregulile identificate de statele membre pot fi înlocuite cu alte cheltuieli fără pierderi de fonduri pentru statul membru în cauză;

               110.

               salută Planul de acțiune al Comisiei menționat anterior pentru întărirea rolului de supraveghere al Comisiei din cadrul acțiunilor structurale, care conține 37 de măsuri destinate să reducă plățile necuvenite efectuate de statele membre; salută, de asemenea, angajamentul public al Comisiei, asumat în cursul audierii din cadrul Comisiei pentru control bugetar din 25 februarie 2008, de a prezenta rapoarte trimestriale Parlamentului cu privire la progresele înregistrate în cadrul acestui plan de acțiune; se așteaptă din partea Comisiei să îmbunătățească sistemul de raportare în cooperare cu CCE; solicită Comisiei să ia, simultan cu asumarea responsabilității ce îi este conferită prin tratat în materie de execuție bugetară, cu respectarea principiului bunei gestiuni financiare și împreună cu statele membre, următoarele măsuri privind gestionarea repartizată a fondurilor structurale:

                           (a)

                           să își asume angajamentul formal de a aplica integral planul de acțiune și să accepte, în special:

                                       —

                                       să elaboreze rapoarte trimestriale privind progresele realizate, în măsura posibilului pe criterii cantitative, mai degrabă decât calitative, într-o formă acceptată de CCE, furnizând rapoarte de activitate în special până la 31 octombrie 2008 și până la 31 ianuarie 2009;

                                       —

                                       să furnizeze rapoarte trimestriale complete și exacte privind corecțiile și recuperările realizate de Comisie, furnizând astfel de rapoarte în special până la 31 octombrie 2008 și până la 31 ianuarie 2009;

                                       —

                                       să obțină informații de la statele membre cu privire la corecțiile realizate de acestea, prin retragerea unor proiecte sau corectarea unor erori, și, în special, să elaboreze rapoarte privind verificările efectuate de Comisie cu privire la exhaustivitatea și exactitatea acestor cifre, până la 31 octombrie 2008 și 31 ianuarie 2009;

                           (b)

                           să ia noi măsuri pentru prevenirea erorilor pe viitor, în special prin îmbunătățirea controalelor de la primul nivel;

               111.

               solicită Comisiei să prezinte Parlamentului un grafic de performanță cu o dată de executare finală în ceea ce privește realizarea acestui plan de acțiune, inclusiv o schemă comună de indicatori cantitativi și termene intermediare pentru realizarea acestuia;

               112.

               consideră că Comisia ar trebui să se concentreze pe fiabilitatea sistemelor naționale de monitorizare și raportare, pe asistența furnizată statelor membre și pe coordonarea standardelor de audit și ar trebui să ofere mereu o defalcare pe stat membru;

               113.

               se așteaptă ca Comisia să lanseze proceduri privind încălcarea dreptului comunitar împotriva statelor membre care nu și-au respectat obligațiile ce le revin în temeiul regulamentelor privind fondurile structurale, al regulamentului financiar și al normelor sale de aplicare și al AII, în special împotriva statelor membre care nu prezintă rapoarte privind recuperările și corecțiile financiare, a celor care nu prezintă situațiile rezumative anuale în conformitate cu orientările și a celor care prezintă situații rezumative anuale de o calitate necorespunzătoare;

               114.

               subliniază importanța orientărilor Comisiei pentru aplicarea eficientă a AII; consideră că aceste orientări ar trebui să reia, într-o primă etapă, cel puțin obligațiile impuse de reglementările sectoriale din domeniul agriculturii (și anume declarația de asigurare semnată de șeful autorității de gestionare, însoțită de un raport de certificare);

               115.

               insistă ca Comisia să demareze procedurile de suspendare împotriva statelor membre în care sistemele de control de la primul nivel sunt inadecvate, să accelereze aplicarea sistemului de sancțiuni și să prezinte Parlamentului un plan concret cu calendarul și sancțiunile ce urmează să fie aplicate în cazul identificării de nereguli;

               116.

               insistă să se elaboreze rapoarte controlabile privind corecțiile și recuperările realizate de Comisie (retrageri, recuperări ale statelor membre și ale Comisiei, corecții nete, suspendări ale plăților) pentru toate plățile necuvenite din cadrul tuturor fondurilor, cu definiții precise ale diverselor categorii de corecții financiare și insistă ca CCE să aibă acces la toate documentele justificative aferente; se așteaptă din partea Comisiei să stabilească o legătură clară între recuperare și exercițiul în care a avut loc neregula și să dezvolte aceste sisteme de raportare în cooperare cu CCE;

               117.

               ia act de declarația Comisiei conform căreia niciuna dintre sumele plătite nejustificat în 2006 nu va fi pierdută ca urmare a eficacităţii controalelor ex post; se așteaptă ca Comisia să furnizeze Parlamentului informații obiective, clare și complete cu privire la capacitatea sa de a recupera sumele plătite nejustificat, prezentându-i și dovezi în acest sens;

               118.

               reamintește că termenul pentru punerea în aplicare a acțiunii 11N (13) a fost 31 decembrie 2007 şi solicită Comisiei să aplice această acţiune cât mai curând posibil;

               119.

               este îngrijorat de declarația Comisiei din raportul său de activitate pentru 2008, menționat anterior, conform căreia doar recuperările inițiate în 2008 vor fi înregistrate în sistemul contabil și financiar central; îndeamnă, prin urmare, Comisia să înscrie în sistemul contabil și financiar central informațiile privind autoritatea de control și tipul de eroare și să înscrie retroactiv toate recuperările pentru perioadele 1994-1999 și 2000-2006;

               120.

               solicită Comisiei în această privință să furnizeze o evaluare a eficienței și a eficacității sistemelor multianuale de recuperare și să prezinte rapoarte în această privință în situațiile contabile pe 2008 și 2009;

               121.

               se așteaptă ca Comisia să prezinte Parlamentului o evaluare a calității tuturor situațiilor rezumative anuale pentru domenii precum agricultura, politica structurală și pescuitul; evaluarea ar trebui să cuprindă o defalcare pe stat membru și pe domeniu politic și ar trebui să prezinte un aviz asupra asigurării globale și asupra analizei de ansamblu la care se poate ajunge;

               122.

               regretă diversitatea informațiilor furnizate chiar de Comisie cu privire la corecțiile financiare și recuperările și se așteaptă ca informațiile furnizate pentru procedura de descărcare de gestiune să se bazeze pe aceleași definiții ale corecțiilor financiare ca informațiile necesare pentru rapoartele trimestriale menţionate anterior;

               123.

               solicită Comisiei ca, în cadrul revizuirii la jumătatea perioadei, să prezinte rezultatele aranjamentelor de tip „contract de încredere”, analizând inclusiv chestiunea fundamentală a eventualei valori adăugate create de aceste contracte, și să prezinte rezultatele și asigurările preconizate;

               124.

               ar dori ca Comisia să îi prezinte un raport anual privind îndeplinirea sau neîndeplinirea de către statele membre a obligațiilor ce le revin în temeiul regulamentului privind fondurile structurale și în temeiul AII; salută obținerea de către Comisie a situațiilor naționale rezumative ale auditurilor sectoriale prevăzute de AII revizuit și de regulamentul financiar revizuit; deplânge, cu toate acestea, faptul că nu toate statele membre au îndeplinit această cerință; îndeamnă Comisia să înceapă proceduri privind încălcarea dreptului comunitar împotriva statelor membre care nu au furnizat situații rezumative ale auditurilor sectoriale;

               125.

               solicită Comisiei ca, pentru procedura de descărcare de gestiune 2007, să prezinte cifrele atât pe baza contabilității lichidităților, cât și pe baza contabilității de angajamente, precizând dacă cifrele sunt anuale sau multianuale și furnizând o explicație clară a naturii corecțiilor financiare: corecții forfetare (în caz de deficiențe ale sistemului), recuperări la nivelul beneficiarilor finali sau îmbunătățiri corespunzătoare ale sistemului ABAC și se așteaptă ca informațiile furnizate pentru procedura de descărcare de gestiune să se bazeze pe aceleași definiții ale corecțiilor financiare ca informațiile necesare pentru celelalte rapoarte privind corecțiile financiare publicate în cursul exercițiului;

               126.

               invită Comisia să îl informeze, la finalizarea ultimului dintre proiectele aferente exercițiului bugetar 2006, cu privire la totalitatea sumelor recuperate și, dacă este necesar, cu privire la eventualele pierderi, precum și la motivele care stau la baza acestora;

               127.

               observă cu îngrijorare reducerea semnificativă a volumului de plăți în unele dintre „vechile” state membre, care a condus la o majorare însemnată a angajamentelor restante;

               128.

               reamintește Comisiei faptul că evaluarea proiectelor este influențată în mod considerabil de calitatea sistemelor de audit și că, prin urmare, reglementarea strictă a calității procedurilor de control financiar va fi deosebit de importantă în viitor;

               129.

               își exprimă deosebita preocupare față de creșterea în continuare, la fel ca în 2005, a creditelor bugetare restante, fapt care, asociat cu trecerea obligatorie de la regula „n + 2” la regula „n + 3”, schimbare pe care unele state membre trebuie să o aplice în perioada 2007-2013, ar putea agrava această situație, ceea ce ar putea conduce la creșterea perioadei de timp în care sumele ajung la destinatarul final și la respectarea din ce în ce mai rar a principiului anualității și a termenelor programelor;

               130.

               susține punctul de vedere al CCE potrivit căruia este necesar să se sporească rapid eficiența sistemelor de control ale statelor membre pentru a se permite prevenirea erorilor în primele faze ale proiectelor, fiind nevoie ca agenților statului implicați în evaluarea și analizarea proiectelor să li se asigure o formare completă astfel încât aceasta să poată fi combinată cu rapiditatea necesară în materie de utilizare a fondurilor structurale;

               131.

               ia act de recomandarea făcută statelor membre de către Comisie pentru ca acestea să înceapă să utilizeze pe viitor simplificările prevăzute în noile norme care reglementează fondurile structurale pentru perioada 2007-2013 (14), recurgând, de exemplu, la sume forfetare pentru costurile indirecte în cadrul Fondului social european, care ar trebui totuși reduse la minimum și exprimate cât mai cuprinzător cu putință, și consideră că recomandarea respectivă are o importanță deosebită;

               132.

               consideră că este esențial să se estimeze evoluția politicilor structurale prin intermediul unor indicatori și obiective utile, care să poată fi, în măsura posibilului, comparate și agregate într-un termen scurt, permițând astfel să se evite evaluările inevitabil generaliste și aproximative care nu ar lăsa timp suficient pentru efectuarea de corecturi;

         Politici interne

               133.

               constată cu îngrijorare că, în general pentru politicile interne, auditul CCE a relevat două deficiențe majore, pe de o parte, „un nivel semnificativ de erori pentru plățile efectuate către beneficiari” și, pe de altă parte, în cadrul „sistemelor de supraveghere și control ale Comisiei” care „nu atenuează suficient riscul inerent de rambursare a costurilor supraestimate” (Raportul anual, concluzii, punctul 7.30);

               134.

               constată că, în plus, la fel ca în exercițiile anterioare, CCE a evidențiat întârzierile persistente înregistrate de Comisie la efectuarea plăților către beneficiari;

               135.

               regretă profund evaluarea critică a CCE în acest domeniu, care este gestionat financiar direct de către Comisie, și îndeamnă Comisia să facă tot posibilul pentru a lua măsurile necesare în vederea reducerii numărului de deficiențe în cursul exercițiului următor;

