title: 2012/93/Euratom: Decizia Consiliului din 19 decembrie 2011 privind Programul-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice pentru activități de cercetare și formare în domeniul nuclear (2012-2013)

text:
               18.2.2012

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 47/25

         DECIZIA CONSILIULUI
   din 19 decembrie 2011
   privind Programul-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice pentru activități de cercetare și formare în domeniul nuclear (2012-2013)
   (2012/93/Euratom)
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, în special articolul 7,
   având în vedere propunerea Comisiei Europene prezentată după consultarea Comitetului Științific și Tehnic,
   având în vedere avizul Parlamentului European (1),
   având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (2),
   întrucât:

               (1)

               Pentru a promova și asigura creșterea economică și bunăstarea cetățenilor din Europa, este esențial să se depună eforturi concertate la nivel național și european în domeniul cercetării și formării.

               (2)

               Programul-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice pentru activități de cercetare și formare în domeniul nuclear (2012-2013) („Programul-cadru”), ar trebui să completeze alte acțiuni ale Uniunii Europene în domeniul politicii de cercetare, necesare pentru punerea în practică a strategiei Europa 2020 adoptată de Consiliul European la 17 iunie 2010, în special acțiunile privind educația, formarea, competitivitatea și inovarea, industria, ocuparea forței de muncă și mediul.

               (3)

               Programul-cadru ar trebui să se bazeze pe realizările celui de al șaptelea program-cadru adoptat prin Decizia 2006/970/Euratom a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind al șaptelea Program-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice (Euratom) pentru activitățile de cercetare și de formare în domeniul nuclear (2007-2011) (3), punându-se accentul necesar consolidat asupra siguranței nucleare care să contribuie la reorientarea cercetării în domeniul nuclear. Ar trebui, de asemenea, să contribuie la crearea Spațiului European de Cercetare și la dezvoltarea economiei și societății bazate pe cunoaștere în Europa.

               (4)

               Programul-cadru trebuie să contribuie la punerea în practică a „Uniunii inovării”, una dintre inițiativele emblematice ale Strategiei Europa 2020 adoptate în cadrul Concluziilor Consiliului în reuniunea din 25-26 noiembrie 2010, prin creșterea concurenței pentru excelența științifică și accelerarea punerii în aplicare a inovațiilor-cheie din domeniul energiei nucleare, în special în materie de fuziune și siguranță nucleară, pentru a contribui la soluționarea provocărilor de natură energetică și climatică.

               (5)

               În contextul Politicii energetice pentru Europa, Consiliul European în cadrul reuniunii sale din 8-9 martie 2007 a confirmat faptul că fiecare stat membru trebuie să decidă dacă se bazează sau nu pe energia nucleară și a subliniat că acest lucru trebuie să se facă concomitent cu îmbunătățirea în continuare a siguranței nucleare și a gestionării deșeurilor radioactive. Se recunoaște, de asemenea, că energia nucleară are, la acest moment, rolul de „punte tehnologică” în anumite state membre.

               (6)

               Fără a aduce în discuție impactul potențial al energiei nucleare asupra aprovizionării cu energie și asupra dezvoltării economice, accidentele nucleare severe au potențialul de a pune în pericol sănătatea oamenilor. Prin urmare, în Programul-cadru, aspectele privind siguranța și după caz, securitatea nucleară ar trebui tratate cu cea mai mare atenție. Aspectele privind securitatea ale programului-cadru ar trebui să se limiteze la acțiunile directe ale Centrului Comun de Cercetare (JRC).

               (7)

               Planul strategic european privind tehnologiile energetice (Planul SET), stabilit de Concluziile Consiliului din 28 februarie 2008, accelerează dezvoltarea unui portofoliu de tehnologii cu emisii reduse de dioxid de carbon. La reuniunea sa din 4 februarie 2011, Consiliul a convenit că Uniunea și statele membre ar trebui să promoveze investițiile în energia din surse regenerabile, în tehnologiile sigure și durabile cu emisii reduse de dioxid de carbon și se vor concentra pe implementarea priorităților tehnologice stabilite în Planul SET.

               (8)

               Comunitatea a creat un program unic și pe deplin integrat în domeniul cercetării de fuziune care și-a asumat un rol de lider la nivel internațional în dezvoltarea fuziunii ca sursă de energie.

               (9)

               Prin Decizia Consiliului din 20 decembrie 2005, la 11 mai 2006, Comunitatea a aderat la acordul-cadru pentru colaborare internațională în domeniul cercetării și dezvoltării al Forumului Internațional Generația IV (Generation IV International Forum – „GIF”). GIF coordonează cooperarea multilaterală în domeniul cercetării preconceptuale asupra unui număr de sisteme nucleare avansate care vizează, de asemenea, abordarea satisfăcătoare a preocupărilor legate de siguranța nucleară, deșeuri, proliferare și percepția publică, relevante pentru Programul-cadru.

               (10)

               Concluziile Consiliului privind nevoia de competențe în domeniul nuclear, adoptate la reuniunea desfășurată la 1-2 decembrie 2008, recunosc că este esențial ca în cadrul Comunității să se mențină un nivel înalt de calificare în domeniul nuclear.

               (11)

               În 2010, Comisia a primit rapoartele finale ale unei evaluări externe a punerii în aplicare și a rezultatelor activităților comunitare de cercetare în domeniul nuclear pe perioada 2007-2009, care tratează atât acțiunile directe, cât și pe cele indirecte.

               (12)

               Realizarea Reactorului Termonuclear Experimental Internațional („ITER”) în Europa, în conformitate cu acordul din 21 noiembrie 2006 cu privire la înființarea Organizației Internaționale a Energiei de Fuziune ITER pentru aplicarea în comun a proiectului ITER (4), ar trebui să se situeze în centrul activităților de cercetare în domeniul fuziunii din Programul-cadru.

               (13)

               Activitățile comunitare care vor contribui la realizarea ITER, în particular construirea ITER la Cadarache și desfășurarea activităților de cercetare și dezvoltare privind tehnologia ITER pe durata Programului-cadru, vor fi coordonate de Întreprinderea comună europeană pentru ITER și pentru dezvoltarea energiei de fuziune (Fuziune pentru energie), în conformitate cu Decizia 2007/198/Euratom a Consiliului din 27 martie 2007 de înființare a întreprinderii comune europene pentru ITER și pentru dezvoltarea energiei de fuziune, cu oferirea unor avantaje conexe (5).

               (14)

               Activitățile de cercetare finanțate de Programul-cadru ar trebui să respecte principiile etice fundamentale, inclusiv cele prevăzute de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene.

               (15)

               Prezenta decizie ar trebui să instituie, pe întreaga durată a Programului-cadru, un pachet financiar care să reprezinte referința principală, în sensul punctului 37 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (6), pentru autoritatea bugetară, pe durata procedurii bugetare anuale.

               (16)

               JRC ar trebui să contribuie la acordarea unui sprijin științific și tehnologic orientat către utilizator pentru elaborarea, dezvoltarea, punerea în aplicare și monitorizarea politicilor Uniunii, cu un accent mai puternic asupra cercetării în materie de siguranță și securitate. În această privință, JRC ar trebui să continue să funcționeze ca un centru de referință independent pentru știință și tehnologie în Uniune, în domeniile sale de competență specifice. JRC ar trebui, în special, să dețină capacitatea necesară pentru a furniza expertiză științifică și tehnică independentă în ceea ce privește incidentele și accidentele nucleare.

               (17)

               Dimensiunea internațională și globală a activităților europene de cercetare este importantă în vederea obținerii de avantaje reciproce. Prin urmare, Programul-cadru ar trebui să fie deschis participării țărilor care au încheiat acordurile necesare în acest sens, dar și participării, la nivel de proiecte și pe baza interesului reciproc, a entităților din țări terțe și a organizațiilor internaționale de cooperare științifică.

               (18)

               Programul-cadru ar trebui să contribuie la extinderea Uniunii prin furnizarea de sprijin științific și tehnologic țărilor candidate pentru aplicarea de către acestea a acquis-ului Uniunii și pentru integrarea lor în Spațiul European de Cercetare.

               (19)

               Comunicarea Comisiei din 26 martie 2009 privind neproliferarea nucleară recunoaște rolul JRC în cercetarea și formarea în domeniul cercetării și formării în materie de securitate nucleară.

               (20)

               De asemenea, ar trebui adoptate măsuri adecvate pentru a preveni neregulile și fraudele și pentru recuperarea fondurilor pierdute, plătite necuvenit sau utilizate necorespunzător, în conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2988/95 al Consiliului din 18 decembrie 1995 privind protecția intereselor financiare ale Comunităților Europene (7), cu Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului din 11 noiembrie 1996 privind controalele și inspecțiile la fața locului efectuate de Comisie în scopul protejării intereselor financiare ale Comunităților Europene împotriva fraudei și a altor abateri (8), precum și cu Regulamentul (Euratom) nr. 1074/1999 al Consiliului din 25 mai 1999 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) (9),

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Adoptarea programului-cadru
   Se adoptă Programul-cadru multianual pentru activități de cercetare și formare în domeniul nuclear („Programul-cadru”), pentru perioada 1 ianuarie 2012-31 decembrie 2013.
   Articolul 2
   Obiective
   (1)   Obiectivele generale ale Programului-cadru sunt stabilite la articolul 1 și la articolul 2 litera (a) din tratat, o atenție specială acordându-se siguranței și securității nucleare și protecției împotriva radiațiilor, și contribuie la crearea Uniunii inovării și la construirea Spațiului European de Cercetare.
   (2)   Programul-cadru cuprinde cercetarea și dezvoltarea tehnologică comunitară, cooperarea internațională, diseminarea informațiilor tehnice, precum și activitățile de valorificare și formarea, care urmează să fie stabilite în două programe specifice.
   (3)   Primul program specific cuprinde următoarele acțiuni indirecte:

               (a)

               cercetarea în domeniul energiei de fuziune, cu obiectivul dezvoltării unei tehnologii care să ofere o sursă de energie sigură, durabilă, ecologică și viabilă din punct de vedere economic;

               (b)

               fisiune nucleară, siguranță și protecție împotriva radiațiilor, cu obiectivul de a se spori siguranța fisiunii nucleare și a celorlalte utilizări ale radiației în industrie, în medicină și în îmbunătățirea gestionării deșeurilor radioactive.

