title: 2012/606/UE: Decizia Parlamentului European din 10 mai 2012 privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului Întreprinderii comune Clean Sky aferent exercițiului financiar 2010#Rezoluția Parlamentului European din 10 mai 2012 conținând observațiile care fac parte integrantă din decizia privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului Întreprinderii comune Clean Sky aferent exercițiului financiar 2010

text:
               17.10.2012

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 286/313

         DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN
   din 10 mai 2012
   privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului Întreprinderii comune Clean Sky aferent exercițiului financiar 2010
   (2012/606/UE)
   PARLAMENTUL EUROPEAN,

               —

               având în vedere conturile anuale ale Întreprinderii comune Clean Sky pentru exercițiul financiar 2010,

               —

               având în vedere Raportul Curții de Conturi privind conturile anuale ale Întreprinderii comune Clean Sky pentru exercițiul financiar 2010, însoțit de răspunsurile Întreprinderii comune (1),

               —

               având în vedere Recomandarea Consiliului din 21 februarie 2012 (06086/2012 – C7-0050/2012),

               —

               având în vedere articolul 319 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

               —

               având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (2), în special articolul 185,

               —

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 71/2008 al Consiliului din 20 decembrie 2007 privind înființarea Întreprinderii comune Clean Sky (3), în special articolul 11 alineatul (4),

               —

               având în vedere normele financiare ale Întreprinderii comune Clean Sky adoptate printr-o decizie a Consiliului său de conducere la 7 noiembrie 2008,

               —

               având în vedere Avizul nr. 2/2011 referitor la normele financiare ale Întreprinderii comune Clean Sky emis de Curtea de Conturi la 8 februarie 2011,

               —

               având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2343/2002 al Comisiei din 19 noiembrie 2002 privind Regulamentul financiar cadru pentru organismele menționate la articolul 185 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (4), în special articolul 94,

               —

               având în vedere articolul 77 și anexa VI la Regulamentul său de procedură,

               —

               având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A7-0115/2012),

               1.

               acordă directorului executiv al Întreprinderii comune Clean Sky descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului Întreprinderii comune aferent exercițiului financiar 2010;

               2.

               își prezintă observațiile în cadrul rezoluției de mai jos;

               3.

               încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie împreună cu rezoluția Parlamentului, ca parte integrantă a acesteia, directorului executiv al Întreprinderii comune Clean Sky, Consiliului, Comisiei și Curții de Conturi și de a asigura publicarea acestora în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (seria L).

            Președintele

         Martin SCHULZ

            Secretarul general

         Klaus WELLE

      (1)  JO C 368, 16.12.2011, p. 8.

      (2)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

      (3)  JO L 30, 4.2.2008, p. 1.

      (4)  JO L 357, 31.12.2002, p. 72.

      REZOLUȚIA PARLAMENTULUI EUROPEAN
      din 10 mai 2012
      conținând observațiile care fac parte integrantă din decizia privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului Întreprinderii comune Clean Sky aferent exercițiului financiar 2010
      PARLAMENTUL EUROPEAN,

                  —

                  având în vedere conturile anuale ale Întreprinderii comune Clean Sky pentru exercițiul financiar 2010,

                  —

                  având în vedere Raportul Curții de Conturi privind conturile anuale ale Întreprinderii comune Clean Sky pentru exercițiul financiar 2010, însoțit de răspunsurile Întreprinderii comune (1),

                  —

                  având în vedere Recomandarea Consiliului din 21 februarie 2012 (06086/2012 – C7-0050/2012),

                  —

                  având în vedere articolul 319 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

                  —

                  având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (2), în special articolul 185,

                  —

                  având în vedere Regulamentul (CE) nr. 71/2008 al Consiliului din 20 decembrie 2007 privind înființarea Întreprinderii comune Clean Sky (3), în special articolul 11 alineatul (4),