               136.

               consideră că simplificarea regulilor de calcul pentru costurile declarate este o etapă necesară în îmbunătățirea situației și invită Comisia să își continue eforturile pentru a introduce un set de reguli cât mai ușor de aplicat pentru beneficiari;

               137.

               subliniază faptul că Comisia trebuie să respecte dispozițiile regulamentului financiar în ceea ce privește termenele pentru operațiunile de cheltuieli și solicită Comisiei să ia măsuri eficiente pentru a evita întârzierile actuale persistente la efectuarea plăților;

               138.

               salută posibilitatea de a declara costurile indirecte aferente subvențiilor pe o bază forfetară, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1081/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iulie 2006 privind Fondul social european (15);

               139.

               invită statele membre, în colaborare cu Comisia, să îmbunătățească sistemele de supraveghere și control al costurilor prezentate de beneficiarii subvențiilor;

               140.

               susține poziția CCE în ceea ce privește necesitatea de a ameliora gestiunea financiară a politicilor interne și de a intensifica eforturile de simplificare a normelor care se aplică programelor, folosindu-se finanțarea cu sume forfetare și trecându-se la un sistem de finanțare bazat pe rezultate;

               141.

               subliniază faptul că 2006 a fost Anul European al Mobilității Lucrătorilor, ceea ce a permis, în pofida bugetului redus de care a beneficiat, evidențierea anumitor obstacole în calea liberei circulații, dar încă nu a permis reale modificări;

               142.

               salută investițiile făcute în noua platformă EURES, lansată în 2006, care și-a dovedit deja valoarea adăugată pentru o mobilitate reală și pentru libera circulație pe piața europeană a muncii; în pofida acestor investiții, s-au întâmpinat multe bariere lingvistice, ceea ce conduce la ideea că o abordare lingvistică asemănătoare celei oferite studenților din cadrul programelor europene de mobilitate ar putea fi adecvată;

         Transport și turism

               143.

               constată că bugetul 2006, astfel cum a fost adoptat definitiv și apoi modificat în cursul exercițiului financiar, prevedea, pentru politicile din domeniul transportului, credite de angajament în valoare totală de 963,8 milioane EUR și credite de plată în valoare totală de 891,4 milioane EUR; constată, de asemenea, că din aceste sume:

                           —

                           pentru rețelele transeuropene de transport (TEN-T) au fost prevăzute credite de angajament în valoare de 699,8 milioane EUR și credite de plată în valoare de 684 milioane EUR;

                           —

                           pentru siguranța transporturilor au fost prevăzute credite de angajament în valoare de 18,1 milioane EUR și credite de plată în valoare de 19,1 milioane EUR;

                           —

                           pentru programul Marco Polo au fost prevăzute credite de angajament în valoare de 36 milioane EUR și credite de plată în valoare de 11,7 milioane EUR;

                           —

                           pentru proiectul-pilot privind siguranța transportului rutier de mărfuri au fost prevăzute credite de angajament și de plată în valoare de 5,5 milioane EUR, iar creditele de plată au fost reduse la 0,15 milioane EUR prin transferul global;

               144.

               salută menținerea unor niveluri ridicate de utilizare atât a creditelor de angajament, cât și a celor de plată pentru proiectele privind TEN-T, ambele ajungând la aproape 100 %, și invită statele membre să garanteze o finanțare adecvată de la bugetele naționale, pentru a realiza acest angajament comunitar;

               145.

               constată cu îngrijorare rata scăzută de utilizare a creditelor de angajament pentru siguranța transporturilor (34 %), domeniu în care o parte semnificativă din suma disponibilă inițial în 2006 a fost reportată și angajată în 2007, și rata scăzută de utilizare a creditelor de plată disponibile pentru programul Marco Polo (44,8 %) și este deosebit de preocupat de ratele extrem de reduse de utilizare a creditelor de plată pentru proiectul-pilot privind siguranța în sectorul rutier al TEN-T (29,6 %) – parțial din cauza unei întârzieri în semnarea contractelor și, prin urmare, a demarării tardive a proiectului-pilot; invită, prin urmare, Comisia, ca, pe viitor, să lanseze cererile de propuneri și de oferte cât mai curând cu putință pentru a utiliza totalitatea creditelor de angajament și de plată;

               146.

               invită Comisia și autoritatea bugetară să garanteze că, după adoptarea bugetului proiectelor-pilot, este găsit un echilibru corect între sumele disponibile pentru creditele de angajament și de plată și că acest echilibru reflectă faptul că perioada necesară pentru derularea proiectelor până la faza de plată depășește în general un exercițiu bugetar;

               147.

               constată cu satisfacție că analiza realizată de CCE cu privire la aplicarea standardelor de control intern privind regularitatea și legalitatea operațiunilor financiare subiacente demonstrează că tranzacțiile efectuate de Direcția Generală Energie și Transporturi sunt conforme cu cerințele din domeniul analizei și gestionării riscurilor, informațiilor de gestiune, comunicării neregularităților și controlului; invită totuși Direcția Generală Energie și Transporturi să utilizeze analizele referitoare la tipul și la ratele de erori în scopul elaborării unei strategii de control bazate pe riscuri în cadrul evaluării sale ex ante privind situațiile costurilor transmise de către beneficiarii finanțării;

         Piața internă și protecția consumatorilor

               148.

               salută lipsa de observații critice cu privire la politica privind piața internă, politica vamală și politica de protecție a consumatorilor din raportul anual al CCE;

               149.

               consideră că rata de execuție de 85 % a linei bugetare 12 02 01 aferente politicii privind piața internă necesită îmbunătățiri, având în vedere declarația Comisiei potrivit căreia aceasta a fost generată de o majorare a creditelor de angajament cu 1,05 milioane EUR, majorare care a fost aprobată de autoritatea bugetară în timpul procedurii bugetare și nu fusese prevăzută în planificarea bugetară; recunoaște totuși eforturile de ameliorare a planificării bugetare demonstrate printr-o rată de execuție de aproape 100 % în 2007;

               150.

               consideră că rata de execuție de 48 % a liniei bugetare 14 02 01 aferente domeniului politicii vamale este foarte scăzută, ceea ce, potrivit Comisiei, este rezultatul unei schimbări în politica de achiziții publice care constă în trecerea de la atribuirea de contracte separate la punerea în aplicare a contractelor-cadru pe termen lung; apreciază, prin urmare, faptul că rata de execuție a crescut la 83 % în 2007, ceea ce demonstrează deja rezultatele pozitive ale acestei schimbări de politică, deși încă mai este nevoie de îmbunătățiri;

               151.

               salută rata de execuție de 96 % a liniei bugetare 17 02 01 aferente domeniului politicii de protecție a consumatorilor;

         Libertăți civile, justiție și afaceri interne

               152.

               salută progresul obținut în ceea ce privește nivelul de execuție a plăților din bugetul destinat spațiului de libertate, securitate și justiție (86,3 %, față de 79,8 % în 2005); solicită Direcției Generale Justiție, Libertate și Securitate să-și continue eforturile în această direcție, dar își exprimă dezamăgirea față de nivelul relativ scăzut de execuție a angajamentelor (94,5 %, față de 97,7 % în 2005); solicită Direcției Generale Justiție, Libertate și Securitate să încerce să crească nivelul de execuție a angajamentelor și a plăților în 2007, în ciuda întârzierilor înregistrate de procedurile legislative de creare a fondurilor;

               153.

               ia act de observațiile CCE din Raportul special nr. 3/2007 privind gestionarea Fondului european pentru refugiați în perioada 2000-2004; solicită Comisiei țină seama de aceste observații, în special de cele cu privire la implementarea Fondului european pentru refugiați (FER III) și a celorlalte fonduri create în 2007;

         Drepturile femeii și egalitatea între sexe

               154.

               reamintește Comisiei că, în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din Tratatul CE, promovarea egalității între sexe reprezintă un obiectiv comunitar fundamental, care ar trebui respectat în cadrul tuturor activităților comunitare; subliniază, în continuare, că Comisia trebuie să garanteze luarea în considerare a egalității între sexe în cadrul procesului de execuție a bugetului și că toate acțiunile ar trebui evaluate din perspectiva impactului diferit pe care acestea îl au în rândul femeilor și al bărbaților;

               155.

               constată, cu regret, că metoda ce constă în integrarea dimensiunii de gen în buget nu a fost încă pusă în practică; solicită, prin urmare, din nou, ca integrarea dimensiunii de gen în cadrul planificării bugetare și al finanțării programelor comunitare să aibă loc cu adevărat;

               156.

               constată nivelul mereu scăzut al ratelor de execuție a plăților în cadrul programului Daphne și îndeamnă Comisia să adopte măsurile necesare pentru ameliorarea situației și evitarea deblocării cheltuielilor;

               157.

               consideră că ar trebui să se acorde o mai mare atenție promovării participării femeilor la societatea cunoașterii și la piața muncii și, prin urmare, accesului acestora la formare și locuri de muncă de înaltă calitate în domeniul tehnologiei informației și comunicațiilor;

         Cercetarea și dezvoltarea

               158.

               salută etapele rapide și clare întreprinse de actorii din domeniul cercetării după procedura de descărcare de gestiune 2005 pentru a remedia deficiențele constatate în cursul procedurii; este conștient de faptul că rezultatele vor fi vizibile pentru prima dată în exercițiul n + 2;

               159.

               salută îmbunătățirile aduse strategiei de control a Comisiei și numărul crescut de audituri financiare ex post efectuate în contextul celui de-al șaselea Program-cadru în 2006;

               160.

               constată, cu toate acestea, că, la fel ca în exercițiile anterioare, CCE a constatat erori semnificative în domeniul acestei politici și invită Comisia să își continue acțiunile în vederea reducerii efective a numărului de erori în exercițiul viitor;

         Mediu, sănătate publică și siguranță alimentară

               161.

               consideră că ratele globale de execuție a liniilor bugetare pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară sunt satisfăcătoare;

               162.

               subliniază, în special, că punerea în aplicare a programului LIFE III, care reprezintă 58 % din bugetul operațional al domeniului de politică „mediu”, a atins o rată de executare a creditelor de angajament de peste 98,7 %;

               163.

               atrage atenția, cu toate acestea, asupra faptului că executarea anumitor credite de angajament, cum ar fi unele elemente ale acțiunilor comunitare întreprinse în domeniul protecției civile și al poluării marine, pare să fie problematică, în special din cauza calității nesatisfăcătoare a propunerilor și a ofertelor prezentate, precum și din cauza anumitor restricții impuse de legislație, cum ar fi plafonul pentru contribuția financiară a UE;

               164.

               evidențiază rata globală de 85,76 % de execuție a creditelor de plată din domeniul mediului, ceea ce reprezintă o creștere semnificativă față de 2005 (78,39 %);

               165.

               constată că rata plăților pentru mediu, sănătate și siguranță alimentară este relativ scăzută, în principal din cauza dificultăților legate de planificarea creditelor de plată necesare și parțial din cauza faptului că o parte din credite reprezintă credite nediferențiate și, prin urmare, o parte semnificativă a plăților sunt executate la un an după formularea angajamentelor; recunoaște faptul că Comisia depinde parțial de prezentarea promptă a facturilor pentru beneficiari și contractanți, iar valoarea plăților finale efectuate pentru proiecte este deseori mai mică decât cea anticipată inițial;

               166.

               invită Comisia să-și continue eforturile de îmbunătățire a procedurilor administrative care influențează executarea creditelor de angajament și de plată;

         Cultură și educație

               167.