         (4)   Cel de-al doilea program specific cuprinde activitățile directe de cercetare ale Centrului Comun de Cercetare („JRC”) în domeniul gestionării deșeurilor nucleare, al impactului de mediu și al siguranței și securității nucleare.
   (5)   Obiectivele și liniile generale ale acestor două programe specifice sunt stabilite în anexa I.
   Articolul 3
   Suma maximă și sumele alocate fiecărui program specific
   Suma maximă pentru punerea în aplicare a Programului-cadru este de 2 560 270 000 EUR. Această sumă se alocă după cum urmează:

               (a)

               pentru programul specific menționat la articolul 2 alineatul (3), care se va desfășura prin acțiuni indirecte:

                           —

                           cercetarea în domeniul energiei de fuziune:

                           2 208 809 000 EUR (10);

                           —

                           fisiunea nucleară, siguranța nucleară și protecția împotriva radiațiilor:

                           118 245 000 EUR;

               (b)

               pentru programul specific menționat la articolul 2 alineatul (4), care se va desfășura prin acțiuni directe:

                           —

                           activitățile nucleare ale JRC:

                           233 216 000 EUR.

         Normele detaliate privind participarea financiară comunitară la Programul-cadru sunt stabilite în anexa II.
   Articolul 4
   Protecția intereselor financiare ale Uniunii Europene
   În ceea ce privește acțiunile comunitare finanțate în temeiul prezentei decizii, Regulamentele (CE, Euratom) nr. 2988/95 și (CE, Euratom) nr. 2185/96 se aplică în cazul oricărei încălcări a dispozițiilor dreptului Uniunii, inclusiv în cazul încălcării unei obligații contractuale stabilite în temeiul Programului-cadru, care rezultă dintr-o acțiune sau omisiune a unui operator economic, care a cauzat sau ar putea cauza, printr-o cheltuială nejustificată, un prejudiciu bugetului general al Uniunii Europene sau bugetelor gestionate de aceasta.
   Articolul 5
   Principii etice fundamentale
   Toate activitățile de cercetare desfășurate în temeiul Programului-cadru se desfășoară în conformitate cu principiile etice fundamentale.
   Articolul 6
   Monitorizare, evaluare și revizuire
   (1)   Comisia monitorizează continuu și sistematic punerea în aplicare a Programului-cadru și a programelor specifice ale acestuia și raportează și diseminează în mod periodic rezultatele acestei monitorizări. La începutul anului 2013, se va prezenta Consiliului un raport specific de monitorizare dedicat punerii în aplicare a activităților privind siguranța și securitatea nucleară din Programul-cadru.
   (2)   După încheierea Programului-cadru, Comisia trebuie să realizeze, până la 31 decembrie 2015, o evaluare externă, efectuată de experți independenți, a justificării, implementării și realizărilor acestui program. Comisia transmite concluziile evaluării, însoțite de observațiile sale, Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor.
   Articolul 7
   Intrarea în vigoare
   Prezenta decizie intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Adoptată la Bruxelles, 19 decembrie 2011.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         M. KOROLEC

      (1)  Avizul din 17 noiembrie 2011 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial). Aviz emis în cadrul unei proceduri consultative facultative.

      (2)  JO C 318, 29.10.2011, p. 127. Aviz emis în cadrul unei proceduri consultative facultative.

      (3)  JO L 400, 30.12.2006, p. 60.

      (4)  JO L 358, 16.12.2006, p. 62.

      (5)  JO L 90, 30.3.2007, p. 58.

      (6)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

      (7)  JO L 312, 23.12.1995, p. 1.

      (8)  JO L 292, 15.11.1996, p. 2.

      (9)  JO L 136, 31.5.1999, p. 8.

      (10)  În cadrul acestei sume totale, se va rezerva o sumă suficientă pentru alte activități decât cele de construire a ITER prevăzute la anexa I.

      ANEXA I

         OBIECTIVE ȘTIINȚIFICE ȘI TEHNOLOGICE, TEME ȘI ACTIVITĂȚI

      INTRODUCERE
      Programul-cadru este structurat în două părți, care corespund acțiunilor „indirecte” privind cercetarea în domeniul energiei de fuziune, fisiunea nucleară și protecția împotriva radiațiilor și, respectiv, activităților „directe” de cercetare ale JRC.
      I.A.   CERCETAREA ÎN DOMENIUL ENERGIEI DE FUZIUNE

         Obiectiv

      Dezvoltarea bazei de cunoștințe pentru ITER și realizarea ITER ca principalul pas în direcția creării de prototipuri de reactoare pentru centralele electrice care să fie sigure, durabile, ecologice și viabile din punct de vedere economic.

         Justificare

      Fuziunea are potențialul de a aduce peste câteva decenii o contribuție majoră la realizarea unei aprovizionări durabile și sigure cu energie electrică pentru Uniunea Europeană. Dezvoltarea cu succes a acesteia ar urma să furnizeze energie sigură, durabilă și ecologică. Obiectivul pe termen lung al cercetării europene în domeniul fuziunii, care înglobează toate activitățile legate de fuziune din statele membre și din țările terțe asociate, este realizarea în comun a unor prototipuri de reactoare pentru centrale electrice care îndeplinesc aceste cerințe și sunt totodată viabile din punct de vedere economic.
      Prima prioritate a strategiei vizând atingerea obiectivului pe termen lung este construcția ITER (o instalație experimentală majoră care va demonstra fezabilitatea științifică și tehnică a energiei de fuziune), urmată de construirea unei centrale electrice de demonstrație (DEMO). Construirea ITER va fi însoțită de un program concentrat pe sprijinirea cercetării și dezvoltării pentru ITER și a unui număr restrâns de activități vizând tehnologiile și fizica pentru DEMO.
      Dimensiunea globală a cercetării și dezvoltării în domeniul fuziunii este concretizată în Acordul din 21 noiembrie 2006 cu privire la înființarea Organizației Internaționale a Energiei de Fuziune ITER pentru punerea în aplicare în comun a proiectului ITER și în Acordul dintre Guvernul Japoniei și Comunitate privind implementarea în comun a activităților din programul extins de colaborare în domeniul cercetării asupra energiei de fuziune (1).
      Cooperarea internațională bilaterală se desfășoară și în cadrul a opt acorduri bilaterale de cooperare în domeniul fuziunii în vigoare între Comunitate și țări terțe.

         Activități

      1.   Realizarea ITER
      Acest lucru include activitățile destinate realizării în comun a ITER, în special guvernanța Organizației Internaționale ITER și a Întreprinderii comune europene pentru ITER, administrarea și dotarea cu personal, sprijinul general tehnic și administrativ, construirea echipamentelor și instalațiilor și sprijin pentru proiect pe durata construcției.
      2.   Activități de cercetare și dezvoltare în vederea pregătirii pentru exploatarea ITER
      Un program orientat pe fizică și tehnologie va exploata Joint European Torus (JET) și alte dispozitive de confinare magnetică care prezintă relevanță pentru ITER. Acest program va evalua tehnologiile-cheie specifice ITER, va consolida opțiunile proiectului ITER și va pregăti exploatarea acestuia.
      3.   Activități tehnologice restrânse de pregătire pentru DEMO
      Se vor dezvolta în continuare materiale și tehnologii-cheie pentru fuziune și se va continua activitatea echipei care pregătește construirea instalației internaționale de iradiere a materialelor de fuziune (International Fusion Materials Irradiation Facility – IFMIF).
      4.   Activități de cercetare și dezvoltare pe termen mai lung
      Se vor desfășura activități restrânse cu privire la concepte ameliorate de mecanisme de confinare magnetică (concentrate pe pregătirea pentru exploatare a dispozitivului stelarator W7-X) și cu privire la aspecte teoretice și de modelizare menite să conducă la o mai bună înțelegere a plasmelor de fuziune.
      5.   Resurse umane, educație și formare
      În scopul satisfacerii necesităților imediate și pe termen mediu ale ITER, precum și pentru dezvoltarea pe viitor a fuziunii, vor fi aplicate inițiative destinate formării „Generației ITER” sub raportul numărului, evantaiului de competențe și al nivelului ridicat de formare și experiență.
      6.   Infrastructuri
      ITER va fi o nouă infrastructură de cercetare cu o puternică dimensiune europeană.
      7.   Industria și procesele de transfer tehnologic
      Sunt necesare noi structuri organizaționale pentru transferul rapid al inovațiilor rezultate din ITER către industria europeană. Aceasta va reprezenta o sarcină a Forumului pentru inovare industrială în domeniul fuziunii, care va elabora o foaie de parcurs pentru tehnologiile de fuziune și inițiative de dezvoltare a resurselor umane, punând accentul pe inovare și pe potențialul de furnizare a unor noi produse și servicii.
      I.B.   FISIUNEA NUCLEARĂ, SIGURANȚA NUCLEARĂ ȘI PROTECȚIA ÎMPOTRIVA RADIAȚIILOR

         Obiectiv

      Stabilirea unei baze științifice și tehnice solide pentru a accelera evoluțiile practice în direcția unei gestionări mai sigure a deșeurilor radioactive cu durată lungă de viață, pentru a spori în special siguranța (2), contribuind în același timp la eficiența utilizării resurselor și rentabilitatea energiei nucleare și a asigura un sistem robust și acceptabil din punct de vedere social pentru protejarea oamenilor și a mediului împotriva efectelor radiației ionizante.