                  —

                  având în vedere normele financiare ale Întreprinderii comune Clean Sky adoptate printr-o decizie a Consiliului său de conducere la 7 noiembrie 2008,

                  —

                  având în vedere Avizul nr. 2/2011 referitor la normele financiare ale Întreprinderii comune Clean Sky emis de Curtea de Conturi la 8 februarie 2011,

                  —

                  având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2343/2002 al Comisiei din 19 noiembrie 2002 privind Regulamentul financiar cadru pentru organismele menționate la articolul 185 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (4), în special articolul 94,

                  —

                  având în vedere articolul 77 și anexa VI la Regulamentul său de procedură,

                  —

                  având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A7-0115/2012),

                  A.

                  întrucât Întreprinderea comună Clean Sky („Întreprinderea comună”) a fost înființată în decembrie 2007 pentru o perioadă de 10 ani cu obiectivul de a accelera dezvoltarea, validarea și demonstrarea, în Uniunea Europeană, a tehnologiilor ecologice de transport aerian, în vederea punerii cât mai rapide în practică a acestor tehnologii;

                  B.

                  întrucât Întreprinderea comună a început să funcționeze autonom în noiembrie 2009;

                  C.

                  întrucât Curtea de Conturi a declarat că a obținut asigurări rezonabile cu privire la fiabilitatea conturilor anuale ale Întreprinderii comune pentru exercițiul financiar 2010 și cu privire la legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente;

                  D.

                  întrucât contribuția maximă a Uniunii la Întreprinderea comună pentru cei 10 ani este de 800 000 000 EUR, sumă ce provine din bugetul celui de al 7-lea Program-cadru pentru cercetare;

                  E.

                  întrucât pentru exercițiul financiar 2010 bugetul Întreprinderii comune s-a ridicat la 168 553 053 EUR,

         Gestiunea bugetară și financiară

                  1.

                  remarcă faptul că structura și modul de prezentare a bugetului pentru exercițiul 2010 nu au corespuns cerințelor din Regulamentul (CE) nr. 71/2008 de înființare a Întreprinderii comune și nici normelor financiare ale Întreprinderii comune; înțelege de la Întreprinderea comună că structura și modul de prezentare a bugetului au fost adaptate pentru bugetul 2011; solicită Curții de Conturi să confirme autorității de descărcare de gestiune că structura și modul de prezentare a bugetului Întreprinderii comune sunt în prezent în deplină conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 71/2008 de înființare și cu normele financiare ale Întreprinderii comune;

                  2.

                  constată că bugetul final al Întreprinderii comune a inclus credite de angajament în valoare de 168 000 000 EUR și credite de plată în valoare de 129 000 000 EUR;

                  3.

                  remarcă, din conturile anuale finale ale Întreprinderii comune, că în timp ce rata de utilizare a creditelor de angajament a fost de 96 %, rata de utilizare a creditelor de plată a fost de numai 58 %; își exprimă îngrijorarea că acest lucru reflectă întârzierile semnificative înregistrate în realizarea activităților față de planificarea inițială;

                  4.

                  este preocupat de rata redusă de execuție a bugetului Întreprinderii comune pentru exercițiul financiar 2010 și regretă faptul că Întreprinderea comună a înregistrat la sfârșitul exercițiului un sold de trezorerie de 53 000 000 EUR, reprezentând 41 % din creditele de plată disponibile în 2010;

         Sistemele de control intern

                  5.

                  constată, din informațiile oferite de Curtea de Conturi, că Întreprinderea comună nu a aplicat integral, în cursul anului 2010, sistemele de control intern și de informare financiară și că este necesar să se lucreze în continuare asupra procedurilor de control ex ante aplicate pentru validarea declarațiilor de cheltuieli; îndeamnă Întreprinderea comună să pună în aplicare măsurile necesare pentru a-și finaliza sistemul de control intern și de informare financiară;

                  6.