               constată cu îngrijorare că auditarea contractelor din domeniul educației și culturii a condus la ajustări ale costurile neeligibile în favoarea Comisiei în 12,3 % dintre cazuri, ceea ce lasă nesoluționată chestiunea eligibilității rambursărilor în proiectele care nu au fost auditate;

               168.

               constată că, în ceea ce privește politica în domeniul educației și culturii, deși s-au realizat progrese față de 2005, iar ultima serie de audituri a generat informații suplimentare, instrumentul de auditare și supraveghere a agențiilor naționale nu s-a schimbat, iar Direcția Generală Educație și Cultură din cadrul Comisiei a fost forțată să recunoască mai multe deficiențe;

               169.

               regretă faptul că CCE a constatat întârzieri la efectuarea plăților de către Comisie către beneficiari și că DG EAC nu a dispus de informații fiabile privind aceste întârzieri;

               170.

               constată cu îngrijorare că, în conformitate cu Raportul anual 2006 al CCE, „Comisia nu a respectat obligația prevăzută în regulamentul financiar cu privire la efectuarea verificărilor sistemelor de gestiune și control ale agențiilor naționale înainte de a le delega acestora punerea în aplicare a acțiunilor comunitare” (anexă, punctul 7.1);

               171.

               constată, cu profundă îngrijorare, că pentru programul de învățare asistată de calculator (e-Learning) costurile administrative pentru o solicitare aprobată se ridică, în medie, la 22 000 EUR, în timp ce valoarea medie a unei subvenții în cadrul acestui program este de doar 4 931 EUR; solicită Comisiei să explice dezechilibrul semnificativ dintre aceste două cifre și să ia măsurile de corecție necesare pentru a reduce această diferență;

               172.

               constată că, în conformitate cu raportul anual de activitate pe 2006 al DG EAC, Comisia pune în aplicare mai multe planuri de acțiune (cel puțin șase) pentru a remedia deficiențele de gestiune, dar regretă faptul că situația actuală a planurilor de acțiune nu este clară; regretă faptul că, în cursul audierii de pregătire a prezentei proceduri de descărcare de gestiune, nu au fost date răspunsuri concrete;

               173.

               invită Comisia să prezinte Comisiei pentru control bugetar o listă exhaustivă și actualizată a agențiilor naționale, precum și situația analizei asupra declarațiilor de asigurare prezentate de agențiile în cauză; îndeamnă Comisia să îmbunătățească domeniul de aplicare, calitatea și monitorizarea sistemelor de audit ale agențiilor naționale din domeniul educației și culturii;

               174.

               ia act de recomandarea constantă a CCE de continuare a „eforturilor de simplificare a normelor aplicabile acestor programe, printr-o utilizare la scară mai largă a finanțării pe baza sumelor forfetare, acolo unde este posibil, și prin trecerea la un sistem de finanțare pe bază de rezultate”; invită, prin urmare, la o simplificare mai amplă și o utilizare pe scară largă a sistemelor forfetare;

               175.

               salută recomandarea făcută Comisiei de CCE de a folosi mai mult, în conformitate cu regulamentul financiar, finanțarea cu sumă fixă și cu rată unică pentru a facilita acordarea de subvenții;

               176.

               observă că aproximativ 70 % din bugetul alocat domeniului educației și culturii este administrat prin agenții naționale; observă cu îngrijorare că în 2006 au fost depistate în câteva cazuri deficiențe grave și sistematice în gestionarea fondurilor; recunoaște, totodată, că Comisia face demersuri în vederea consolidării cadrului de control; așteaptă din partea Comisiei să prezinte, înainte de procedura de descărcare de gestiune pentru exerciţiul financiar 2007, un raport privind rezultatele măsurilor adoptate;

               177.

               este de părere că statele membre ar trebui să conștientizeze mai mult ce responsabilități au pentru a asigura funcționarea satisfăcătoare a agențiilor naționale; speră că noile „declarații de asigurare” depuse de autoritățile naționale vor îmbunătăți procedurile de control și de audit aplicate în statele membre cu privire la agențiile naționale;

               178.

               invită Comisia să emită orientări stricte privind transparența punerii în aplicare și a procedurilor de selecție a programelor multianuale; se așteaptă ca aceasta, împreună cu agenția executivă și cu agențiile naționale, să îmbunătățească în continuare comunicarea cu solicitanții și beneficiarii;

               179.

               își exprimă îngrijorarea în legătură cu deficiențele privind informațiile existente despre anumite aspecte ale punerii în aplicare a programelor multianuale; solicită, în special, ca Comisia să prezinte informații complete privind situația întârzierilor plăților către beneficiari; susține noua anchetă din proprie inițiativă a Ombudsmanului privind acest aspect; observă că în 2007 s-au înregistrat întârzieri pentru 23 % din plăți; observă că Comisia își revizuiește, în prezent, definiţia dată întârzierilor de plată și așteaptă cu interes să primească mai multe informații cu privire la acest aspect;

               180.

               ia act de eforturile sporite depuse de Comisie pentru a-și spori capacitatea de a asculta preocupările cetățenilor prin intermediul instrumentelor sale de comunicare; încurajează Direcția Generală Comunicare să folosească mai bine mecanismele simplificate de finanțare pentru acțiunile sale care au ca țintă societatea civilă, în conformitate cu orientările prevăzute de DG EAC în cadrul programului „Europa pentru cetățeni”;

         Acțiuni externe

               181.

               îndeamnă Comisia să prezinte definiția sa pentru „organizație neguvernamentală”, nu doar din punct de vedere juridic, ci și din perspectiva modului în care este asigurată finanțarea neguvernamentală a acestor organizații;

               182.

               reamintește că fondurile cheltuite pentru acțiunile externe în 2006 s-au ridicat la 5,867 miliarde EUR, iar plățile la 5,186 miliarde EUR; ia act cu îngrijorare de următoarele constatări din Raportul anual al CCE:

                           —

                           s-a detectat un nivel semnificativ de erori în eșantionul testat la nivelul organizațiilor responsabile de punerea în aplicare a proiectelor;

                           —

                           sistemele de supraveghere și control destinate să asigure legalitatea și regularitatea operațiunilor la nivelul organizațiilor responsabile de punerea în aplicare a proiectelor au prezentat în continuare deficiențe;

                           —

                           domeniile care prezentau nivelul cel mai ridicat de risc au fost din nou procedurile de atribuire a contractelor, eligibilitatea cheltuielilor la nivelul proiectelor și inexistența unor documente justificative suficiente;

               183.

               regretă faptul că, în ceea ce privește rapoartele anuale de activitate ale DG AIDCO, CCE a subliniat că „nivelul semnificativ de eroare și deficiențele constatate de către Curte în ceea ce privește sistemele de supraveghere și control destinate să asigure legalitatea și regularitatea operațiunilor la nivelul organismelor responsabile de punerea în aplicare a proiectelor în domeniul acțiunilor externe nu sunt reflectate în mod suficient în raportul anual de activitate și în declarația Oficiului de Cooperare EuropeAid” (punctul 2.17 și tabelul 2.1 din Raportul anual);

               184.

               constată, de asemenea, cu regret că, din nou, în analiza planurilor anuale de gestionare ale anumitor direcții generale, nu există nicio indicație cu privire la auditorii externi ai proiectelor sau cu privire la riscurile specifice asociate diverselor tipuri de organisme responsabile cu punerea în aplicare a proiectelor (ONG-uri, organizații internaționale, instituții guvernamentale etc.) și a diverselor metode de finanțare (subvenții, sprijin bugetar, fonduri fiduciare etc.) (punctul 8.28 din Raportul anual);

               185.

               constată cu îngrijorare că constatările CCE menționate anterior se regăsesc și în Raportul anual 2005 al CCE, și anume inconsecvența informațiilor auditului extern prezentate la centru, lipsa centralizării sistematice a acestor informații pentru a trage concluzii și o monitorizare insuficientă; prin urmare, solicită Comisiei să ia măsuri de urgență în urma acestor constatări;

               186.

               regretă, de asemenea, că, în conformitate cu Raportul anual al CCE, „structurile de audit intern (Internal Audit Capability – IAC) nu furnizează în prezent o evaluare anuală globală a situației controlului intern în EuropeAid și DG ECHO […] În ciuda creării în 2006 a două posturi suplimentare în cadrul structurii de audit intern, nu pare fezabil să se poată acoperi, în cadrul ciclului de trei ani propus, toate domeniile de audit identificate în evaluarea necesarului de audit al EuropeAid cu efectivele actuale de personal” (punctul 8.30 din Raportul anual);

               187.

               solicită Comisiei să facă o analiză globală anuală a situației controlului intern în cadrul DG AIDCO și să evalueze dacă sunt necesare posturi suplimentare în serviciul IAC pentru a pune în aplicare această sarcină;

               188.

               ia act de situația criticată de CCE în ceea ce privește activitățile de control ex post ale Comisiei (punctele 8.23 și 8.33 din Raportul anual) și solicită Comisiei să informeze periodic Comisia pentru control bugetar cu privire la măsurile pe care le va lua pentru a remedia situația;

               189.

               invită Comisia să îmbunătățească în continuare analiza riscurilor efectuată de DG AIDCO făcând trimitere la constatările auditurilor de la nivel de proiect și făcând diferența între diversele tipuri de organisme responsabile de punerea în aplicare și diversele metode de finanțare;

               190.

               invită DG AIDCO să îmbunătățească termenii de referință ai auditurilor sale externe pentru a acoperi toate domeniile de risc cunoscute, inclusiv verificarea respectării cerințelor Comisiei în materie de proceduri de contractare și de eligibilitate a cheltuielilor;

               191.

               subliniază faptul că în perioada 2000-2006 contribuțiile UE la ONU s-au majorat cu 700 % (de la 200 milioane EUR în 2000 la 1,4 miliarde EUR în 2007); nu poate înțelege absența unei monitorizări de către Comisie a fondurilor transferate către fondurile fiduciare internaționale;

               192.

               în acest context, își exprimă îngrijorarea cu privire la lipsa informațiilor de bază necesare autorității abilitate să acorde descărcarea de gestiune pentru a putea asigura o procedură corespunzătoare de descărcare de gestiune în ceea ce privește fondurile executate în cadrul rubricii acțiuni externe;

               193.

               insistă să se elaboreze de urgență un sistem armonizat de informații care să ofere acest tip de informații pentru a pune la dispoziția autorității abilitate să acorde descărcarea de gestiune în special, și la dispoziţia publicului în general, o bază de date complet transparentă care să conțină o imagine de ansamblu a proiectelor finanțate cu fonduri UE în lume și a beneficiarilor finali ai acestor fonduri; consideră că este preferabil ca aceste informaţii să fie generate prin intermediul sistemului comun de informații Relex (CRIS);

               194.

               reamintește faptul că, în conformitate cu regulamentul financiar, Comisia ar fi trebuit să fie capabilă, începând din mai 2007, să identifice imediat beneficiarii finali și organismele responsabile cu punerea în aplicare pentru orice proiect finanțat sau cofinanțat cu fonduri UE;

               195.

               consideră că vizibilitatea, orientările politice și posibilitatea ca Comisia să realizeze controale asupra fondurilor fiduciare internaționale (în cazurile în care UE este donator major) ar trebui consolidate fără a compromite eficiența acțiunilor din acest domeniu;

               196.

               invită Comisia să prezinte Parlamentului un plan pentru consolidarea în continuare a controlului UE asupra acțiunilor sale externe;

               197.