         Justificare

      Energia nucleară constituie un element al dezbaterii privind combaterea schimbărilor climatice și reducerea dependenței Europei de energia importată. În contextul mai larg al găsirii unui mix energetic durabil pentru viitor, Programul cadru va contribui, de asemenea, prin activitățile sale de cercetare, la dezbaterea privind beneficiile și limitările energiei provenite din fisiune nucleară pentru o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon. Prin asigurarea unor niveluri și mai ridicate de siguranță, tehnologiile nucleare mai avansate ar putea, de asemenea, oferi perspectiva unor îmbunătățiri semnificative ale eficienței utilizării resurselor, producând totodată cantități mai reduse de deșeuri decât modelele actuale. Aspectele legate de siguranța nucleară vor fi tratate cu cea mai mare atenție.
      Sunt necesare, în continuare, eforturi pentru menținerea rezultatelor remarcabile ale Comunității în materie de siguranță, iar îmbunătățirea radioprotecției este în continuare un domeniu prioritar. Aspectele-cheie sunt siguranța operațională a reactoarelor și gestionarea deșeurilor cu durată de viață lungă, ambele fiind abordate prin activități continue la nivel tehnic, deși sunt, de asemenea, necesare contribuții la nivel politic și la nivelul societății. În orice utilizare a radiațiilor, atât în industrie, cât și în medicină, principiul fundamental este protecția omului și a mediului. Toate domeniile tematice abordate aici sunt caracterizate de preocuparea esențială de a asigura niveluri înalte de siguranță.
      De la începutul celui de-al șaptelea Program-cadru al Euratom au fost lansate trei inițiative europene majore de cooperare legate de știința și tehnologiile nucleare. Acestea sunt Platforma tehnologică pentru energie nucleară durabilă (Sustainable Nuclear Energy Technology Platform – SNETP), Platforma tehnologică pentru implementarea depozitării geologice a deșeurilor (Implementing Geological Disposal Technology Platform – IGDTP) și Inițiativa multidisciplinară europeană privind dozele mici de radiații (Multidisciplinary European Low-Dose Initiative – MELODI). Activitățile SNETP și IGDTP corespund îndeaproape priorităților Planului strategic european privind tehnologiile energetice, iar un nucleu de organizații participante la SNETP răspund de implementarea ESNII, Inițiativa industrială europeană pentru energie nucleară durabilă (European Sustainable Nuclear Industrial Initiative). Acestea includ activități care intră în domeniul de aplicare al Programului-cadrul, în special în ceea ce privește siguranța nucleară.
      Se intensifică interacțiunile dintre SNETP, IGDTP și MELODI și alte forumuri ale părților interesate la nivelul Uniunii, cum ar fi Forumul european pentru energie nucleară (ENEF) și Grupul european de reglementare pentru siguranța nucleară (ENSREG) este tot mai ridicată, și se vor căuta noi sinergii, după caz, în cadrul activităților Programului-cadru, ținând seama totodată că dezvoltarea unor produse și servicii industriale ar trebui finanțată de industrie.
      Programul-cadru Euratom se caracterizează prin preocuparea esențială pentru promovarea unor niveluri ridicate de siguranță, ținând seama în același timp de contextul internațional. Programul-cadru va continua să sprijine inițiativele în sensul asigurării menținerii facilităților, a formării și a oportunităților de formare din Europa la un nivel corespunzător, ținând cont de orientările actuale ale programelor naționale și de interesul major al Uniunii în ansamblu, în special în ceea ce privește siguranța nucleară și protecția împotriva radiațiilor. Această orientare, mai mult decât orice altceva, va asigura perpetuarea unei culturi adecvate a siguranței nucleare.

         Activități

      1.   Gestionarea deșeurilor radioactive finale
      Activități de cercetare orientate către implementare cu privire la aspectele-cheie nerezolvate în domeniul depozitării geologice la adâncime a deșeurilor radioactive cu durată lungă de viață însoțite, după caz, de demonstrarea tehnologiilor și a aspectelor de siguranță, precum și dezvoltarea unei viziuni europene comune asupra principalelor aspecte legate de gestionarea deșeurilor, de la depozitarea intermediară până la depozitarea finală.
      2.   Sisteme de reactoare
      Cercetare în scopul sprijinirii exploatării în condiții de siguranță a tuturor sistemelor de reactoare pertinente (inclusiv a instalațiilor pentru ciclul combustibilului) aflate în uz în Europa sau, în măsura în care este necesar, pentru menținerea expertizei largi în materie de siguranță nucleară în Europa, a acelor tipuri de reactoare care ar putea fi utilizate în viitor, accentul punându-se exclusiv pe aspectele legate de siguranță, inclusiv pe toate aspectele de legate de ciclul combustibilului, cum ar fi separarea și transmutarea. Măsuri însoțitoare care să contribuie la dezbaterea privind un mix energetic durabil în Europa.
      3.   Protecția împotriva radiațiilor
      Cercetare, în special privind riscurile la doze mici, utilizările medicale și gestionarea accidentelor, în scopul de a se furniza o bază științifică pentru un sistem de protecție robust, echitabil și acceptabil din punct de vedere social, care să țină seama, de asemenea, de beneficiile utilizărilor radiațiilor în medicină și în industrie.
      4.   Infrastructuri
      Sprijin pentru utilizarea și pentru menținerea disponibilității infrastructurilor esențiale de cercetare în domeniile tematice prezentate mai sus și a cooperării dintre acestea.
      5.   Resurse umane și formare
      Sprijin pentru păstrarea și continuarea dezvoltării competențelor științifice și a capacităților umane pentru a se garanta disponibilitatea pe termen lung în sectorul nuclear a unor cercetători, ingineri și angajați calificați în mod corespunzător.
      II.   ACTIVITĂȚILE NUCLEARE ALE CENTRULUI COMUN DE CERCETARE (JRC)

         Obiectiv

      Programul specific al JRC în domeniul nuclear are ca scop îndeplinirea obligațiilor de cercetare și dezvoltare prevăzute de tratat, cu un accent special asupra siguranței nucleare și protecției împotriva radiațiilor, și sprijinirea atât a Comisiei Europene, cât și a statelor membre în domeniul garanțiilor și al neproliferării, al gestionării deșeurilor, al siguranței instalațiilor nucleare și a ciclului de combustibil, al radioactivității în mediu și al protecției împotriva radiațiilor. JRC își va consolida în continuare rolul de punct de referință european pentru diseminarea informațiilor, formarea și educarea profesioniștilor și a tinerilor oameni de știință din domeniu, în special în materie de siguranță și securitate nucleară și protecție împotriva radiațiilor.

         Justificare

      Cunoștințele, aptitudinile și competențele trebuie să fie dezvoltate în permanență, pentru a se avea la dispoziție expertiza științifică de ultimă oră, independentă și fiabilă, necesară în sprijinul politicilor Uniunii în domeniul siguranței reactoarelor nucleare, al siguranței ciclului combustibilului, precum și al garanțiilor și securității nucleare. Sprijinul orientat către client pentru politicile Uniunii exprimat în misiunea JRC va fi completat de asumarea unui rol proactiv în cadrul Spațiului European de Cercetare prin desfășurarea unor activități de cercetare de înaltă calitate în strânsă colaborare cu industria și cu alte organisme, precum și prin dezvoltarea de rețele cu instituții publice și private din statele membre.

         Activități

                  1.

                  Gestionarea deșeurilor nucleare și impactul asupra mediului se va concentra asupra reducerii incertitudinilor și rezolvării chestiunilor rămase deschise în privința depozitării finale a deșeurilor, în scopul elaborării de soluții eficace pentru gestionarea deșeurilor cu radioactivitate ridicată în direcția a două opțiuni majore (depozitare finală directă sau separare și transmutare). Totodată se vor desfășura activități menite să conducă la o mai bună înțelegere și modelare a caracteristicilor fizice și chimice și a proprietăților fundamentale ale actinidelor, precum și la o bază de date de înaltă acuratețe conținând date nucleare de referință pentru energia nucleară și pentru aplicații nenucleare (de exemplu aplicații medicale). În vederea extinderii efortului de protecție radiologică, se vor desfășura activități de cercetare menite să dezvolte în continuare modele de dispersie a radioizotopilor în mediu, cuplate cu teste de monitorizare a radioactivității în mediu, în sprijinul armonizării proceselor și sistemelor naționale de monitorizare.

                  2.

                  Siguranța nucleară va contribui la implementarea cercetării privind siguranța ciclurilor combustibilului, concentrându-se în special asupra siguranței reactoarelor existente în Uniune. Cercetarea va urmări, de asemenea, siguranța noilor concepte inovatoare de reactoare, siguranța și aspectele legate de garanții ale ciclurilor inovatoare ale combustibilului, cu grad ridicat de ardere sau ale noilor tipuri de combustibili. Cercetarea va viza totodată elaborarea cerințelor de siguranță, precum și a unor metode avansate de evaluare pentru sistemele de reactoare cu posibilă relevanță pentru siguranța nucleară în Europa. Pe lângă acest lucru, JRC va coordona contribuția europeană la inițiativa de cercetare și dezvoltare Forumul Internațional Generația IV, domeniu în care are rolul de integrare și de diseminare a activităților de cercetare. În plus, acesta va asigura expertiză științifică în ceea ce privește incidentele și accidentele nucleare.

                  3.

                  Securitatea nucleară – se va sprijini în continuare îndeplinirea angajamentelor Comunității, în particular în ceea ce privește dezvoltarea de metode de control al instalațiilor pentru ciclul de combustibil, implementarea Protocolului adițional, inclusiv eșantionarea de mediu și garanțiile integrate, prevenirea deturnării materialelor nucleare și radioactive asociate cu traficul ilegal de astfel de materiale, inclusiv criminalistica nucleară.

         (1)  JO L 246, 21.9.2007, p. 34.

         (2)  Toate activitățile de cercetare în materie de securitate nucleară sunt incluse în titlul II „Activități în domeniul nuclear ale Centrului Comun de Cercetare (JRC)”.

      ANEXA II

         SCHEME DE FINANȚARE

      Sub rezerva normelor de participare stabilite pentru punerea în aplicare a Programului-cadru, Comunitatea va sprijini activitățile de cercetare și dezvoltare tehnologică, inclusiv activitățile demonstrative în cadrul programelor specifice, printr-o serie de scheme de finanțare. Aceste scheme vor fi utilizate, fie individual, fie combinat, pentru a finanța diferite categorii de acțiuni puse în aplicare prin Programul-cadru.
      1.   SCHEME DE FINANȚARE PENTRU DOMENIUL ENERGIEI DE FUZIUNE
      În privința cercetării în domeniul energiei de fuziune, natura aparte a activităților impune măsuri specifice. Se va acorda sprijin financiar pentru activitățile desfășurate pe baza procedurilor stabilite în următoarele:

                  1.1.

                  contracte de asociere între Comisie și statele membre sau țări terțe asociate pe deplin sau între Comisie și entități din statele membre sau din țări terțe asociate pe deplin pentru execuția unei părți din programul comunitar de cercetare în domeniul fuziunii în conformitate cu articolul 10 din tratat;

                  1.2.