                  constată, din raportul anual de activitate pe 2010 (RAA), că Întreprinderea comună a creat o listă de verificare pentru demonstratoarele tehnologice integrate cu scopul de a îmbunătăți calitatea declarațiilor de cheltuieli depuse și de a clarifica necesitățile de raportare pentru anumite aspecte ale acestor declarații;

                  7.

                  observă că Întreprinderea comună a respins declarații de cheltuieli în cazurile în care un membru sau un asociat nu a prezentat certificatul de audit necesar în conformitate cu condițiile de referință ale acordului de grant; remarcă în special, din conturile anuale, că Întreprinderea comună a validat în 2010 declarații de cheltuieli depuse de membri pentru execuția proiectelor din 2008 și 2009 și că, în urma verificării eligibilității anumitor costuri, cca 11 % din cheltuieli au fost respinse; constată cu satisfacție că prefinanțările în exces au fost recuperate de Întreprinderea comună;

                  8.

                  ia act de declarația Curții de Conturi conform căreia, într-un număr de patru cazuri, Întreprinderea comună nu a luat în considerare, la validarea declarațiilor de cheltuieli, excepțiile indicate în certificatele de audit; solicită, prin urmare, Întreprinderii comune să țină seama de excepțiile indicate în certificatele de audit atunci când validează declarațiile de cheltuieli;

                  9.

                  constată, pe baza RAA, că Întreprinderea comună a elaborat o strategie de audit ex post care a fost adoptată în decembrie 2010; solicită Întreprinderii comune să informeze autoritatea de descărcare de gestiune cu privire la măsura în care această strategie este aplicată și la rezultatele obținute; solicită, de asemenea, Curții de Conturi să evalueze strategia și să transmită concluziile sale autorității de descărcare de gestiune;

                  10.

                  remarcă, din RAA, că Întreprinderea comună a lansat, împreună cu Întreprinderea comună pentru inițiativa privind medicamentele inovatoare și Întreprinderea comună Pile de combustibil și hidrogen, o procedură de achiziții pentru servicii de audit ex post de la societăți externe; observă că primele audituri ex post urmau să aibă loc în al doilea trimestru al lui 2011, după semnarea contractelor cu ofertanții câștigători;

                  11.

                  ia act de constatarea Curții de Conturi conform căreia Întreprinderea comună are un nivel de organizare și practică în domeniul tehnologiilor informației adecvat dimensiunii și misiunii sale; subliniază totuși că se înregistrează întârzieri în oficializarea politicilor și a procedurilor legate de ciclul de planificare și de monitorizare strategică în domeniul tehnologiilor informației, politicile și normele de securitate, gestionarea riscurilor din domeniul tehnologiilor informației, planul de asigurare a continuității activității și planul de redresare în caz de dezastru; solicită Întreprinderii comune să remedieze situația și să prezinte autorității de descărcare de gestiune un raport la zi cu privire la acest subiect;

                  12.

                  ia notă de faptul că contabilul Întreprinderii comune a validat sistemele financiare și contabile (ABAC și SAP); remarcă totuși că nu au fost încă validate procesele de lucru subiacente, în special sistemul care furnizează informații financiare cu privire la validarea declarațiilor de cheltuieli; solicită Întreprinderii comune să remedieze situația și să prezinte autorității de descărcare de gestiune un raport la zi cu privire la acest subiect;

                  13.

                  salută faptul că Întreprinderea comună a adoptat un plan strategic cuprinzător de audit intern pentru perioada 2010-2012; regretă însă că lansarea anumitor procese-cheie, cum ar fi validarea ex ante a declarațiilor de cheltuieli și auditurile ex post, nu era preconizată înainte de 2011;

         Cererile de propuneri și negocierea proiectelor

                  14.

                  ia act din informațiile Întreprinderii comune că aceasta a lansat cinci cereri de propuneri în 2010; observă că statisticile referitoare la aceste cereri de propuneri, care trebuiau să fie incluse în anexa 6, lipsesc din RAA; îndeamnă Întreprinderea comună să le publice;