               își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că, în cele două cazuri în care Parlamentul a solicitat lista proiectelor finanțate din fonduri UE, Comisia a avut nevoie de două luni și jumătate pentru a furniza lista proiectelor finanțate în cadrul CARDS (Asistență comunitară pentru reconstrucție, dezvoltare și stabilizare) și 13 luni pentru a furniza informații de bază privind proiectele cofinanțate cu fonduri UE în Irak; insistă asupra remedierii de urgență a acestei situații pentru toate fondurile gestionate în cadrul acțiunilor externe;

               198.

               îndeamnă Comisia să abordeze cu foarte mare seriozitate deficiențele constatate în ceea ce privește procedurile de contractare și eligibilitatea cheltuielilor și regretă profund evaluarea critică realizată de CCE în acest domeniu care se află sub gestionarea financiară directă a Comisiei;

               199.

               este de acord cu CCE că Comisia ar trebui să includă informații cu privire la toate auditurile efectuate asupra proiectelor din cadrul CRIS și ar trebui să coreleze mai bine aceste informații cu informațiile privind gestionarea proiectelor; solicită, de asemenea, serviciului EuropeAid al Comisiei să revizuiască informațiile financiare furnizate de delegații, pentru a garanta exhaustivitatea și coerența acestora;

               200.

               invită Comisia să îmbunătățească transparența și accesul la documentația privind proiectele gestionate de agențiile ONU și să continue să elaboreze orientări și proceduri clare în cadrul FAFA, care să stabilească cadrul pentru gestionarea contribuțiilor financiare ale Comisiei la ONU;

               201.

               invită Comisia să îi prezinte un raport privind controalele efectuate în temeiul FAFA;

               202.

               apreciază rezultatele auditului privind aplicarea instrumentelor Phare și ISPA în Bulgaria și România și privind programul de asistență pentru Turcia, care a identificat un nivel nesemnificativ de erori; ia act de greșelile și deficiențele depistate cu privire la aplicarea instrumentului SAPARD în Bulgaria și România; solicită Comisiei să continue colaborarea cu autoritățile din cele două țări pentru a garanta respectarea tuturor cerințelor referitoare la achizițiile publice și buna gestiune financiară, precum și furnizarea garanțiilor necesare privind corectitudinea, regularitatea și eligibilitatea cererilor de asistență comunitară;

               203.

               ia act de constatarea CCE conform căreia sistemele naționale de supraveghere legate de sistemele de implementare descentralizate din Bulgaria, România și Turcia au în continuare o activitate deficitară;

               204.

               își reafirmă îngrijorarea cu privire la întârzierile înregistrate în acreditarea Sistemului de implementare descentralizat extins (SIDE) din Bulgaria și îndeamnă Comisia și autoritățile bulgare să-și intensifice cooperarea și eforturile pentru a asigura existența structurilor de gestionare și control adecvate și a capacităților administrative necesare care să permită funcționarea eficientă a SIDE;

               205.

               sprijină recomandările CCE adresate Comisiei conform cărora aceasta din urmă ar trebui să urmărească îndeaproape funcționarea eficientă a sistemelor naționale de supraveghere și control, în special pregătirea și gestionarea procedurilor de ofertare în Turcia, a procedurilor de achiziții publice din cadrul SIDE în Bulgaria și România și asigurarea la timp a cofinanțării naționale; subliniază necesitatea de consolidare a capacității administrative a statelor membre care au aderat recent și a ţărilor în curs de aderare;

               206.

               se declară mulțumit de constatarea CCE conform căreia Comisia a introdus mai multe măsuri de remediere ca urmare a Raportului special al Curții din 2003 referitor la programele de înfrățire; invită Comisia să motiveze mai mult guvernele beneficiare să utilizeze rezultatele proiectelor desfășurate în contextul eforturilor lor de reformă; sprijină recomandarea CCE adresată Comisiei de a reduce gradul de detaliere al contractelor de înfrățire pentru a permite o mai mare flexibilitate în gestionarea proiectelor;

               207.

               ia act de constatările CCE cu privire la regularitatea și legalitatea operațiunilor din domeniul acțiunilor externe și a sistemelor de supraveghere și control asociate; invită Comisia să realizeze toate îmbunătățirile necesare sistemelor pentru a garanta eliminarea neregulilor identificate la nivelul organizațiilor care implementează proiecte din țările terțe;

               208.

               invită Comisia să îi prezinte un raport privind măsurile luate pentru a îmbunătăți situația refugiaților și a persoanelor strămutate din Irak;

               209.

               subliniază interesul pe care îl manifestă cu privire la asistența acordată de UE Afganistanului și invită Comisia să îi prezinte un raport referitor la stadiul execuției fondurilor UE pentru Afganistan și să-și prezinte opinia cu privire la expulzarea din țară a reprezentantului în exercițiu al UE, acuzat de legături cu talibanii afgani;

               210.

               așteaptă să primească rapoarte anuale privind contractele de execuție a bugetului, o listă anuală a proiectelor, inclusiv informații privind locul unde acestea se derulează, precum și lista beneficiarilor finali; consideră că raportorul său pentru procedura de descărcare de gestiune ar trebui să aibă acces la informațiile declarate confidențiale din motive de securitate; salută angajamentul Comisiei de a renegocia acordurile relevante privind fondurile fiduciare cu ONU pentru a elabora orientări comune pentru raportări și pentru informările privind beneficiarii finali; salută, de asemenea, angajamentul Comisiei de a organiza întâlniri anuale între Parlament și personalul de conducere din cadrul ONU responsabil pentru gestionarea fondurilor fiduciare cu donatori multipli și consideră că acestea întâlniri ar putea constitui cadrul în care ONU să furnizeze informații suplimentare privind fondurile UE;

         Ajutorul umanitar și dezvoltarea

               211.

               regretă faptul că CCE consideră că auditurile interne din cadrul DG ECHO sunt doar „parțial satisfăcătoare” (anexa 8.2 la Raportul anual);

               212.

               sprijină întru totul concluziile CCE privind DG ECHO din Raportul anual, după cum urmează: „DG ECHO ar trebui să clarifice normele privind eligibilitatea cheltuielilor, pentru a preveni interpretările diferite și ar trebui revizuit echilibrul dintre auditurile pe care le efectuează DG ECHO la nivelul serviciilor centrale ale partenerilor responsabili de punerea în aplicare și cele de pe teren, pentru a obține o perspectivă mai bună asupra realității cheltuielilor corespunzătoare proiectelor” (punctele 8.11 și 8.18 din Raportul anual);

               213.

               regretă constatarea prezentată la punctul 2.1 din Raportul anual de activitate al Direcției Generale Dezvoltare (DG DEV) conform căreia „Asigurarea coerenței politicilor comunitare care au un impact asupra țărilor în curs de dezvoltare este o sursă majoră de risc. Acest risc afectează în ceea mai mare măsură comerțul, în special negocierile asupra acordurilor de parteneriat economic (APE). Acest lucru constituie o dimensiune critică a politicii de dezvoltare, dar capacitățile în acest domeniu sunt concentrate în cadrul DG Comerţ. Riscul persistă în ciuda consolidării și concentrării responsabilităților conexe comerțului după reorganizarea DEV din iulie 2006”;

               214.

               solicită Comisiei să prezinte Comisiei pentru control bugetar ideile sale privind modalitatea de soluționare a acestei situații și măsurile care urmează a fi luate în 2008 pentru a îmbunătăți funcționarea sistemului de control intern din cadrul DG DEV în ceea ce privește nivelul de aplicare a standardelor de control intern;

         Parteneriatul euro-mediteranean

               215.

               constată cu satisfacție că, în conformitate cu Raportul special nr. 5/2006 al CCE privind programul MEDA, „gestionarea programului MEDA de către Comisie s-a îmbunătățit în mod clar față de primii ani și poate fi considerată satisfăcătoare”;

               216.

               constată, în continuare, pe baza concluziilor CCE, că, în urma descentralizării, delegațiile CE au jucat un rol important în realizarea programului ajutând țările partenere să facă față aspectelor procedurale ale achizițiilor publice;

               217.

               solicită Comisiei să informeze periodic Parlamentul cu privire la verificările și controalele la fața locului și la identificarea unor cazuri importante de posibile fraude sau alte nereguli financiare în cursul ultimului an de desfășurare a programului MEDA;

               218.

               speră să se realizeze o creștere a vizibilității acțiunilor finanțate de UE prin intermediul fondurilor fiduciare internaționale, în special în contextul sumelor de peste un miliard de euro care au fost transferate de la bugetul UE în fondurile Băncii Mondiale și ale ONU; îndeamnă insistent Comisia să asigure ridicarea nivelului de îndrumare politică, de vizibilitate a UE și de control al fondurilor utilizate;

               219.

               invită Comisia să îi prezinte periodic măsuri specifice prin care UE să aibă un control sporit asupra acțiunilor sale externe în contextele lor geografice (în conformitate cu principiile eficienței, răspunderii și vizibilității);

               220.

               solicită Comisiei să îl informeze în mod eficient și rapid cu privire la utilizarea fondurilor UE prin intermediul fondurilor fiduciare internaționale pentru Irak; invită Comisia să actualizeze și să dea un conținut concret acestor informații și să propună un sistem care să permită Parlamentului să constate clar și fără echivoc ce anume s-a cofinanțat în lume din fonduri UE prin intermediul fondurilor fiduciare internaționale;

               221.

               salută faptul că, în comparație cu 2005, în exercițiul 2006 rata de execuție a creditelor de angajament și de plată pentru strategia de preaderare a crescut semnificativ;

         Dezvoltare

               222.

               felicită Comisia pentru inițiativa sa de a ameliora raportarea efectelor intervențiilor în materie de politică de dezvoltare pentru atingerea Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului; are încredere că acest fapt va aduce o contribuție reală la realizarea unei mai bune responsabilități în acest domeniu; așteaptă cu interes să primească detalii privind evaluarea fazei pilot introduse în 2007;

               223.

               atrage atenția asupra valorii de referință, convenite de Comisie, conform căreia o cotă de 20 % din finanțarea în cadrul Instrumentului de cooperare pentru dezvoltare ar trebui alocată educației primare și secundare și serviciilor medicale de bază; așteaptă cu interes să primească detalii privind aplicarea valorii de referință în 2007;

               224.

               salută inițiativa Comisiei de a dezvolta o abordare structurală pentru a sprijini instituțiile supreme de audit din țările care primesc sprijin bugetar; cu toate acestea, ia act de faptul că responsabilitatea democratică la nivelul țărilor partenere nu poate fi realizată fără a consolida și organismele parlamentare de control bugetar, conform dispozițiilor de la articolul 25 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 de stabilire a unui instrument de finanțare pentru cooperarea pentru dezvoltare (16);

               225.

               ia act de faptul că, în 2006, 91 % din sprijinul de la bugetul comunitar a fost acordat sub formă de sprijin bugetar sectorial, care are beneficiari mai clari decât are sprijinul bugetar general și care conduce, astfel, la riscuri mai mici; pune la îndoială „interpretarea dinamică” a criteriilor de eligibilitate pentru sprijinul bugetar a Comisiei, despre care CCE a declarat că duce la creșterea riscurilor; consideră că sprijinul bugetar ar trebui acordat doar țărilor care respectă deja un standard minim în materie de credibilitate în ceea ce privește gestionarea finanțelor publice;

               226.

               invită Comisia să îmbunătățească transparența și accesul la documentația privind acțiunile de sprijin bugetar, în special prin încheierea de acorduri cu guvernele țărilor beneficiare, acorduri analoge FAFA, prin care să se stabilească cadrul pentru gestionarea contribuțiilor financiare ale Comisiei în cadrul ONU;