                  Acordul european pentru dezvoltarea fuziunii, un acord multilateral încheiat între Comisie și organizații din state membre și țări terțe asociate sau acționând în numele acestora în scopul de a furniza, între altele, un cadru pentru continuarea cercetării în domeniul tehnologiilor de fuziune de către organizațiile asociate și industrie, utilizarea instalațiilor JET și contribuția europeană la cooperarea internațională;

                  1.3.

                  Întreprinderea europeană comună pentru ITER, în temeiul articolelor 45-51 din tratat;

                  1.4.

                  acordurile internaționale de cooperare dintre Comunitate și țări terțe care vizează activități de cercetare și dezvoltare în domeniul energiei de fuziune, în special ITER și acordurile privind abordarea extinsă;

                  1.5.

                  orice alt acord multilateral încheiat între Comunitate și organizațiile asociate, în special Acordul privind mobilitatea personalului;

                  1.6.

                  acțiunile cu costuri partajate menite să promoveze și să contribuie la cercetarea în domeniul energiei de fuziune, împreună cu organisme din statele membre sau din țările terțe asociate la Programul-cadru cu care nu există contracte de asociere.

            În afara activităților menționate anterior, pot fi întreprinse acțiuni de promovare și dezvoltare a resurselor umane, pot fi acordate burse și pot fi lansate inițiative integrate privind infrastructurile și acțiuni specifice de sprijin, în special în scopul coordonării cercetării în domeniul energiei de fuziune, al realizării de studii pentru susținerea acestor activități și al sprijinirii publicațiilor, schimburilor de informații și acțiunilor de formare în scopul promovării transferului tehnologic.
      2.   SCHEME DE FINANȚARE ÎN ALTE DOMENII
      Activitățile în alte domenii decât energia de fuziune desfășurate în temeiul Programului-cadru vor fi finanțate printr-o serie de scheme de finanțare. Aceste scheme vor fi utilizate, fie individual, fie combinat, pentru a finanța diferite categorii de acțiuni puse în aplicare prin Programul-cadru.
      Deciziile privind programele specifice, programele de lucru și cererile de propuneri vor specifica, după caz:

                  —

                  tipul (tipurile) de schemă (scheme) utilizată (utilizate) pentru finanțarea diferitelor categorii de acțiuni;

                  —

                  categoriile de participanți (cum ar fi organizații de cercetare, universități, întreprinderi, autorități publice) care pot beneficia de acestea;

                  —

                  tipurile de activități (cercetare, dezvoltare, demonstrație, formare, diseminare, transfer de cunoștințe și alte activități conexe) care pot fi finanțate.

            Atunci când se pot utiliza diferite scheme de finanțare, programele de lucru pot specifica schema de finanțare care se utilizează pentru tema pentru care sunt solicitate propunerile.
      Schemele de finanțare sunt următoarele:

                  (a)

                  Pentru sprijinirea acțiunilor care sunt puse în aplicare în principal pe bază de cereri de propuneri:

                              1.

                              Proiecte de colaborare
                              Sprijin pentru proiecte de cercetare desfășurate de consorții cu participanți din diferite țări, cu scopul de a dezvolta noi cunoștințe, noi tehnologii, produse sau resurse comune de cercetare. Mărimea, domeniul de aplicare și organizarea internă a proiectelor pot varia de la un domeniu la altul și de la o temă la alta. Se pot întâlni de la proiecte reprezentând acțiuni dedicate cercetării la scară mică sau medie la proiecte mari de integrare care mobilizează un volum semnificativ de resurse pentru atingerea obiectivului definit. Sprijinul pentru activitățile de formare și de dezvoltare a carierei cercetătorilor va fi inclus în programele de lucru aferente proiectelor.

                              2.

                              Rețele de excelență
                              Sprijin pentru programe de cercetare comune puse în aplicare de un număr de organizații de cercetare care își integrează activitățile într-un domeniu dat, desfășurate de echipe de cercetare în cadrul unei cooperări pe termen lung. Punerea în aplicare a acestor programe comune de cercetare va necesita angajamentul formal al unor astfel de organizații. Sprijinul pentru activitățile de formare și de dezvoltare a carierei cercetătorilor va fi inclus în programele de lucru aferente proiectelor.

                              3.

                              Acțiuni de coordonare și sprijin
                              Sprijin pentru activitățile de coordonare sau auxiliare cercetării (colaborare în rețea, schimburi, acces transnațional la infrastructurile de cercetare, studii, conferințe, contribuții la construirea unor noi infrastructuri etc.) sau de promovare a dezvoltării resurselor umane (de exemplu, crearea de rețele și de scheme de formare). Aceste acțiuni vor putea fi aplicate, de asemenea, prin alte mijloace decât cererile de propuneri.

                  (b)

                  În vederea sprijinirii acțiunilor puse în aplicare în temeiul unor decizii ale Consiliului, în urma unei propuneri a Comisiei, Comunitatea va furniza sprijin financiar pentru inițiative de mare amploare cu finanțatori multipli, după cum urmează:

                              —

                              contribuție financiară la punerea în aplicare a întreprinderilor comune pe baza procedurilor și dispozițiilor articolelor 45-51 din tratat;

                              —

                              contribuție financiară pentru dezvoltarea de noi infrastructuri de interes european.

            Comunitatea va aplica schemele de finanțare în conformitate cu dispozițiile Regulamentului (Euratom) nr. 139/2012 al Consiliului din 19 decembrie 2011 de stabilire a normelor de participare a întreprinderilor, a centrelor de cercetare și a universităților la acțiunile indirecte în temeiul Programului-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice și de diseminare a rezultatelor cercetării (2012-2013) (1), în ceea ce privește normele de participare a întreprinderilor, centrelor de cercetare și universităților, instrumentele pertinente referitoare la ajutoarele de stat, în special cadrul privind ajutoarele de stat pentru cercetare și dezvoltare, precum și normele internaționale în domeniu. În conformitate cu acest cadru internațional, mărimea și forma participării financiare vor trebui examinate de la caz la caz, în special dacă este disponibilă finanțarea din alte surse de finanțare publică, inclusiv din alte surse de finanțare ale Uniunii, cum ar fi Banca Europeană de Investiții.
      Pentru participanții la acțiuni indirecte desfășurate într-o regiune care a rămas în urmă în privința dezvoltării [regiuni de convergență în sensul articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului din 11 iulie 2006 de stabilire a anumitor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european și Fondul de coeziune (2), inclusiv regiuni eligibile pentru finanțare din fondurile structurale în cadrul obiectivelor de convergență, regiuni eligibile pentru finanțare din Fondul de coeziune și regiuni ultraperiferice], se va mobiliza o finanțare suplimentară din fondurile structurale ori de câte ori va fi posibil și oportun.
      3.   ACȚIUNI DIRECTE – CENTRUL COMUN DE CERCETARE
      Comunitatea va avea activități puse în aplicare de JRC, care sunt denumite „acțiuni directe”, în conformitate cu Decizia 2012/95/Euratom a Consiliului din 19 decembrie 2011 privind programul specific pentru punerea în aplicare de către Centrul Comun de Cercetare, prin acțiuni directe, a Programului-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice pentru activități de cercetare și de formare în domeniul nuclear (2012-2013) (3).

         (1)  A se vedea pagina 1 din prezentul Jurnal Oficial.

         (2)  JO L 210, 31.7.2006, p. 25.

         (3)  A se vedea pagina 40 din prezentul Jurnal Oficial.


title: Decizia 2007/423/PESC a Consiliului din 18 iunie 2007 de punere în aplicare a Poziției comune 2004/293/PESC de reînnoire a măsurilor stabilite în sprijinul punerii în aplicare efective a mandatului Tribunalului Penal Internațional pentru fosta Iugoslavie (TPII)

text:
               19.6.2007

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 157/23

      DECIZIA 2007/423/PESC A CONSILIULUI

   din 18 iunie 2007
   de punere în aplicare a Poziției comune 2004/293/PESC de reînnoire a măsurilor stabilite în sprijinul punerii în aplicare efective a mandatului Tribunalului Penal Internațional pentru fosta Iugoslavie (TPII)
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Poziția comună 2004/293/PESC (1), în special articolul 2, coroborat cu articolul 23 alineatul (2) din Tratatul privind Uniunea Europeană,
   întrucât:

               (1)

               Prin Poziția comună 2004/293/PESC, Consiliul a adoptat măsuri menite să împiedice intrarea pe teritoriile statelor membre sau tranzitarea acestora de către persoane angajate în activități care ajută persoane aflate în libertate să continue să eludeze justiția referitor la crimele pentru care au fost puse sub acuzare de către Tribunalul Penal Internațional pentru fosta Iugoslavie (TPII), sau care acționează prin orice alte mijloace într-un mod care ar putea obstrucționa punerea în aplicare efectivă de către TPII a mandatului său.

               (2)

               În urma transferului lui Ante Gotovina în custodia TPII, anumite persoane menționate la articolul 2 din poziția comună și care au legături cu domnul Gotovina ar trebui eliminate de pe listă. De asemenea, este necesară actualizarea detaliilor privind persoanele rămase pe listă.

               (3)

               De asemenea, se impune introducerea pe listă a altor persoane angajate în activități care ajută persoane aflate în libertate să continue să eludeze justiția referitor la crimele pentru care au fost puse sub acuzare de către TPII, sau care acționează prin orice alte mijloace într-un mod care ar putea obstrucționa punerea în aplicare efectivă de către TPII a mandatului său.

               (4)

               Lista din anexa la Poziția comună 2004/293/PESC ar trebui modificată în consecință,

         DECIDE:
   Articolul 1
   Lista de persoane prevăzută în anexa la Poziția comună 2004/293/PESC se înlocuiește cu lista prevăzută în anexa la prezenta decizie.
   Articolul 2
   Prezenta decizie produce efecte la data adoptării sale.
   Articolul 3
   Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Adoptată la Luxemburg, 18 iunie 2007.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         F.-W. STEINMEIER

      (1)  JO L 94, 31.3.2004, p. 65. Poziție comună, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Poziția comună 2007/150/PESC (JO L 66, 6.3.2007, p. 21).

      ANEXĂ

                  1.

                  BILBIJA, Milorad
                  Fiul lui Svetko BILBIJA
                  Data și locul nașterii: 13.8.1956, Sanski Most, Bosnia-Herțegovina
                  Pașaport nr.: 3715730
                  Carte de identitate nr.: 03GCD9986
                  Cod numeric personal: 1308956163305
                  Aliasuri:
                  Adresă: Brace Pantica 7, Banja Luka, Bosnia-Herțegovina

                  2.