                  15.

                  constată, din RAA, că Întreprinderea comună a invitat trei observatori diferiți în 2010 pentru a asigura transparența procesului de evaluare; remarcă, din informațiile oferite de Întreprinderea comună, că fiecare dintre ei a avut acces deplin la toate etapele evaluării și la reuniunile de conciliere;

                  16.

                  solicită Întreprinderii comune să informeze autoritatea de descărcare de gestiune cu privire la mecanismele de verificare pe care le utilizează pentru a asigura deplina independență a experților și a observatorilor și pentru a reduce astfel riscul apariției unor conflicte de interese în cursul evaluării ofertelor;

                  17.

                  subliniază că, în raportul său anual de activitate, Întreprinderea comună menționează că rapoartele de evaluare ale observatorilor sunt disponibile pe site-ul său internet; regretă totuși că acest lucru nu este adevărat și solicită, prin urmare, întreprinderii comune să publice rapoartele imediat;

         Protecția proprietății intelectuale

                  18.

                  atrage atenția asupra faptului că, la sfârșitul anului 2010, Întreprinderea comună nu finalizase încă procedurile interne pentru supravegherea aplicării dispozițiilor înscrise în acordurile de grant și în acordurile de formare a consorțiilor cu privire la protecția, utilizarea și diseminarea rezultatelor activității de cercetare;

         Performanță

                  19.

                  ia act de faptul că prima evaluare intermediară a Comisiei asupra Întreprinderii comune a avut loc la sfârșitul lui 2010; observă că evaluarea intermediară a identificat următoarele deficiențe:

                              —

                              acumularea unor întârzieri semnificative față de planurile inițiale din cauza dificultăților întâmpinate la stabilirea procedurilor și normelor interne ale Întreprinderii comune, precum și la constituirea echipelor;

                              —

                              întârzieri de natură tehnică, identificate în planul de lucru de tip bottom-up din iunie 2010;

                              —

                              pregătirea insuficientă, atât la nivel administrativ, cât și la nivel tehnic, atunci când a fost creată Întreprinderea comună;

                  20.

                  constată că prima evaluare intermediară include o listă de 34 de recomandări adresate Întreprinderii comune și o listă de 8 recomandări adresate Consiliului său de conducere; solicită Întreprinderii comune să informeze autoritatea de descărcare de gestiune cu privire la măsurile introduse pentru a da curs rezultatelor primei evaluări intermediare;

         Auditul intern

                  21.

                  ia act de faptul că normele financiare ale Întreprinderii comune nu au fost încă modificate pentru a include dispoziția privind competența auditorului intern al Comisiei în ceea ce privește bugetul general în ansamblul său;

                  22.

                  observă totuși că Întreprinderea comună și Comisia au luat măsuri pentru a asigura o definire clară a rolului operațional ce revine Serviciului de Audit Intern al Comisiei și, respectiv, a rolului operațional ce revine structurii de audit intern din cadrul Întreprinderii comune;

         Lipsa acordului de găzduire

                  23.

                  subliniază din nou faptul că Întreprinderea comună ar trebui să încheie fără întârziere un acord de găzduire cu Belgia referitor la spațiul de birouri, la privilegii și imunități, precum și la sprijinul de altă natură pe care Belgia urmează îl acorde Întreprinderii comune în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 71/2008; remarcă răspunsul Întreprinderii comune conform căruia guvernului belgian i-a fost transmis spre aprobare un proiect de acord cu statul gazdă;

         Observații orizontale privind întreprinderile comune

                  24.