               227.

               felicită Comisia pentru reducerea cu 39 % în 2006 a nivelului creditelor restante (RAL) aferente unor angajamente ale EuropeAid de dinainte de 2001; solicită actualizări regulate privind modificările nivelurilor RAL normale și anormale;

               228.

               ia act de criticile pe care, în Raportul său special nr. 6/2007, CCE le aduce proiectelor de asistență tehnică ale Comisiei; remarcă, în continuare, că Comisia va aborda aceste probleme prin dezvoltarea unei „strategii pentru îndeplinirea obiectivelor în materie de eficiență a ajutorului în ceea ce privește cooperarea tehnică și unitățile de realizare a proiectelor”, care trebuie să fie finalizată până în iunie 2008; așteaptă cu interes să primească, în timp util, o evaluare a rezultatelor punerii în aplicare a acestei strategii;

               229.

               salută măsurile aplicate de către Comisie pentru a promova coordonarea donatorilor în domeniul asistenței tehnice; accentuează importanța unei abordări coordonate, nu doar la nivel UE, ci și în rândul tuturor donatorilor și așteaptă cu interes să primească detalii privind evoluția acestei inițiative;

         Cheltuieli administrative
   Agențiile

               230.

               constată că numărul agențiilor funcționale se ridica, în 2006, la 24 (dintre care 2 agenții executive), față de 16 în 2005, acestea executând o gamă largă de funcții în diverse locuri din UE;

               231.

               constată că, în raportul său anual de activitate pe 2006, auditorul intern al Comisiei și-a exprimat o rezervă cu privire la auditurile agențiilor de reglementare, la fel ca în 2003, 2004 și 2005, indicând că „deși IAS a primit personal pentru auditarea agențiilor de reglementare, creșterea simultană a numărului de agenții, care se ridică în prezent la 23, pune în continuare probleme IAS la îndeplinirea în mod adecvat a obligației ce îi revine în temeiul articolului 185 din regulamentul financiar și că, la sfârșitul lui 2006, toate agențiile fuseseră auditate cel puțin o dată în cursul unei perioade de trei ani și nu anual așa cum prevede regulamentul financiar” (punctul 3.b);

               232.

               solicită efectuarea unei analize privind descentralizarea și efectele ei asupra personalului Comisiei; solicită Comisiei să prezinte un calendar pentru revizuirea organizării sale interne ca urmare a descentralizării;

               233.

               solicită ca agenția executivă relevantă să facă, după trei ani, obiectul unei examinări colegiale destinate să evalueze valoarea adăugată a executării programelor prin intermediul agențiilor executive față de executarea de către direcțiile generale relevante;

               234.

               ia act de constatarea CCE prezentată la punctul 10.29 din Raportul anual conform căreia „Plata subvențiilor acordate de către Comisie de la bugetul Comunității nu se bazează pe estimări justificate în mod suficient ale necesarului de numerar al agențiilor. Aceasta, în combinație cu volumul reportărilor, le determină să dețină solduri de numerar apreciabile (17). Curtea recomandă ca nivelul subvențiilor plătite agențiilor să fie în conformitate cu necesarul lor real de numerar.”;

               235.

               solicită Comisiei să monitorizeze mai atent soldurile de numerar ale agențiilor și să impună obligaţii mai stricte agențiilor în ceea ce priveşte prezentarea de către acestea în cadrul cererilor de plată a unor estimări riguroase ale necesarului lor real de numerar, pentru a evita mișcările inutile de numerar și pentru a dispune de estimări mai bune pe viitor;

               236.

               solicită subconsolidarea conturilor agențiilor;

         Politica imobiliară a Comunității

               237.

               își exprimă preocuparea cu privire la deficitul structural global pentru 2006, care a atins din nou pragul semnificativ de 5 milioane EUR pentru proiectele de întreținere și renovare a tuturor clădirilor aflate în proprietatea Comisiei (printre care Berlaymont); salută studiul asupra patrimoniului comandat de Oficiul pentru Infrastructură și Logistică – Bruxelles (OIB) în 2007, care ar trebui să furnizeze prima estimare justificată a bugetului necesar și a calendarului de lucrări necesare pentru a asigura cea mai bună gestiune posibilă a investițiilor imobiliare ale Comisiei;

               238.

               invită Comisia să informeze comisiile parlamentare competente cu privire la rezultatele studiului menționat anterior și la previziunile de programare, acordând o atenție deosebită detaliilor privind clădirea Berlaymont;

               239.

               invită Comisia să îl informeze cu privire la măsurile luate ca urmare a Raportului special nr. 2/2007 al CCE, în special cu privire la îmbunătățirea cooperării, inclusiv formularea unei politici imobiliare comune care să implice crearea unui instrument comunitar care să reglementeze imobilele și măsurile financiare și de personal conexe;

               240.

               solicită Comisiei să includă rezultatele monitorizării personalului și rezultatele Comunicării privind politica în domeniul instalării serviciilor Comisiei la Bruxelles și la Luxemburg [COM(2007) 501], să revizuiască în consecință necesarul de spațiu prevăzut în comunicarea în cauză și să prezinte un raport privind rezultatele acestor acțiuni până în septembrie 2008;

               241.

               sugerează că în conturile consolidate ale UE ar trebui să existe un provizion pentru lucrări majore de întreținere a clădirilor;

               242.

               își reiterează opinia că ar trebui să se efectueze un studiu privind fezabilitatea creării unei autorități europene în domeniul imobiliar care să fie responsabilă pentru construirea și întreținerea clădirilor instituțiilor și organismelor UE;

         CONCLUZII PRIVIND RAPOARTELE SPECIALE EMISE DE CURTEA DE CONTURI
   Partea I: Raportul special nr. 1/2007 privind execuția proceselor la mijlocul perioadei, fondurile structurale 2000-2006

               243.

               ia act de faptul că Consiliul European a convenit, la reuniunea sa de la Berlin din martie 1999, că ar trebui puse la dispoziție 195 de miliarde EUR (219 miliarde EUR în prețuri 2005) din fondurile structurale (18) pentru perioada 2000-2006 și ca alte 16 miliarde EUR să fie alocate, în perioada 2004-2006, pentru circa 200 de programe din noile state membre (19);

               244.

               constată că executarea programelor din perioada 1994-1999 a înregistrat întârzieri, ceea ce a avut drept consecință planificarea tardivă pentru perioada 2000-2006;

               245.

               prin urmare, își exprimă preocuparea că baza de date pentru procesul de evaluare la jumătatea perioadei nu a fost suficient de largă pentru a conduce la concluzii solide;

               246.

               ia act, de asemenea, de constatările Curții de Conturi din Rapoartele speciale nr. 7/2003 și 10/2006 privind evaluarea ex ante și, respectiv, ex post a cheltuielilor din fondurile structurale, în care Curtea a remarcat că:

                           —

                           alocările bugetare au fost determinate prin maximizarea absorbției probabile a finanțării;

                           —

                           evaluările ex ante au avut un impact redus asupra procesului de programare;

                           —

                           au fost constatate deficiențe semnificative în evaluările ex post și în analizele Comisiei asupra acestora;

               247.

               subliniază că, în documentul său de lucru nr. 8, Comisia a descris obiectivul general al evaluării la jumătatea perioadei după cum urmează:

                           —

                           să evalueze dacă diversele forme de asistență constituie în continuare mijloacele de soluționare a problemelor cu care se confruntă regiunea sau sectorul în cauză;

                           —

                           să reexamineze dacă axele, prioritățile și obiectivele strategice sunt coerente și adecvate și dacă mai sunt relevante;

                           —

                           să evalueze progresele realizate pentru atingerea acestor obiective și măsura în care ele pot fi efectiv realizate;

                           —

                           să evalueze cuantificarea obiectivelor, în special măsura în care acestea au facilitat monitorizarea și evaluarea; să evalueze măsura în care prioritățile orizontale – îndeosebi egalitatea de șanse și mediul – au fost integrate în diversele forme de asistență;

                           —

                           să analizeze dacă măsurile de aplicare și monitorizare sunt adecvate; și să prezinte rezultatele comparativ cu indicatorii conveniți pentru rezerva de performanță;

               248.

               salută faptul că evaluările au dovedit că strategiile adoptate de statele membre sunt în continuare adecvate și că absorbția financiară s-a îmbunătățit în mod evident; cu toate acestea, a fost imposibil să se evalueze eficacitatea sau să se măsoare impactul programelor/proiectelor, deoarece datele disponibile au fost considerate deseori a fi insuficiente;

               249.

               se declară îngrijorat de afirmația Comisiei conform căreia sistemele de monitorizare ale statelor membre sunt slabe; prin urmare, o eventuală aplicare defectuoasă a programelor și a proiectelor a fost dificil de detectat, evaluările ex post au fost stânjenite și nu a fost asigurată protecția intereselor financiare ale Comunităților; în domeniul fondurilor structurale au fost detectate nereguli în valoare de 600 milioane EUR doar în 2005;

               250.

               insistă, cu toate acestea, să se acorde prioritate pe viitor instituirii de sisteme sigure de monitorizare în statele membre ca măsură de prevenire a neregulilor și a eventualelor fraude;

               251.

               subliniază în continuare faptul că este important ca evaluările analitice să conducă la concluzii operaționale și la recomandări;

               252.

               regretă faptul că rezultatele evaluărilor au fost dificil de comparat din cauză că statelor membre nu li s-a cerut să respecte un model standardizat de evaluare; prin urmare, invită Comisia să conceapă un indicator sau un sistem de referință care, în timp, să conducă la rapoarte de evaluare armonizate, îmbunătățind astfel comparabilitatea și, ulterior, profunzimea analitică a acestor rapoarte;

               253.

               constată că regula n + 2 a condus la o rată mai ridicată de utilizare a creditelor; subliniază, cu toate acestea, că absorbția financiară a devenit, astfel, un scop în sine;

               254.

               ia act, în continuare, de faptul că creditele din rezerva de performanță au fost alocate în funcție de necesarul perceput pentru a maximiza absorbția fondurilor UE, și nu prin concentrarea cheltuielilor pe activități care au fost evaluate ca deosebit de eficiente; prin urmare, beneficiarii primari au fost proiectele de infrastructură; în general, bugetele măsurilor care nu au generat suficiente cheltuieli au fost realocate;

               255.

               regretă că, din cauza favorizării absorbției, prioritățile orizontale – precum mediul și egalitatea de șanse – și prioritățile politice – precum strategiile de la Lisabona sau Göteburg – au fost deseori neglijate;

               256.

               regretă, de asemenea, că deseori au fost ignorate efectele de „balast” (20) sau de substituție;

               257.