                  BJELICA, Milovan
                  Data și locul nașterii: 19.10.1958, Rogatica, Bosnia-Herțegovina
                  Pașaport nr.: 0000148, eliberat la 26.7.1998 la Srpsko Sarajevo (anulat)
                  Carte de identitate nr.: 03ETA0150
                  Cod numeric personal: 1910958130007
                  Aliasuri: Cicko
                  Adresă: Societatea CENTREK, Pale, Bosnia-Herțegovina

                  3.

                  DJORDJEVIC, Jelena (nume după căsătorie: GLUSICA Jelena)
                  Fiica lui: Vlastimir și Sojka DJORDJEVIC
                  Data și locul nașterii: 7.2.1977, Zajecar, Serbia
                  Pașaport nr.:
                  Carte de identitate nr.:
                  Aliasuri:
                  Adresă: Beogradskog Bataljona 39, Belgrad, Serbia
                  Relația cu persoane acuzate de crime de război: Fiica lui Vlastimir DJORDJEVIC

                  4.

                  DJORDJEVIC, Sojka
                  Data și locul nașterii: 29.9.1949, localitatea Knjazevac, Serbia
                  Pașaport nr.:
                  Carte de identitate nr.:
                  Aliasuri:
                  Adresă: Beogradskog Bataljona 39, Belgrad, Serbia
                  Relația cu persoane acuzate de crime de război: Soția lui Vlastimir DJORDJEVIC

                  5.

                  ECIM, Ljuban
                  Data și locul nașterii: 6.1.1964, Sviljanac, Bosnia-Herțegovina
                  Pașaport nr.: 0144290, eliberat la 21.11.1998 la Banja Luka (anulat)
                  Carte de identitate nr.: 03GCE3530
                  Cod numeric personal: 0601964100083
                  Aliasuri:
                  Adresă: Ulica Stevana Mokranjca 26, Banja Luka, Bosnia-Herțegovina

                  6.

                  HADZIC, Goranka
                  Fiica lui: Branko și Milena HADZIC
                  Data și locul nașterii: 18.6.1962, Vinkovci, Croația
                  Pașaport nr.:
                  Carte de identitate nr.: 1806962308218 (JMBG), carte de identitate nr. 569934/03
                  Aliasuri:
                  Adresă: Aranj Janosa, 9, Novi Sad, Serbia.
                  Relația cu persoane acuzate de crime de război: Sora lui Goran HADZIC

                  7.

                  HADZIC, Ivana
                  Fiica lui: Goran și Zivka HADZIC
                  Data și locul nașterii: 25.2.1983, Vukovar, Croația
                  Pașaport nr.:
                  Carte de identitate nr.:
                  Aliasuri:
                  Adresă: Aranj Janosa 9, Novi Sad, Serbia
                  Relația cu persoane acuzate de crime de război: Fiica lui Goran HADZIC

                  8.

                  HADZIC, Srecko
                  Fiul lui: Goran și Zivka HADZIC
                  Data și locul nașterii: 8.10.1987, Vukovar, Croația
                  Pașaport nr.:
                  Carte de identitate nr.:
                  Aliasuri:
                  Adresă: Aranj Janosa 9, Novi Sad, Serbia.
                  Relația cu persoane acuzate de crime de război: Fiul lui Goran HADZIC

                  9.

                  HADZIC, Zivka
                  Fiica lui: Branislav NUDIC
                  Data și locul nașterii: 9.6.1957, Vinkovci, Croația
                  Pașaport nr.:
                  Carte de identitate nr.:
                  Aliasuri:
                  Adresă: Aranj Janosa 9, Novi Sad, Serbia
                  Relația cu persoane acuzate de crime de război: Soția lui Goran HADZIC

                  10.

                  JOVICIC, Predrag
                  Fiul lui Desmir JOVICIC
                  Data și locul nașterii: 1.3.1963, Pale, Bosnia-Herțegovina
                  Pașaport nr.: 4363551
                  Carte de identitate nr.: 03DYA0852
                  Cod numeric personal: 0103963173133
                  Aliasuri:
                  Adresă: Milana Simovica 23, Pale, Bosnia-Herțegovina

                  11.

                  KARADZIC, Aleksandar
                  Data și locul nașterii: 14.5.1973, Sarajevo Centar, Bosnia-Herțegovina
                  Pașaport nr.: 0036395 (expirat la 12.10.1998)
                  Carte de identitate nr.:
                  Cod numeric personal:
                  Aliasuri: Sasa
                  Adresă:

                  12.

                  KARADZIC, Ljiljana (nume anterior căsătoriei: ZELEN)
                  Fiica lui Vojo și Anka
                  Data și locul nașterii: 27.11.1945, Sarajevo Centar, Bosnia-Herțegovina
                  Pașaport nr.:
                  Carte de identitate nr.:
                  Cod numeric personal:
                  Aliasuri:
                  Adresă:

                  13.

                  KARADZIC, Luka
                  Fiul lui: Vuko și Jovanka KARADZIC
                  Data și locul nașterii: 31.7.1951, localitatea Savnik, Muntenegru
                  Pașaport nr.:
                  Carte de identitate nr.:
                  Aliasuri:
                  Adresă: Dubrovacka 14, Belgrad, Serbia și Janka Vukotica 24, Rastoci, localitatea Niksic, Muntenegru.
                  Relația cu persoane acuzate de crime de război: Fratele lui Radovan KARADZIC

                  14.

                  KARADZIC-JOVICEVIC, Sonja
                  Fiica lui: Radovan KARADZIC și Ljiljana ZELEN-KARADZIC
                  Data și locul nașterii: 22.5.1967, Sarajevo, Bosnia-Herțegovina
                  Pașaport nr.:
                  Carte de identitate nr.: 2205967175003 (JMBG); carte de identitate nr. 04DYB0041
                  Aliasuri: Seki
                  Adresă: Dobroslava Jevdjevica 9, Pale, Bosnia-Herzegovina
                  Relația cu persoane acuzate de crime de război: Fiica lui Radovan KARADZIC

                  15.

                  KESEROVIC, Dragomir
                  Fiul lui Slavko
                  Data și locul nașterii: 8.6.1957, Piskavica/Banja Luka, Bosnia-Herțegovina
                  Pașaport nr.: 4191306
                  Carte de identitate nr.: 04GCH5156
                  Cod numeric personal: 0806957100028
                  Aliasuri:
                  Adresă:

                  16.

                  KIJAC, Dragan
                  Data și locul nașterii: 6.10.1955, Sarajevo, Bosnia-Herțegovina
                  Pașaport nr.:
                  Carte de identitate nr.:
                  Cod numeric personal:
                  Aliasuri:
                  Adresă:

                  17.

                  KOJIC, Radomir
                  Fiul lui Milanko și Zlatana
                  Data și locul nașterii: 23.11.1950, Bijela Voda, Sokolac, Bosnia-Herțegovina
                  Pașaport nr.: 4742002, eliberat în 2002 la Sarajevo (expiră în 2007)
                  Carte de identitate nr.: 03DYA1935. Eliberată la 7.7.2003 la Sarajevo
                  Cod numeric personal: 2311950173133
                  Aliasuri: Mineur sau Ratko
                  Adresă: 115 Trifka Grabeza, Pale, sau Hotel KRISTAL, Jahorina, Bosnia-Herțegovina

                  18.

                  KOVAC, Tomislav
                  Fiul lui Vaso
                  Data și locul nașterii: 4.12.1959, Sarajevo, Bosnia-Herțegovina
                  Pașaport nr.:
                  Carte de identitate nr.:
                  Cod numeric personal: 0412959171315
                  Aliasuri: Tomo
                  Adresă: Bijela, Muntenegru și Pale, Bosnia-Herțegovina

                  19.

                  KUJUNDZIC, Predrag
                  Fiul lui Vasilija
                  Data și locul nașterii: 30.1.1961, Suho Pole, Doboj, Bosnia-Herțegovina
                  Pașaport nr.:
                  Carte de identitate nr.: 03GFB1318
                  Cod numeric personal: 3001961120044
                  Aliasuri: Predo
                  Adresă: Doboj, Bosnia-Herțegovina

                  20.

                  LUKOVIC, Milorad Ulemek
                  Data și locul nașterii: 15.5.1968, Belgrad, Serbia
                  Pașaport nr.:
                  Carte de identitate nr.:
                  Cod numeric personal:
                  Aliasuri: Legija (identitate falsă IVANIC, Zeljko)
                  Adresă: deținut (închisoarea locală Belgrad, Bacvanska 14, Belgrad)

                  21.

                  MALIS, Milomir
                  Fiul lui Dejan Malis
                  Data și locul nașterii: 3.8.1966, Bjelice
                  Pașaport nr.:
                  Carte de identitate nr.:
                  Cod numeric personal: 0308966131572
                  Aliasuri:
                  Adresă: Vojvode Putnika, Foca/Srbinje, Bosnia-Herțegovina

                  22.

                  MANDIC, Momcilo
                  Data și locul nașterii: 1.5.1954, Kalinovik, Bosnia-Herțegovina
                  Pașaport nr.: 0121391, eliberat la 12.5.1999 la Srpsko Sarajevo, Bosnia-Herțegovina (anulat)
                  Carte de identitate nr.:
                  Cod numeric personal: 0105954171511
                  Aliasuri: Momo
                  Adresă: deținut

                  23.

                  MARIC, Milorad
                  Fiul lui Vinko Maric
                  Data și locul nașterii: 9.9.1957, Visoko, Bosnia-Herțegovina
                  Pașaport nr.: 4587936
                  Carte de identitate nr.: 04GKB5268
                  Cod numeric personal: 0909957171778
                  Aliasuri:
                  Adresă: Vuka Karadzica 148, Zvornik, Bosnia-Herțegovina

                  24.

                  MICEVIC, Jelenko
                  Fiul lui Luka și Desanka, numele anterior căsătoriei: Simic
                  Data și locul nașterii: 8.8.1947, Borci lângă Konjic, Bosnia-Herțegovina
                  Pașaport nr.: 4166874
                  Carte de identitate nr.: 03BIA3452
                  Cod numeric personal: 0808947710266
                  Aliasuri: Filaret
                  Adresă: Mănăstirea Milesevo, Serbia

                  25.