                  subliniază că, până în prezent, Comisia a creat șapte întreprinderi comune în temeiul articolului 187 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; remarcă faptul că șase întreprinderi comune (IMI, ARTEMIS, ENIAC, CLEAN SKY, FCH și ITER-F4E) își desfășoară activitatea în domeniul cercetării, sub supravegherea DG RTD și a DG INFSO din cadrul Comisiei, iar o întreprindere comună este însărcinată cu dezvoltarea noului sistem de gestionare a traficului aerian (SESAR) și își desfășoară activitatea în domeniul transporturilor, sub supravegherea DG MOVE;

                  25.

                  ia act de faptul că resursele totale orientative considerate necesare pentru întreprinderile comune pe perioada existenței lor se ridică la 21 793 000 000 EUR;

                  26.

                  ia act de faptul că contribuția totală a Uniunii considerată necesară pentru întreprinderile comune pe perioada existenței lor se ridică la 11 489 000 000 EUR;

                  27.

                  remarcă faptul că, pentru exercițiul financiar 2010, contribuția totală a UE la bugetul întreprinderilor comune s-a ridicat la 505 000 000 EUR;

                  28.

                  solicită Comisiei să comunice anual autorității de descărcare de gestiune informații consolidate referitoare la fondurile totale atribuite anual fiecărei întreprinderi comune de la bugetul general al Uniunii, pentru a asigura transparență și claritate în utilizarea fondurilor Uniunii și pentru a redobândi încrederea contribuabililor europeni;

                  29.

                  salută inițiativa Întreprinderii comune ARTEMIS de a include în RAA informații privind monitorizarea și examinarea proiectelor în derulare; consideră că această practică ar trebui urmată și de celelalte întreprinderi comune;

                  30.

                  reamintește faptul că întreprinderile comune sunt parteneriate de tip public-privat și că, prin urmare, interesele publice se întrepătrund cu cele private; consideră că, în aceste condiții, nu ar trebui trecută cu vederea posibilitatea apariției unor conflicte de interese, care ar trebui tratate în mod adecvat; solicită deci întreprinderilor comune să informeze autoritatea de descărcare de gestiune cu privire la mecanismele de verificare existente în cadrul structurilor lor care le permit să gestioneze și să prevină în mod adecvat conflictele de interese;

                  31.

                  remarcă faptul că, cu excepția notabilă a Întreprinderii comune pentru ITER și pentru dezvoltarea energiei de fuziune, întreprinderile comune constituie structuri relativ mici și concentrate geografic; consideră, prin urmare, că acestea ar trebui să își pună resursele în comun ori de câte ori este posibil;

                  32.

                  solicită Curții de Conturi să transmită autorității de descărcare de gestiune informații privind modul în care s-a dat curs observațiilor pe care le-a făcut pentru fiecare dintre întreprinderile comune în raportul privind conturile anuale pentru exercițiul financiar 2011;

                  33.

                  invită Curtea de Conturi să prezinte Parlamentului, într-un termen rezonabil, un raport special privind valoarea adăugată a creării întreprinderilor comune în ceea ce privește eficiența realizării programelor demonstrative, de cercetare și de dezvoltare tehnologică ale Uniunii; solicită, de asemenea, ca raportul să includă o evaluare a eficacității creării întreprinderilor comune.

         (1)  JO C 368, 16.12.2011, p. 8.

         (2)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

         (3)  JO L 30, 4.2.2008, p. 1.

         (4)  JO L 357, 31.12.2002, p. 72.


title: 2013/604/UE: Decizia Parlamentului European din 17 aprilie 2013 privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului Eurojust aferent exercițiului financiar 2011#Rezoluția Parlamentului European din 17 aprilie 2013 conținând observațiile care fac parte integrantă din decizia privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului Eurojust aferent exercițiului financiar 2011

text:
               16.11.2013

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 308/308

         DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN
   din 17 aprilie 2013
   privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului Eurojust aferent exercițiului financiar 2011
   (2013/604/UE)
   PARLAMENTUL EUROPEAN,

               —

               având în vedere conturile anuale finale ale Eurojust pentru exercițiul financiar 2011,