               împărtășește opinia CCE în ceea ce privește existența unor „tensiuni inerente în planificarea și gestionarea fondurilor structurale (…)” (21) în perioada 2000-2006, cum ar fi:

                           —

                           tensiuni între cheltuirea eficientă și economică a fondurilor (rentabilitate) și maximizarea absorbției;

                           —

                           tensiuni cauzate de regula n + 2 care, pe de o parte, permite planificarea adecvată a cheltuielilor și, pe de altă parte, facilitează alocarea rezervelor;

                           —

                           și tensiuni între o evaluare bine intenționată la jumătatea perioadei și lipsa de date;

               258.

               recunoaște, în același timp, angajamentul Comisiei de a remedia o serie de deficiențe din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului din 11 iulie 2006 de stabilire a anumitor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european și Fondul de coeziune (22):

                           —

                           evaluarea la mijlocul perioadei, o cerință generală, a fost înlocuită cu evaluări periodice realizate în funcție de necesități, destinate să aprecieze realizarea programului și să determine reacții la schimbările mediului extern;

                           —

                           rezervele naționale de performanță și pentru evenimente neprevăzute au devenit opționale; iar

                           —

                           regula n + 2 va fi înlocuită (pentru o perioadă limitată) de o regulă n + 3 pentru statele membre ale căror PIB pe cap de locuitor a fost, între 2001 și 2003, sub 85 % din media UE-25;

               259.

               invită Comisia să pună la dispoziția statelor membre orientări clare la începutul perioadei de programare;

               260.

               salută faptul că rezultatele rapoartelor de evaluare au fost luate în considerare la elaborarea noilor regulamente care reglementează fondurile structurale în perioada 2007-2013; regretă, cu toate acestea, că observațiile Parlamentului exprimate după publicarea Raportului special nr. 1/2007 al CCE vor fi utile doar într-o mică măsură pentru actuala perioadă de programare;

               261.

               prin urmare, solicită Comisiei să ia măsurile necesare pentru a implica deplin Parlamentul în modificările pe care intenționează să le aducă regulamentelor privind fondurile structurale înaintea următoarei perioade de finanțare, care va începe în 2014;

               262.

               consideră că regulamentele privind fondurile structurale ar trebui să prevadă un proces de învățare treptată care ar trebui să se reflecte în dispozițiile legale; acest lucru pare cu atât mai important cu cât evaluările ex post de la sfârșitul unei perioade de programare nu pot fi încheiate înainte de intrarea în vigoare a unui regulament care reglementează noua perioadă financiară și de programare; în plus, comisiile parlamentare competente ar trebui să fie consultate periodic în diversele etape care intervin în cursul perioadei de finanțare;

               263.

               solicită CCE și Comisiei să îi prezinte rapoarte privind măsurile luate pentru a da curs constatărilor Parlamentului din cursul procedurii de descărcare de gestiune 2006; în plus, solicită Comisiei să prezinte Comisiei pentru control bugetar concluziile evaluărilor ex post 2000-2006;

               264.

               solicită CCE să analizeze eficiența, eficacitatea și impactul măsurilor finanțate de fondurile structurale într-un raport special la momentul oportun;

         Partea II: Raport special nr. 2/2007 privind cheltuielile imobiliare ale instituțiilor

               265.

               acceptă că planificarea pe termen lung și previziunile bugetare din domeniul imobiliar sunt dificil de realizat din cauză că deciziile privind creditele se iau anual, iar deciziile politice cheie care au implicații majore în ceea ce privește spațiile de birouri, de exemplu, deciziile privind extinderile, nu sunt ușor previzibile; în plus, deciziile din domeniul imobiliar necesită o perioadă îndelungată de punere în aplicare; sugerează că în conturile consolidate ale Uniunii ar trebui să existe un provizion pentru lucrări majore de întreținere;

               266.

               salută faptul că instituțiile UE oferă – în general – reprezentanților aleși și funcționarilor condiții adecvate de muncă;

               267.

               regretă totuși faptul că instituțiile europene nu au reușit niciodată să elaboreze o politică imobiliară comună, ceea ce le-ar fi permis să realizeze economii semnificative; solicită instituțiilor UE să își intensifice eforturile pentru elaborarea unei politici imobiliare comune și să prezinte comisiei parlamentare competente un raport în acest sens în timp util pentru procedura de descărcare de gestiune pentru exerciţiul financiar 2007;

               268.

               invită instituțiile UE să elaboreze criterii comune pentru calcularea spațiului de birouri și a costurilor și, prin urmare, pentru previzionarea necesarului atât pe termen scurt, cât și pe termen lung;

               269.

               recunoaște, în acest context, că instituțiile UE au acordat prioritate achiziționării clădirilor, achiziționarea fiind cu 40 până la 50 % mai ieftină decât închirierea;

               270.

               remarcă faptul că CCE a recomandat deja în 1979 includerea în contractele de închiriere a unei clauze de achiziționare la un preț care să țină cont de chiria deja plătită (închiriere pe termen lung cu drept de cumpărare);

               271.

               regretă că observațiile CCE privind achiziționarea clădirilor IPE 1-3 din Strasbourg prezintă o imagine incompletă a situației din 2006; în acest context, subliniază concluziile sale din Rezoluția din 26 septembrie 2006 care însoțea decizia de descărcare de gestiune pentru exercițiul financiar 2004 (23) și, în special, cele de la punctele 19 și 20;

               272.

               întreabă Comisia de ce era indispensabil să închirieze clădirea MONDRIAN și care au fost alternativele avute în vedere;

               273.

               admite faptul că instituțiile UE preferă să grupeze serviciile care operează în domenii similare;

               274.

               recunoaște tensiunile existente între avantajele practice ale proximității geografice oferite de rămânerea în cartierul european și dezavantajele financiare generate de crearea unei cereri foarte ridicate și previzibile pe piața imobiliară locală;

               275.

               recunoaște, în acest context, eforturile depuse de Comisie pentru a reduce procentajul de spațiu de birouri pe care îl ocupă în cartierul european, procentaj ce se ridică în prezent la 82 %;

               276.

               solicită instituțiilor UE să evalueze cu atenție necesitatea de a rămâne în cartierul european atunci când își mută o parte din servicii;

               277.

               solicită administrației sale să precizeze de ce predarea clădirilor D4-D5 a fost amânată și de ce nu a fost posibil să se ia în considerare într-o etapă mai timpurie legislația privind achizițiile publice, procedurile complexe de negociere și o politică de bună vecinătate;

               278.

               solicită instituțiilor UE să precizeze de ce au utilizat într-o atât de mare măsură – conform CCE – procedurile negociate, evitând licitațiile publice și plătind astfel pentru lucrări de construcții și de altă natură un preț care nu a fost determinat prin concurență deschisă;

               279.

               insistă asupra faptului că instituțiile UE ar trebui să utilizeze într-o măsură mai mare procedurile competitive de ofertare;

               280.

               subliniază că în absența unor proceduri competitive de ofertare, prețurile de achiziție pentru construcții și/sau chiriile pe termen lung nu ar trebui să depășească costurile de construcție;

               281.

               consideră că contractele de închiriere pe termen lung cu opțiune de cumpărare ar trebui să precizeze prețul de achiziție și că ar trebui să se solicite contractanților garanții financiare adecvate care să ofere asigurări pentru executarea integrală a contractelor până la recepția finală (24);

               282.

               invită instituțiile UE să încheie „contracte pentru sedii” cu țările care găzduiesc principalele locuri de desfășurare a activității instituțiilor UE;

               283.

               atrage atenția asupra faptul că, în conformitate cu articolul 14 din regulamentul financiar, Comunitățile și organismele înființate de ele nu pot obține împrumuturi; în acest context, sugerează să se utilizeze într-o mai mare măsură serviciile financiare ale Băncii Europene de Investiții și procedurile de ofertare de pe piața financiară pentru a determina rata dobânzii;

               284.

               își reiterează opinia privind bugetarea politicii sale imobiliare, exprimată la punctul 5 din Rezoluția sa din 24 aprilie 2007 care însoțea decizia de descărcare de gestiune pentru exercițiul financiar 2005, Secțiunea I – Parlamentul European (25): […] reamintește organelor sale competente decizia sa conform căreia „[...] rambursările pentru clădiri [...] ar trebui incluse ca parte integrantă în strategia bugetară”; critică, prin urmare, organele sale competente pentru continua lipsă de claritate în ceea ce privește încadrarea în buget a politicii imobiliare a Parlamentului pentru achizițiile viitoare (linia bugetară „achiziția de bunuri imobile” arată doar mențiuni simbolice pentru 2005, 2006 și 2007)”;

               285.

               solicită CCE să explice în ce fel instituțiile UE ar putea să utilizeze mai eficient „creditele diferențiate”;

               286.

               subliniază că instituțiile UE ar trebui să dețină întregul control administrativ, tehnic și financiar asupra proiectelor lor imobiliare; în acest sens, ele ar trebui fie să facă apel la consultanți specializați, fie să își dezvolte propriile competențe în acest domeniu în cadrul interinstituțional (26);

               287.

               reamintește instituțiilor UE solicitarea sa expresă de la punctul 20 din rezoluția sa menționată anterior, care însoțea decizia de descărcare de gestiune pentru exercițiul financiar 2004: „[...] își însărcinează administrația cu redactarea, de comun acord cu celelalte instituții europene, a unui raport care să examineze posibilitatea înființării unei autorități imobiliare europene responsabile de construirea și întreținerea clădirilor instituțiilor și organelor UE; solicită transmiterea acestui raport Comisiei pentru control bugetar, cel târziu până la 1 octombrie 2007”;

         Partea III: Raportul special nr. 3/2007 privind gestionarea Fondului european pentru refugiați (2000-2004)

               288.

               reamintește tuturor actorilor faptul că Fondul european pentru refugiați (FER) a fost constituit cu scopul de a asigura un cadru pentru elaborarea unei politici comune privind dreptul de azil, inclusiv acorduri europene comune pentru dreptul de azil ca o componentă a obiectivului Uniunii Europene de a crea treptat un spațiu de libertate, securitate și justiție care să fie deschis celor care caută în mod legitim protecție în cadrul său;

               289.

               subliniază faptul că, de la crearea FER I, au fost adoptate numeroase directive, regulamente și decizii, adoptarea unor dintre acestea fiind direct sau indirect promovată prin crearea fondului;

               290.

               subliniază faptul că FER III (27) va funcționa în condiții diferite față de FER I; de aceea, ar trebui strâns legat de punerea în aplicare a Directivelor 2001/55/CE (28) și 2004/83/CE (29) ale Consiliului;

               291.

               accentuează faptul că FER III ar trebui, totuși, să contribuie la dezvoltarea ulterioară a unei politici UE în acest domeniu, în special să pregătească o revizuire a „Convenției Dublin II”, inclusiv o refocalizare pe reamplasarea voluntară a solicitanților de azil în cadrul UE pentru a se ajunge la aranjamente echitabile de împărțire a sarcinilor;

               292.

               invită Comisia să își continue eforturile pentru a preveni interpretările diferite ale normelor FER de către statele membre și încurajează organizarea de seminarii privind bunele practici pentru diseminarea experienței dobândite de anumite state membre în altele, în special în noile state membre, care sunt mai puțin familiarizate cu FER;

               293.

               invită Comisia să ia toate măsurile posibile pentru a accelera plățile către statele membre și pentru a sensibiliza statele cu privire la necesitatea de a efectua la timp plățile, în special pentru beneficiarii mai mici, pentru a nu periclita proiectele inovative și pentru a permite și ONG-urilor care dispun de o susținere financiară mai redusă să participe la FER III;

               294.

               insistă asupra faptului că declarațiile naționale de asigurare ar trebui să cuprindă toate domeniile în care statele membre sunt coresponsabile pentru cheltuirea fondurilor UE, de exemplu FER;

               295.

               invită Direcția Generală Buget să își reanalizeze practica legată de recuperări, deoarece recuperarea din proiecte care nu au legătură între ele este contraproductivă pentru funcționarea programului respectiv (generând în special întârzieri la plata prefinanțărilor); ordinele de recuperare ar trebui eliberate de ministerul de finanțe din statul membru interesat, în locul recuperării automate a sumelor din orice plată care urmează a fi primită de către statul membru respectiv;

               296.