                  MLADIC, Biljana (numele anterior căsătoriei STOJCEVSKA)
                  Fiica lui: Strahilo STOJCEVSKI și Svetlinka STOJCEVSKA
                  Data și locul nașterii: 30.5.1972, Skopje, FOSTA REPUBLICĂ IUGOSLAVĂ A MACEDONIEI
                  Pașaport nr.:
                  Carte de identitate nr.: 3005972455086 (JMBG);
                  Aliasuri:
                  Adresă: înregistrată la Blagoja Parovica 117a, Belgrad, dar locuiește la Vidikovacki venac 83, Belgrad, Serbia
                  Relația cu persoane acuzate de crime de război: Nora lui Ratko MLADIC

                  26.

                  MLADIC, Darko
                  Fiul lui: Ratko și Bosiljka MLADIC
                  Data și locul nașterii: 19.8.1969, Skopje, FOSTA REPUBLICĂ IUGOSLAVĂ A MACEDONIEI
                  Pașaport nr.: pașaport Serbia și Muntenegru # 003220335, eliberat la 26.2.2002
                  Carte de identitate nr.: 1908969450106 (JMBG); carte de identitate B112059, eliberată la 8.4.1994 de SUP Belgrad
                  Aliasuri:
                  Adresă: Vidikovacki venac 83, Belgrad, Serbia
                  Relația cu persoane acuzate de crime de război: Fiul lui Ratko MLADIC

                  27.

                  NINKOVIC, Milan
                  Fiul lui Simo
                  Data și locul nașterii: 15.6.1943, Doboj, Bosnia-Herțegovina
                  Pașaport nr.: 3944452
                  Carte de identitate nr.: 04GFE3783
                  Cod numeric personal: 1506943120018
                  Aliasuri:
                  Adresă:

                  28.

                  OSTOJIC, Velibor
                  Fiul lui Jozo
                  Data și locul nașterii: 8.8.1945, Celebici, Foca, Bosnia-Herțegovina
                  Pașaport nr.:
                  Carte de identitate nr.:
                  Cod numeric personal:
                  Aliasuri:
                  Adresă:

                  29.

                  OSTOJIC, Zoran
                  Fiul lui Mico OSTOJIC
                  Data și locul nașterii: 29.3.1961, Sarajevo, Bosnia-Herțegovina
                  Pașaport nr.:
                  Carte de identitate nr.: 04BSF6085
                  Cod numeric personal: 2903961172656
                  Aliasuri:
                  Adresă: Malta 25, Sarajevo, Bosnia-Herțegovina

                  30.

                  PAVLOVIC, Petko
                  Fiul lui Milovan PAVLOVIC
                  Data și locul nașterii: 6.6.1957, Ratkovici, Bosnia-Herțegovina
                  Pașaport nr.: 4588517
                  Carte de identitate nr.: 03GKA9274
                  Cod numeric personal: 0606957183137
                  Aliasuri:
                  Adresă: Vuka Karadjica 148, Zvornik, Bosnia-Herțegovina

                  31.

                  PETROVIC, Tamara (numele anterior căsătoriei DJORDJEVIC)
                  Fiica lui: Vlastimir și Sojka DJORDJEVIC
                  Data și locul nașterii: 3.10.1971, Zajecar, Serbia.
                  Pașaport nr.:
                  Carte de identitate nr.:
                  Aliasuri:
                  Adresă: Beogradskog Bataljona 39, Belgrad, Serbia
                  Relația cu persoane acuzate de crime de război: Fiica lui Vlastimir DJORDJEVIC

                  32.

                  POPOVIC, Cedomir
                  Fiul lui Radomir POPOVIC
                  Data și locul nașterii: 24.3.1950, Petrovici
                  Pașaport nr.:
                  Carte de identitate nr.: 04FAA3580
                  Cod numeric personal: 2403950151018
                  Aliasuri:
                  Adresă: Crnogorska 36, Bileca, Bosnia-Herțegovina

                  33.

                  PUHALO, Branislav
                  Fiul lui Djuro
                  Data și locul nașterii: 30.8.1963, Foca, Bosnia-Herțegovina
                  Pașaport nr.:
                  Carte de identitate nr.:
                  Cod numeric personal: 3008963171929
                  Aliasuri:
                  Adresă:

                  34.

                  RADOVIC, Nade
                  Fiul lui Milorad RADOVIC
                  Data și locul nașterii: 26.1.1951, Foca, Bosnia-Herțegovina
                  Pașaport nr.: pașaport vechi nr. 0123256 (anulat)
                  Carte de identitate nr.: 03GJA2918
                  Cod numeric personal: 2601951131548
                  Aliasuri:
                  Adresă: Stepe Stepanovica 12, Foca/Srbinje, Bosnia-Herțegovina

                  35.

                  RATIC, Branko
                  Data și locul nașterii: 26.11.1957, MIHALJEVCI SLAVONSKA POZEGA, Bosnia-Herțegovina
                  Pașaport nr.: 0442022, eliberat la 17.9.1999 la Banja Luka
                  Carte de identitate nr.: 03GCA8959
                  Cod numeric personal: 2611957173132
                  Aliasuri:
                  Adresă: Ulica Krfska 42, Banja Luka, Bosnia-Herțegovina

                  36.

                  ROGULJIC, Slavko
                  Data și locul nașterii: 15.5.1952, SRPSKA CRNJA HETIN, Serbia
                  Pașaport nr.: 3747158 (pașaport valabil) eliberat la 12.4.2002 la Banja Luka. Data expirării: 12.4.2007. Pașaport expirat nr. 0020222 eliberat la 25.8.1988 la Banja Luka. Data expirării: 25.8.2003
                  Carte de identitate nr.: 04EFA1053
                  Cod numeric personal: 1505952103022.
                  Aliasuri:
                  Adresă: Vojvode Misica 21, Laktasi, Bosnia-Herțegovina

                  37.

                  SAROVIC, Mirko
                  Data și locul nașterii: 16.9.1956, Rusanovici-Rogatica, Bosnia-Herțegovina
                  Pașaport nr.: 4363471 eliberat la Istocno Sarajevo, expiră la 8.10.2008
                  Carte de identitate nr.: 04PEA4585
                  Cod numeric personal: 1609956172657
                  Aliasuri:
                  Adresă: Bjelopoljska 42, 71216 Srpsko Sarajevo, Bosnia-Herțegovina

                  38.

                  SKOCAJIC, Mrksa
                  Fiul lui Dejan SKOCAJIC
                  Data și locul nașterii: 5.8.1953, Blagaj, Bosnia-Herțegovina
                  Pașaport nr.: 3681597
                  Carte de identitate nr.: 04GDB9950
                  Cod numeric personal: 0508953150038
                  Aliasuri:
                  Adresă: Brigada Trebinjskih, Trebinje, Bosnia-Herțegovina

                  39.

                  VRACAR, Milenko
                  Data și locul nașterii: 15.5.1956, Nisavici, Prijedor, Bosnia-Herțegovina
                  Pașaport nr.: 3865548 (pașaport valabil) eliberat la 29.8.2002 la Banja Luka. Data expirării: 29.8.2007. Pașapoarte expirate: 0280280 eliberat la 4.12.1999 la Banja Luka (data expirării: 4.12.2004) și 0062130 eliberat la 16.9.1998 la Banja Luka, Bosnia-Herțegovina
                  Carte de identitate nr.: 03GCE6934
                  Cod numeric personal: 1505956160012
                  Aliasuri:
                  Adresă: Save Ljuboje 14, Banja Luka, Bosnia-Herțegovina

                  40.

                  ZOGOVIC, Milan
                  Fiul lui Jovan
                  Data și locul nașterii: 7.10.1939, Dobrusa
                  Pașaport nr.:
                  Carte de identitate nr.:
                  Cod numeric personal:
                  Aliasuri:
                  Adresă:

                  41.

                  ZUPLJANIN, Divna (numele anterior căsătoriei STOISAVLJEVIC)
                  Fiica lui: Dobrisav și Zorka STOISAVLJEVIC
                  Data și locul nașterii: 15.11.1956, Maslovare, localitatea Kotor Varos, Bosnia-Herzegovina
                  Pașaport nr.: pașaport de Bosnia-Herțegovina 0256552 eliberat la 26.4.1999
                  Carte de identitate nr.: Carte de identitate 04GCM2618 eliberată la 5.11.2004 și permis de conducere 05GCF8710 eliberat la 3.1.2005
                  Aliasuri:
                  Adresă: Stevana Markovica 3, Banja Luka, Bosnia-Herțegovina
                  Relația cu persoane acuzate de crime de război: Soția lui Stojan ZUPLJANIN.

                  42.

                  ZUPLJANIN, Mladen
                  Fiul lui: Stojan și Divna ZUPLJANIN
                  Data și locul nașterii: 21.7.1980, Banja Luka, Bosnia-Herțegovina
                  Pașaport nr.: pașaport de Bosnia-Herțegovina 4009608 datat 7.2.2003.
                  Carte de identitate nr.: ID 04GCG6605, permis de conducere 04GCC6937 datat 8.3.2004.
                  Aliasuri:
                  Adresă: Brace Pantica 3, Banja Luka, Bosnia-Herțegovina
                  Relația cu persoane acuzate de crime de război: Fiul lui Stojan ZUPLJANIN.

                  43.

                  ZUPLJANIN, Pavle
                  Fiul lui: Stojan și Divna ZUPLJANIN
                  Data și locul nașterii: 18.7.1984, Piskavica, Banja Luka, Bosnia-Herțegovina
                  Pașaport nr.: pașaport 5049445 Bosnia-Herțegovina datat 26.4.2006.
                  Carte de identitate nr.: ID 03GCB5148 datată 10.6.2003, permis de conducere 04GCF5074 datat 30.11.2004.
                  Aliasuri:
                  Adresă: Stevana Markovica 3, Banja Luka, Bosnia-Herțegovina
                  Relația cu persoane acuzate de crime de război: Fiul lui Stojan ZUPLJANIN

                  44.