               invită Comisia să utilizeze FER într-un mod și mai activ pentru a accelera progresul către o politică comună a dreptului de azil;

               297.

               invită Comisia să își continue eforturile de asigurare a armonizării datelor statistice pentru a evita distorsiunile în programe în care buna distribuție a fondurilor depinde de datele statistice furnizate de Eurostat;

         Partea IV: Raport special nr. 4/2007 privind controalele fizice și de substituție a mărfurilor care fac obiectul unei cereri de restituire la export

               298.

               salută publicarea Raportului special nr. 4/2007 și îndeamnă Comisia să ia act de deficiențele identificate în raport și să acționeze conform recomandărilor Curții;

               299.

               este de acord cu Comisia că, până la plata ultimei restituiri la export, „trebuie să existe în continuare un sistem de control în totalitate operațional”; astfel, așteaptă ca Comisia să își folosească puterea de inițiativă pentru a veni cu propuneri concrete de îmbunătățire a situației;

               300.

               salută, în această privință, adoptarea Regulamentului (CE) nr. 14/2008 al Consiliului din 17 decembrie 2007 de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 386/90 privind controlul la exportul de produse agricole care beneficiază de o restituire sau de alte sume (30), care permite statelor membre care realizează analize de risc să stabilească rata de control la 5 % pentru întregul său teritoriu, și nu pentru fiecare birou vamal; regretă, cu toate acestea, lipsa unei planificări clare în răspunsurile Comisiei pentru propunerile sale viitoare, având în vedere perioada scurtă până la retragerea treptată a restituirilor la export;

               301.

               regretă cele câteva puncte slabe ce reduc eficacitatea controalelor fizice, în special previzibilitatea controalelor, numărul mare de exporturi cu valoare mică și risc redus care sunt controlate, precum și metoda utilizată pentru controlul transporturilor de mărfuri în vrac;

               302.

               în ceea ce privește controalele de substituție, regretă că verificările nu au fost suficient de detaliate, iar interpretarea numărului de controale ce trebuie efectuate a variat între statele membre;

               303.

               salută acoperirea adecvată de către Comisie a controalelor-cheie în monitorizarea controalelor, dar împărtășește grija Curții față de lipsa de reacție a Comisiei, prin schimbări legislative sau corecții financiare făcute la timp, în ciuda faptului că aceasta era conștientă de punctele slabe de o perioadă de timp considerabilă;

               304.

               ia act de și salută faptul că, la granițele estice ale Uniunii, integritatea sigiliilor este verificată de către autoritățile competente și încurajează celelalte state membre să urmeze acest exemplu;

               305.

               invită Comisia să își continue eforturile de a modifica legislația relevantă pentru a aborda, printre altele, problema controalelor „la hayon” și pentru a introduce utilizarea obligatorie a analizei riscurilor pentru procedurile de export, în conformitate cu evaluarea CCE;

         Partea V: Raportul special nr. 5/2007 privind gestionarea programului CARDS de către Comisie

               306.

               consideră că programul CARDS a avut o contribuție importantă la politica de stabilizare și de apropiere;

               307.

               regretă lipsa pronunțată de transparență în ceea ce privește gestionarea realizată de către Comisie și delegațiile acesteia, ceea ce face evaluarea imposibilă; consideră inadmisibil faptul că nu există o viziune globală a Comisiei cu privire la proiectele finanțate prin programul CARDS, în timp ce Agenția Europeană pentru Reconstrucție (AER) pune la dispoziția publicului lista contractelor pe care le-a semnat, indicând programele și proiectele respective;

               308.

               reamintește recomandările făcute în rezoluția sa din 24 aprilie 2007 care însoțea decizia de descărcare de gestiune pentru execuția bugetului AER aferente exercițiului financiar 2005 (31), în special punctul 23;

               309.

               este foarte surprins să afle că, în țările în care programul CARDS a fost sub auspiciile AER, aceasta este singura responsabilă cu realizarea programării Instrumentului de asistență pentru preaderare (IPA) pentru 2007 și 2008 și, de asemenea, cu pregătirea licitațiilor necesitând semnătura Comisiei; amintește, în acest context, că acest fapt este contrar mandatului AER și, în special, că procedura de pregătire a licitațiilor corespunde practicii BAT (Birouri de asistenţă tehnică), condamnate de către Parlamentul European și desființate între timp;

               310.

               consideră că, în acest context, Comisia nu și-a îndeplinit în 2006 obligațiile care îi reveneau în conformitate cu propria sa decizie din 2005 privind încetarea treptată a activității AER, care stipula că delegațiile Comisiei din diverse țări balcanice ar trebui să preia pe deplin responsabilitatea încă de la punerea în aplicare a programului IPA;

               311.

               solicită CCE să realizeze un audit ulterior care să se axeze pe o comparație între gestionarea programului CARDS de către Comisie și gestionarea acestui program de către AER în numele Comisiei și să prezinte Parlamentului rezultatele acestui audit până în septembrie 2008;

         Partea VI: Raportul special nr. 7/2007 privind sistemele de control, de inspecție și de sancțiuni în ceea ce privește normele de conservare a resurselor halieutice comunitare

               312.

               salută publicarea raportului și felicită CCE pentru contribuția sa valoroasă în analizarea acestei probleme foarte importante în domeniul politicilor europene;

               313.

               ia act cu îngrijorare de criticile CCE și consideră că acestea ar trebui să conducă la modificări semnificative ale politicii;

               314.

               salută intenția declarată a Comisiei de a se ocupa de aceste deficiențe identificate în raport, precum și de a acționa conform recomandărilor CCE; regretă, totuși, lipsa unui calendar exact din răspunsurile Comisiei, cu privire la propunerile sale viitoare;

               315.

               salută inițiativa Președinției slovene de a convoca un Consiliu extraordinar pentru pescuit axat pe controlul pescuitului, în 18 februarie 2008, pentru a analiza acest raport;

               316.

               reafirmă că o bună gestionare a resurselor, în conformitate cu principiul precauției și principiul dezvoltării durabile, necesită consolidarea mecanismelor de control existente, astfel ca statul de pavilion și statul de coastă în care navele își desfășoară activitatea să poată avea acces în orice moment și în timp real la informațiile privind localizarea navei de pescuit și activitățile de pescuit desfășurate;

               317.

               solicită Comisiei, în același timp, ca la revizuirea Regulamentului (CEE) nr. 2847/93 al Consiliului din 12 octombrie 1993 de instituire a unui sistem de control aplicabil politicii comune din domeniul pescuitului (regulamentul de control) (32) să propună măsuri pentru garantarea calității și a fiabilității datelor privind capturile;

               318.

               constată că, pe lângă problema mecanismelor de control, există o altă problemă fundamentală care vizează cotele de pescuit negociate de statele membre; subliniază faptul că este inacceptabil ca statele membre să stabilească cotele, an de an, la un nivel mai ridicat decât cel recomandat de cercetători pentru un pescuit durabil;

               319.

               subliniază faptul că, în plus față de mecanismele de control, sistemul de cote negociate constituie o problemă fundamentală; își manifestă nemulțumirea față de faptul că, an de an, cotele sunt stabilite constant la un nivel mai ridicat decât cel recomandat de cercetători pentru menținerea unor stocuri viabile de pește;

               320.

               salută hotărârea Curții de Justiție Europene în cauza C-304/02, Comisia/Republica Franceză (33), care a reamintit Comunității rolul și obligațiile statelor membre cu privire la controlul și aplicarea normelor politicii comune din domeniul pescuitului (PCP);

               321.

               observă, totuși, că au trecut 21 de ani între momentul în care s-au constatat cazuri de încălcare a normelor și momentul când această hotărâre a fost luată și că durabilitatea pescuitului european nu poate face față unor astfel de întârzieri în rezolvarea ilegalităților;

               322.

               subliniază faptul că este important ca Comisia să ia măsuri împotriva diverselor state membre atunci când există suspiciuni că acestea încalcă sau ignoră sistemele de control, inspecție sau sancțiuni din cadrul PCP;

               323.

               salută inițiativa Comisiei de a studia posibilitatea de a include în noile inițiative prevăzute privind pescuitul ilegal, nereglementat și nedeclarat (INN) sancțiuni administrative armonizate ce vor fi aplicate pentru anumite „contravenții INN”;

               324.

               salută comunicarea Comisiei [COM(2007) 39] care lansează o dezbatere privind îmbunătățirea capacității de pescuit și a indicatorilor de efort în cadrul politicii comune din domeniul pescuitului și, în acest sens, așteaptă ca Comisia să își folosească competența de inițiativă pentru a prezenta propuneri concrete de îmbunătățire reală a PCP;

               325.

               observă și salută faptul că, după publicarea Regulamentului (CE) nr. 1966/2006 al Consiliului din 21 decembrie 2006 privind înregistrarea și comunicarea electronică a datelor referitoare la activitățile de pescuit și dispozitivele de teledetecție (34), Comisia a pregătit imediat propunerea de norme de aplicare [Regulamentul (CE) nr. 1566/2007 al Comisiei din 21 decembrie 2007 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1966/2006 al Consiliului privind înregistrarea și comunicarea electronică a datelor referitoare la activitățile de pescuit și dispozitivele de teledetecție (35)];

               326.

               regretă că, deși Comisia a propus regimuri de efort destul de simple și ușor de controlat, sistemul a fost făcut în mod considerabil mai complicat, datorită unui număr mare de derogări introduse la cererea statelor membre în timpul discuțiilor din Consiliu și care au redus considerabil posibilitățile de control al întregului sistem;

               327.

               consideră că actualul cadru legislativ este neactualizat și prea complex și îndeamnă Comisia să își folosească puterea de inițiativă pentru a veni cu propuneri concrete de îmbunătățire a situației, având ca obiectiv simplificarea și armonizarea legislației din domeniul PCP;

               328.

               regretă diferitele deficiențe ce reduc eficacitatea controalelor fizice, precum și lacunele din sistemul global de transmitere a datelor în statele membre, dar și lipsa unei culturi europene a controlului în sectorul pescuitului;

               329.

               salută eforturile Comisiei de a îmbunătăți situația cu privire la datele referitoare la capturi și vânzări, precum și situația cu privire la planificarea raportărilor prin intermediul noilor tehnologii; consideră că regulamentul privind înregistrarea și comunicarea electronică va crește eficiența sistemelor de validare, de exemplu prin oferirea spre transmisie electronică imediată a unei copii a actului de vânzare către autoritățile statului de pavilion și ale statului de debarcare, astfel încât acesta să poată fi verificat prin compararea cu declarația de debarcare;

               330.

               invită Comisia să îmbunătățească gradul de asistență reciprocă și cooperare administrativă între autoritățile statelor membre și schimbul de informații între autoritățile naționale competente prin crearea unui sistem similar cu cel pus deja în aplicare pentru sistemul comunitar al TVA;

               331.

               consideră că este foarte important pentru control și pentru întreaga PCP de a avea un sistem care permite urmărirea capturilor de la sursă la consumatorul final, așa cum există deja în piața unică comunitară pentru toate celelalte tipuri de produse alimentare și îndeamnă Comisia să pună în aplicare un astfel de sistem;

               332.

               subliniază că este necesar să se respecte cotele de pescuit stabilite; consideră că Comisia trebuie să ia măsuri stricte și ferme în cazul în care există suspiciuni de încălcare sau fraudare a sistemului de cote;

               333.

               invită Comisia și statele membre să extindă competențele Agenției Comunitare pentru Controlul Pescuitului și să promoveze rolul executiv important pe care Agenția îl joacă în controlul și armonizarea PCP, îmbunătățind transparența și coordonarea prin stabilirea unor practici comune în sfera planurilor de utilizare comună;

               334.

               invită Comisia să propună și statele membre să accepte extinderea competențelor controlorilor Comisiei, care ar trebui să aibă puteri mai mari pentru a crea o strategie europeană de control comună în PCP;

               335.