                  ZUPLJANIN, Slobodan
                  Fiul lui: Stanko și Cvijeta ZUPLJANIN
                  Data și locul nașterii: 17.11.1957, Banja Luka, Bosnia-Herțegovina
                  Pașaport nr.: pașaport 0023955 Bosnia-Herțegovina eliberat la 24.8.1998.
                  Carte de identitate nr.: ID 04GCL4072, permis de conducere 04GCE8351, datat 18.9.2004.
                  Aliasuri: Bebac
                  Adresă: Vojvode Momica 9a, Banja Luka, Bosnia-Herțegovina
                  Relația cu persoane acuzate de crime de război: Vărul lui Stojan ZUPLJANIN


title: 2014/640/UE: Decizia Consiliului din 23 septembrie 2013 privind poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul Comitetului pentru cooperare culturală instituit prin Protocolul privind cooperarea culturală la Acordul de liber schimb între Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Republica Coreea, pe de altă parte, în ceea ce privește adoptarea regulamentului de procedură al Comitetului pentru cooperare culturală

text:
               3.9.2014

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 263/23

         DECIZIA CONSILIULUI
   din 23 septembrie 2013
   privind poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul Comitetului pentru cooperare culturală instituit prin Protocolul privind cooperarea culturală la Acordul de liber schimb între Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Republica Coreea, pe de altă parte, în ceea ce privește adoptarea regulamentului de procedură al Comitetului pentru cooperare culturală

      (2014/640/UE)

   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 167 alineatul (3) coroborat cu articolul 218 alineatul (9),
   având în vedere propunerea Comisiei Europene,
   întrucât:

               (1)

               La 23 aprilie 2007, Consiliul a autorizat Comisia să negocieze un acord de liber schimb cu Republica Coreea în numele Uniunii Europene și al statelor membre ale acesteia.

               (2)

               Negocierile respective s-au încheiat, iar Acordul de liber schimb între Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Republica Coreea, pe de altă parte (1) (denumit în continuare „acordul”) a fost semnat la data de 6 octombrie 2010. Acordul conține un protocol privind cooperarea culturală (denumit în continuare „protocolul”) care, conform articolului 1, stabilește cadrul în care părțile cooperează în vederea încurajării schimburilor privind activități, bunuri și servicii culturale, inclusiv, printre altele, în sectorul audiovizualului.

               (3)

               În temeiul articolului 15.10 alineatul (5) din acord, acesta a fost pus în aplicare parțial, cu titlu provizoriu, prin Decizia 2011/265/UE a Consiliului (2) (denumită în continuare „decizia”) de la 1 iulie 2011, sub rezerva încheierii sale la o dată ulterioară.

               (4)

               În temeiul articolului 3 din decizie, articolul 4 alineatul (3), articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (1), articolul 6 alineatul (2), articolul 6 alineatul (4), articolul 6 alineatul (5), articolul 8, articolul 9 și articolul 10 din protocol nu se aplică cu titlu provizoriu.

               (5)

               În conformitate cu articolul 4 alineatul (1) din decizie, Comisia avizează Coreea în scris cu privire la intenția Uniunii de a nu prelungi perioada de autorizare a coproducțiilor audiovizuale în temeiul articolului 5 din protocol, conform procedurii prevăzute la articolul 5 alineatul (8) din protocol, cu excepția cazului în care, la propunerea Comisiei și cu patru luni înaintea expirării perioadei menționate anterior, Consiliul este de acord să prelungească autorizarea. În cazul în care Consiliul este de acord cu prelungirea autorizării, obligația de a aviza urmează să devină din nou aplicabilă la sfârșitul perioadei reînnoite de prelungire a autorizării. În scopul specific de a decide referitor la prelungirea perioadei de aplicare a dreptului, Consiliul decide în unanimitate.

               (6)

               Articolul 3 din protocol prevede instituirea unui comitet pentru cooperare culturală care, printre alte sarcini, urmărește punerea în aplicare a protocolului.

               (7)

               În temeiul articolului 6 din decizie, reprezentanții Uniunii în cadrul Comitetului pentru cooperare culturală sunt funcționari superiori din cadrul Comisiei și din cadrul statelor membre, care sunt specializați și au experiență în temele și practicile culturale și care sunt împuterniciți să prezinte poziția Uniunii în conformitate cu tratatul.

               (8)

               Deciziile comitetului nu ar trebui să confere drepturi sau să impună obligații care pot fi invocate direct în fața instanțelor judecătorești ale Uniunii sau ale statelor membre.

               (9)

               Grupurile de pregătire ale Consiliului care au competențe în domeniul culturii și în chestiuni audiovizuale ar trebui să se implice într-o fază incipientă în stabilirea poziției care urmează să fie luată în numele Uniunii în cadrul Comitetului pentru cooperare culturală.

               (10)

               Prezenta decizie nu ar trebui să aducă atingere competențelor respective ale Uniunii și ale statelor membre.

               (11)

               Uniunea ar trebui să stabilească poziția care urmează să fie adoptată în cadrul Comitetului pentru cooperare culturală în ceea ce privește adoptarea regulamentului de procedură al Comitetului pentru cooperare culturală,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul Comitetului pentru cooperare culturală instituit prin Protocolul privind cooperarea culturală la Acordul de liber schimb între Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Republica Coreea, pe de altă parte, în ceea ce privește adoptarea regulamentului de procedură al Comitetului pentru cooperare culturală se bazează pe proiectul de decizie al Comitetului pentru cooperare culturală atașat la prezenta decizie.
   Articolul 2
   Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

      Adoptată la Bruxelles, 23 septembrie 2013.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         V. JUKNA

      (1)  JO L 127, 14.5.2011, p. 6.

      (2)  Decizia 2011/265/UE a Consiliului din 16 septembrie 2010 privind semnarea, în numele Uniunii Europene, și aplicarea cu titlu provizoriu a Acordului de liber schimb între Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Republica Coreea, pe de altă parte (JO L 127, 14.5.2011, p. 1).

      PROIECT
      DECIZIA NR. … A COMITETULUI PENTRU COOPERARE CULTURALĂ UE-COREEA
      din
      privind adoptarea regulamentului de procedură al Comitetului pentru cooperare culturală
      COMITETUL PENTRU COOPERARE CULTURALĂ,
      având în vedere Protocolul privind cooperarea culturală la Acordul de liber schimb între Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Republica Coreea, pe de altă parte, semnat la Bruxelles la data de 6 octombrie 2010, în special articolul 3,
      întrucât:

                  (1)

                  Articolul 3 din Protocolul privind cooperarea culturală (denumit în continuare „protocolul”) prevede instituirea unui Comitet pentru cooperare culturală (denumit în continuare „comitetul”).

                  (2)

                  Comitetul ar trebui să exercite toate funcțiile Comitetului pentru comerț în ceea ce privește protocolul, în conformitate cu articolul 3 alineatul (3) din protocol.

                  (3)

                  Comitetul ar trebui să își adopte propriul regulament de procedură,

            ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
      Articolul 1
      Regulamentul de procedură al Comitetului se instituie în conformitate cu anexa.
      Articolul 2
      Prezenta decizie intră în vigoare la data de…

         Adoptată la … la …

               Pentru Comitetul pentru cooperare culturală

               Prim vice-ministru

               Ministerul culturii, sportului și turismului al Republicii Coreea

            …

               [a se completa de către partea coreeană]

               Director general al Direcției Generale Educație și Cultură

               Comisia Europeană

            …

      ANEXĂ
      REGULAMENTUL DE PROCEDURĂ AL COMITETULUI PENTRU COOPERARE CULTURALĂ
      Articolul 1
      Componență și președinție
      (1)   Comitetul pentru cooperare culturală (denumit în continuare „comitetul”) prevăzut la articolul 3 alineatul (1) din Protocolul privind cooperarea culturală (denumit în continuare „protocolul”) la Acordul de liber schimb între Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Republica Coreea, pe de altă parte (denumit în continuare „acordul”), exercită toate funcțiile Comitetului pentru comerț în ceea ce privește protocolul, în conformitate cu articolul 3 alineatul (3) din protocol și urmărește punerea în aplicare a protocolului.
      (2)   Comitetul se compune din reprezentanți ai Comisiei și ai statelor membre, care pot fi reprezentate, pentru subiectele aferente domeniilor lor de competență, de Președinția Consiliului Uniunii Europene, pe de o parte, și din reprezentanți ai Coreei, pe de altă parte. După cum prevede articolul 3 alineatul (1) din protocol, acești reprezentanți sunt funcționari superiori din administrația fiecărei părți, care au expertiză și experiență în aspecte și practici culturale.
      (3)   Comitetul este co-prezidat de Directorul general al Biroului pentru politici referitoare la conținut al Ministerului culturii, sportului și turismului din Coreea și de Directorul pentru cultură și media al Direcției Generale Educație și Cultură a Comisiei Europene. Fiecare președinte poate dispune să fie reprezentat de o persoană desemnată în acest scop.
      Articolul 2
      Reprezentare
      (1)   O parte notifică celeilalte părți lista membrilor săi care fac parte din comitet. Lista este gestionată de secretariatul comitetului.
      (2)   Un membru care dorește să fie reprezentat de un reprezentant supleant comunică numele acestuia președinților comitetului, înainte de întrunirea la care urmează să fie reprezentat. Reprezentantul supleant al unui membru al comitetului exercită toate drepturile membrului respectiv.
      Articolul 3
      Întruniri
      (1)   Comitetul se întrunește cel puțin o dată pe an și, dacă este necesar, la solicitarea oricărei părți. Întrunirile au loc alternativ la Bruxelles sau la Seul, cu excepția cazului în care părțile convin altfel. În cazul în care ambele părți convin astfel, întrunirile comitetului pot avea loc prin videoconferință sau teleconferință.
      (2)   Fiecare întrunire a comitetului este convocată de către secretariatul comitetului, la o dată și un loc stabilite de comun acord de către ambele părți. Convocarea la întrunire se transmite de secretariatul comitetului către membrii comitetului cel târziu cu trei luni înainte de începerea sesiunii, cu excepția cazului în care părțile convin altfel.
      Articolul 4
      Delegare
      Membrii comitetului pot fi însoțiți de funcționari. Înaintea fiecărei întruniri, președinții comitetului sunt informați despre componența prevăzută a delegațiilor care participă la întrunire.
      Articolul 5
      Observatori și experți
      Președinții comitetului pot invita ad-hoc observatori și experți să participe la reuniunile acestuia.
      Articolul 6
      Secretariat
      Punctele de contact interne, la care se face trimitere la articolul 3 alineatul (4) din protocol, exercită în comun funcția de secretariat al comitetului.
      Articolul 7
      Documente
      În cazul în care deliberările comitetului se întemeiază pe documente justificative scrise, secretariatul comitetului le numerotează și le difuzează ca documente ale comitetului.
      Articolul 8
      Corespondență
      (1)   Corespondența către președinții comitetului se transmite secretariatului comitetului pentru a fi difuzată membrilor comitetului.
      (2)   Corespondența de la președinții comitetului se transmite destinatarilor de către secretariatul comitetului și se numerotează și se difuzează, dacă este cazul, celorlalți membri ai comitetului.
      Articolul 9
      Ordinea de zi a întrunirilor
      (1)   Pentru fiecare întrunire se stabilește o ordine de zi provizorie de către secretariatul comitetului. Ordinea de zi se transmite, împreună cu documentele relevante, membrilor comitetului, precum și președinților comitetului, cel târziu cu două luni înainte de începerea întrunirii.
      (2)   Comitetul adoptă ordinea de zi la începutul fiecărei întruniri. Punctele care nu figurează pe ordinea de zi provizorie pot fi înscrise pe ordinea de zi în cazul în care părțile convin astfel.
      (3)   Președinții comitetului pot, de comun acord, să reducă termenele indicate la alineatul (1), pentru a lua în considerare cerințele unui caz particular.
      Articolul 10
      Proces-verbal
      (1)   Secretariatul comitetului redactează un proiect de proces-verbal al fiecărei întruniri, în mod normal în termen de 21 de zile de la încheierea întrunirii.
      (2)   Procesul-verbal rezumă, ca regulă generală, fiecare punct al ordinii de zi, specificând, unde este cazul:

                  (a)

                  documentele prezentate comitetului;

                  (b)

                  orice declarație a cărei înscriere a fost cerută de către un membru al comitetului; precum și

                  (c)

                  deciziile adoptate, recomandările făcute, declarațiile convenite și concluziile adoptate cu privire la puncte specifice.

            (3)   Procesul-verbal include, de asemenea, o listă a tuturor participanților care au participat la întrunire.
      (4)   Procesul-verbal se aprobă în scris de ambele părți în termen de 28 de zile de la data primirii proiectului de proces-verbal sau până la orice altă dată convenită de părți. După aprobare, două copii ale procesului-verbal sunt semnate de către secretariatul comitetului și fiecare dintre părți primește un original al acestor documente autentice. Copii ale procesului-verbal semnat sunt transmise membrilor comitetului.
      Articolul 11
      Decizii și recomandări
      (1)   În scopul realizării obiectivelor protocolului, comitetul poate avea competența de a lua decizii sau formula recomandări în ceea ce privește toate aspectele din cazurile prevăzute de protocol.
      (2)   Comitetul adoptă decizii și recomandări de comun acord între părți. Aceste acte poartă titlul de „decizie” sau, respectiv, de „recomandare”.
      (3)   Între întruniri, comitetul poate adopta decizii sau recomandări prin procedură scrisă, în cazul în care ambele părți convin astfel. Procedura scrisă este alcătuită dintr-un schimb de note între președinții comitetului. Deciziile sau recomandările care fac obiectul procedurii scrise sunt transmise de secretariatul comitetului membrilor acestuia cu cel puțin două luni înaintea datei adoptării lor. Secretariatul comitetului stabilește încheierea procedurii scrise și îi informează pe membrii comitetului în legătură cu acest lucru.
      (4)   Secretariatul comitetului atribuie fiecărei decizii sau recomandări un număr de ordine, menționează data adoptării și oferă o descriere a obiectului lor și le transmite membrilor comitetului. Fiecare decizie prevede data intrării sale în vigoare.
      (5)   Deciziile și recomandările adoptate de către comitet se autentifică prin două copii autentice semnate de către președinții comitetului.
      Articolul 12
      Publicitate și confidențialitate
      (1)   În lipsa unor dispoziții contrare, întrunirile comitetului nu sunt publice.
      (2)   În cazul în care una dintre părți prezintă comitetului informații considerate confidențiale conform legislației și reglementărilor sale, cealaltă parte tratează aceste informații ca fiind confidențiale.
      (3)   Fiecare parte poate decide în legătură cu publicarea, în propria sa publicație oficială, a deciziilor și recomandărilor comitetului.
      Articolul 13
      Cheltuieli
      (1)   Fiecare parte suportă eventualele cheltuieli rezultate în urma participării la întrunirile comitetului, atât cheltuielile cu personalul, călătoria și șederea, cât și cheltuielile poștale și de telecomunicații.
      (2)   Cheltuielile cu organizarea întrunirilor și reproducerea documentelor sunt suportate de partea care găzduiește întrunirea.


title: Decizia (UE) 2016/1366 a Comisiei din 10 august 2016 de confirmare a participării Estoniei la cooperarea consolidată în domeniul legislației aplicabile divorțului și separării de drept

text:
               11.8.2016

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 216/23

         DECIZIA (UE) 2016/1366 A COMISIEI
   din 10 august 2016
   de confirmare a participării Estoniei la cooperarea consolidată în domeniul legislației aplicabile divorțului și separării de drept
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 328 alineatul (1) și articolul 331 alineatul (1),
   având în vedere Decizia 2010/405/UE a Consiliului din 12 iulie 2010 de autorizare a unei forme de cooperare consolidată în domeniul legislației aplicabile divorțului și separării de drept (1),
   având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1259/2010 al Consiliului din 20 decembrie 2010 de punere în aplicare a unei forme de cooperare consolidată în domeniul legii aplicabile divorțului și separării de corp (2),
   având în vedere faptul că Estonia și-a notificat intenția de a participa la cooperarea consolidată în domeniul legislației aplicabile divorțului și separării de drept,
   întrucât:

               (1)

               La data de 12 iulie 2010, Consiliul a decis să autorizeze cooperarea consolidată între Belgia, Bulgaria, Germania, Spania, Franța, Italia, Letonia, Luxemburg, Ungaria, Malta, Austria, Portugalia, România și Slovenia în domeniul legislației aplicabile divorțului și separării de drept.

               (2)

               La data de 20 decembrie 2010, Consiliul a adoptat Regulamentul (UE) nr. 1259/2010 de punere în aplicare a unei forme de cooperare consolidată în domeniul legii aplicabile divorțului și separării de corp.

               (3)

               La 21 noiembrie 2012, Comisia a adoptat Decizia 2012/714/UE de confirmare a participării Lituaniei la cooperarea consolidată în domeniul legislației aplicabile divorțului și separării de drept (3).

               (4)

               La 27 ianuarie 2014, Comisia a adoptat Decizia 2014/39/UE de confirmare a participării Greciei la cooperarea consolidată în domeniul legislației aplicabile divorțului și separării de drept (4).

               (5)

               Estonia și-a notificat intenția de a participa la cooperarea consolidată în domeniul legislației aplicabile divorțului și separării de drept prin scrisoarea din data de 13 aprilie 2016, pe care Comisia a înregistrat-o la data de 18 aprilie 2016.

               (6)

               Comisia precizează că nici Decizia 2010/405/UE și nici Regulamentul (UE) nr. 1259/2010 nu impun condiții speciale de participare la cooperarea consolidată în domeniul legislației aplicabile divorțului și separării de drept și că participarea Estoniei ar trebui să sporească beneficiile acestei cooperări consolidate.

               (7)

               Participarea Estoniei la cooperarea consolidată în domeniul legislației aplicabile divorțului și separării de drept ar trebui, prin urmare, să fie confirmată.

               (8)

               Comisia ar trebui să adopte măsuri tranzitorii pentru Estonia, care sunt necesare în vederea aplicării Regulamentului (UE) nr. 1259/2010.

               (9)

               Regulamentul (UE) nr. 1259/2010 ar trebui să intre în vigoare în Estonia în ziua următoare publicării prezentei decizii în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Participarea Estoniei la cooperarea consolidată
   (1)   Se confirmă participarea Estoniei la cooperarea consolidată în domeniul legislației aplicabile divorțului și separării de drept, autorizată prin Decizia 2010/405/UE.
   (2)   Regulamentul (UE) nr. 1259/2010 se aplică Estoniei în conformitate cu prezenta decizie.
   Articolul 2
   Informații care trebuie furnizate de Estonia
   Până la 11 mai 2017, Estonia transmite Comisiei dispozițiile sale naționale, dacă este cazul, cu privire la:

               (a)

               condițiile de formă ale acordurilor privind alegerea legii aplicabile în temeiul articolului 7 alineatele (2)-(4) din Regulamentul (UE) nr. 1259/2010; și

               (b)

               posibilitatea de a desemna legea aplicabilă în conformitate cu articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1259/2010.

         Articolul 3
   Dispoziții tranzitorii pentru Estonia
   (1)   Regulamentul (UE) nr. 1259/2010 se aplică Estoniei numai în ceea ce privește acțiunile judiciare intentate și acordurile menționate la articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 1259/2010 încheiate începând cu 11 februarie 2018.
   Cu toate acestea, un acord privind alegerea legii aplicabile încheiat înainte de 11 februarie 2018 produce, de asemenea, efecte în Estonia, cu condiția ca acesta să fie conform cu articolele 6 și 7 din Regulamentul (UE) nr. 1259/2010.
   (2)   Regulamentul (UE) nr. 1259/2010 se aplică Estoniei fără a aduce atingere acordurilor privind alegerea legii aplicabile încheiate în conformitate cu legea statului membru participant pe teritoriul căruia se află instanța sesizată înainte de 11 februarie 2018.
   Articolul 4
   Intrarea în vigoare și data aplicării Regulamentului (UE) nr. 1259/2010 în Estonia
   Regulamentul (UE) nr. 1259/2010 intră în vigoare în Estonia în ziua următoare publicării prezentei decizii în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
   Regulamentul (UE) nr. 1259/2010 se aplică Estoniei începând cu 11 februarie 2018.
   Articolul 5
   Intrarea în vigoare
   Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Adoptată la Bruxelles, 10 august 2016.

            Pentru Comisie

            Președintele

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  JO L 189, 22.7.2010, p. 12.

      (2)  JO L 343, 29.12.2010, p. 10.

      (3)  JO L 323, 22.11.2012, p. 18.

      (4)  JO L 23, 28.1.2014, p. 41.