               în acest context, consideră că raportul cost-beneficiu ce există între resursele dedicate activităților de control în PCP și rezultatele obținute de către aceste controale (proporționalitatea și rentabilitatea controalelor) ar trebui să fie un element cheie de luat în considerare de către Comisie în propunerile sale viitoare privind PCP;

               336.

               din acest punct de vedere, observă că cele mai rentabile mecanisme de control sunt acelea în care factorii implicați au un interes direct în păstrarea durabilității pescuitului;

               337.

               invită statele membre să decidă, în cadrul reducerii efortului de pescuit, dacă o astfel de reducere va fi realizată prin:

                           (a)

                           o reducere a timpului de pescuit, fără reducerea capacității;

                           (b)

                           o reducere a capacității, fără reducerea timpului de pescuit;

                           (c)

                           o combinație între cele două;

                     și să pună în aplicare măsurile structurale necesare pentru limitarea impactului social provocat de această reducere;

               338.

               invită Comisia să își continue eforturile de modificare a legislației corespunzătoare pentru a rezolva, printre altele, problema capacității excedentare și pentru a propune măsuri active pentru reducerea capacității excedentare structurale în sectorul pescuitului.

               339.

               solicită Comisiei să analizeze soluții politice alternative în cadrul cărora nevoia de controale și sancțiuni să fie redusă prin creșterea responsabilității profesionale a pescarilor pentru și în interesul unor stocuri viabile;

         Partea VII: Raportul special nr. 9/2007 cu tema Evaluarea programelor-cadru de cercetare și dezvoltare tehnologică (CDT) ale Uniunii Europene – se pot aduce îmbunătățiri abordării Comisiei?

               340.

               confirmă faptul că auditul a vizat măsurile de monitorizare și evaluare aplicate în cadrul ultimelor trei perioade de programare din 1995 încoace și o privire de ansamblu asupra programului-cadru de CDT 2007-2013;

               341.

               subliniază faptul că programele-cadru desfășurate între 1995 și 2006 au beneficiat de o finanțare de 42,63 miliarde EUR, devenind astfel cel mai important instrument financiar care contribuie la Strategia de la Lisabona; în cadrul perspectivelor financiare actuale, cel de-al 7-lea Program-Cadru a beneficiat de 50,52 miliarde EUR;

               342.

               ia act de faptul că CCE a examinat dacă modul în care Comisia evaluează rezultatele programelor-cadru este adecvat, analizând în special logica de intervenție, strategia și metodologiile de evaluare;

               343.

               salută faptul că de-a lungul timpului Comisia a introdus un număr considerabil de îmbunătățiri;

               344.

               observă că CCE a constatat că obiectivele programelor nu sunt definite în mod satisfăcător și că lipseşte o logică explicită a intervenţiilor; recunoaște, cu toate acestea, că obiectivele programelor sunt decise de părțile implicate și de colegiuitori; prin urmare, invită factorii de decizie să acorde o atenție deosebită definirii unor obiective realizabile; recunoaște că cel de-al 7-lea Program-cadru de CDT (36) are o logică de intervenție mai explicită; subliniază faptul că obiectivele trebuie să fie operaționale și măsurabile („benchmarking”) pentru a permite utilizarea de indicatori de performanță și o monitorizare eficientă;

               345.

               constată că CCE a criticat absența unei strategii cuprinzătoare de evaluare; în acest context, subliniază îmbunătățirile aduse de evaluarea de impact și evaluarea ex ante a celui de-al 7-lea Program-cadru de CDT [SEC(2005) 430];

               346.

               ia act de critica CCE conform căreia mecanismele existente de coordonare între direcțiile generale care realizează programele-cadru de CDT nu sunt eficiente; rămâne însă, în această etapă, circumspect față de ideea creării unui „birou comun de evaluare”; sugerează, mai degrabă, ca Direcția Generală Cercetare să își asume o responsabilitate mai mare și un rol de coordonare; împărtășește opinia CCE conform căreia avizele experților externi ar trebui elaborate într-o etapă mai timpurie și ar trebui păstrate ca garanție pentru o abordare consecventă și coerentă, în special ținând seama de faptul că sunt programate evaluări pentru 2008 (evaluarea ex post a celui de-al 6-lea Program-cadru de CDT), pentru 2009 (raport factual intermediar privind cel de-al 7-lea Program-cadru de CDT), pentru 2010 (evaluarea la jumătatea perioadei pentru cel de-al 7-lea Program-cadru de CDT) și pentru 2015 (evaluarea ex post a celui de-al 7-lea Program-cadru de CDT);

               347.

               ia act de remarca CCE conform căreia orientările metodologice furnizate au fost inadecvate; prin urmare, solicită Comisiei să ia în considerare publicarea unui manual de evaluare; este la curent cu faptul că cerințele de raportare au fost revizuite pentru cel de-al 7-lea Program-cadru de CDT în vederea creării unei baze de date mai solide pentru evaluare și monitorizare;

               348.

               consideră că calitatea evaluărilor la jumătatea perioadei și a evaluărilor ex post se va îmbunătăți odată cu clarificarea termenilor de referință puși la dispoziție (obiective măsurabile, impactul preconizat, monitorizare eficientă, o bază de date solidă); subliniază faptul că evaluările vor fi mai utile dacă programele cadru devin adaptabile (programe „care învață”) și că concluziile trase pot fi utilizate pentru îmbunătățirea programelor în curs;

               349.

               invită Comisia să țină seama de recomandările CCE la realizarea evaluărilor programate pentru 2008, 2009, 2010 și 2015;

               350.

               invită CCE să își încheie auditul la timp pentru procedura de descărcare de gestiune 2010 și să prezinte un raport în acest sens Comisiei pentru control bugetar; solicită CCE să analizeze, de asemenea, raportul dintre sumele cheltuite cu evaluările și valoarea programelor specifice și să compare valoarea obținută cu cea aferentă altor programe de CDT din țări terțe (de exemplu, din Canada).

      (1)  JO L 78, 15.3.2006.

      (2)  JO C 274, 15.11.2007, p. 1.

      (3)  JO C 107, 30.4.2004, p. 1.

      (4)  JO C 216, 14.9.2007, p. 3.

      (5)  JO C 273, 15.11.2007, p. 1.

      (6)  JO C 274, 15.11.2007, p. 130.

      (7)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

      (8)  JO L 187, 15.7.2008, p. 25.

      (9)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

      (10)  JO L 390, 30.12.2006, p. 1.

      (11)  JO L 270, 21.10.2003, p. 1.

      (12)  Declaraţia Comisiei în cadrul Acţiunii 1 din raportul de activitate pentru 2008 privind Planul de acţiune pentru instituirea unui cadru de control intern integrat.

      (13)  Acţiunea 11N prevede următoarele: „Pentru a decide dacă sistemele de recuperare și compensare funcționează eficient, prin identificarea sumelor recuperate în 2005 și 2006 și a coerenței lor cu erorile identificate în timpul controalelor, Comisia va elabora, în cadrul gestiunii directe, o tipologie a erorilor și relația cu recuperările, corecțiile financiare și ajustările plăților, iar pentru fondurile structurale va examina fiabilitatea sistemelor de monitorizare și raportare la nivel național.”

      (14)  JO L 210, 31.7.2006, p. 1.

      (15)  JO L 210, 31.7.2006, p. 12.

      (16)  JO L 378, 27.12.2006, p. 41.

      (17)  Sumele în numerar deţinute de agenţii la sfârşitul anului 2006 (cu excepţia Oficiului pentru Armonizare în Cadrul Pieţei Interne, a Oficiului Comunitar pentru Soiuri de Plante, a Centrului de Traduceri pentru Organismele Uniunii Europene, precum şi a Autorităţii Europene de Supraveghere a GNSS): 213 milioane EUR, comparativ cu creditele de 810 milioane EUR.

      (18)  Fonduri structurale destinate finanţării programelor de dezvoltare socioeconomică şi de mediu durabilă din statele membre. Măsurile şi programele ar trebui să sprijine în special inovarea, cercetarea şi dezvoltarea, tehnologia informaţiei, utilizarea curată şi eficientă a energiei, protecţia mediului, învăţarea continuă şi integrarea socială. Noua perioadă de programare a încercat să atingă un nivel mai ridicat de concentrare, structuri de gestiune mai descentralizate, o mai mare eficienţă şi un control bugetar mai strict (reuniunea Consiliului European de la Lisabona din martie 2000).

      (19)  În perioada 2000-2006, cca. 260 de miliarde EUR au fost cheltuite cu măsuri structurale. Din această sumă, 213 miliarde EUR au fost alocate celor 15 state membre vechi: programele din cadrul fondurilor structurale au primit 195 de miliarde EUR, iar cele din cadrul Fondului de coeziune 18 miliarde. 47 de miliarde EUR au fost alocate noilor state membre (fonduri de preaderare şi măsuri structurale). În perioada 2004-2006, cca. 16 miliarde EUR au fost alocate pentru aproximativ 200 de programe din noile state membre.

      (20)  Efectul de „balast” apare atunci când o activitate sau o investiţie ar fi fost realizate şi în absenţa finanţării.

      (21)  Punctul 51.

      (22)  JO L 210, 31.7.2006, p. 25.

      (23)  JO L 177, 6.7.2007, p. 3.

      (24)  Articolul 102 din regulamentul financiar.

      (25)  JO L 187, 15.7.2008, p. 3.

      (26)  Raportul anual privind exerciţiul financiar 1999, punctul 6.30 (JO C 342, 1.12.2000, p. 1).

      (27)  Decizia nr. 573/2007/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 23 mai 2007 de instituire a Fondului european pentru refugiaţi pentru perioada 2008-2013, ca parte a Programului general „Solidaritatea şi gestionarea fluxurilor migratorii” (JO L 144, 6.6.2007, p. 1).

      (28)  Directiva 2001/55/CE a Consiliului din 20 iulie 2001 privind standardele minime pentru acordarea protecţiei temporare, în cazul unui aflux masiv de persoane strămutate, şi măsurile de promovare a unui echilibru între eforturile statelor membre pentru primirea acestor persoane şi suportarea consecinţelor acestei primiri (JO L 212, 7.8.2001, p. 12).

      (29)  Directiva 2004/83/CE a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind standardele minime referitoare la condiţiile pe care trebuie să le îndeplinească resortisanţii ţărilor terţe sau apatrizii pentru a putea beneficia de statutul de refugiat sau persoanele care, din alte motive, au nevoie de protecţie internaţională, şi referitoare la conţinutul protecţiei acordate (JO L 304, 30.9.2004, p. 12).

      (30)  JO L 8, 11.1.2008, p. 1.

      (31)  JO L 187, 15.7.2008, p. 183.

      (32)  JO L 261, 20.10.1993, p. 1.

      (33)  Culegere 2005, p. I-6 263.

      (34)  JO L 409, 30.12.2006, p. 1.

      (35)  JO L 340, 22.12.2007, p. 46.

      (36)  Decizia nr. 1982/2006/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind al şaptelea program-cadru al Comunităţii Europene pentru activităţi de cercetare, de dezvoltare tehnologică şi demonstrative (2007-2013) (JO L 412, 30.12.2006, p. 1).