               —

               având în vedere Raportul Curții de Conturi privind conturile anuale ale Eurojust pentru exercițiul financiar 2011, însoțit de răspunsurile Eurojust (1),

               —

               având în vedere Recomandarea Consiliului din 12 februarie 2013 (05753/2013 – C7-0041/2013),

               —

               având în vedere articolul 319 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

               —

               având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (2), în special articolul 185,

               —

               având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (3), în special articolul 208,

               —

               având în vedere Decizia 2002/187/JAI a Consiliului din 28 februarie 2002 de instituire a Eurojust în scopul consolidării luptei împotriva formelor grave de criminalitate (4), în special articolul 36,

               —

               având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2343/2002 al Comisiei din 19 noiembrie 2002 privind Regulamentul financiar cadru pentru organismele menționate la articolul 185 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (5), în special articolul 94,

               —

               având în vedere articolul 77 și anexa VI la Regulamentul său de procedură,

               —

               având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar și avizul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0072/2013),

               1.

               acordă directorului administrativ al Eurojust descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului Eurojust aferent exercițiului financiar 2011;

               2.

               își prezintă observațiile în cadrul rezoluției de mai jos;

               3.

               încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie împreună cu rezoluția Parlamentului, ca parte integrantă a acesteia, directorului administrativ al Eurojust, Consiliului, Comisiei și Curții de Conturi și de a asigura publicarea acestora în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (seria L).

            Președintele

         Martin SCHULZ

            Secretarul general

         Klaus WELLE

      (1)  JO C 388, 15.12.2012, p. 180.

      (2)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

      (3)  JO L 298, 26.10.2012, p. 1.

      (4)  JO L 63, 6.3.2002, p. 1.

      (5)  JO L 357, 31.12.2002, p. 72.

      REZOLUȚIA PARLAMENTULUI EUROPEAN
      din 17 aprilie 2013
      conținând observațiile care fac parte integrantă din decizia privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului Eurojust aferent exercițiului financiar 2011
      PARLAMENTUL EUROPEAN,

                  —

                  având în vedere conturile anuale finale ale Eurojust pentru exercițiul financiar 2011,

                  —

                  având în vedere Raportul Curții de Conturi privind conturile anuale ale Eurojust pentru exercițiul financiar 2011, însoțit de răspunsurile Eurojust (1),

                  —

                  având în vedere Recomandarea Consiliului din 12 februarie 2013 (05753/2013 – C7-0041/2013),

                  —

                  având în vedere articolul 319 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

                  —

                  având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (2), în special articolul 185,

                  —

                  având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (3), în special articolul 208,

                  —

                  având în vedere Decizia 2002/187/JAI a Consiliului din 28 februarie 2002 de instituire a Eurojust în scopul consolidării luptei împotriva formelor grave de criminalitate (4), în special articolul 36,

                  —

                  având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2343/2002 al Comisiei din 19 noiembrie 2002 privind Regulamentul financiar cadru pentru organismele menționate la articolul 185 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (5), în special articolul 94,

                  —

                  având în vedere articolul 77 și anexa VI la Regulamentul său de procedură,

                  —

                  având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar și avizul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0072/2013),

                  A.

                  întrucât Eurojust, cu sediul la Haga, a fost instituit prin Decizia 2002/187/JAI a Consiliului;

                  B.

                  întrucât Curtea de Conturi a declarat că a obținut asigurări rezonabile cu privire la fiabilitatea conturilor anuale ale Eurojust pentru exercițiul financiar 2011 și cu privire la legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente;

                  C.

                  întrucât, la 10 mai 2012, Parlamentul a acordat descărcarea de gestiune directorului administrativ al Eurojust pentru execuția bugetului Eurojust aferent exercițiului financiar 2010 (6) și întrucât, în rezoluția sa care însoțește decizia de descărcare de gestiune, Parlamentul:

                              —

                              invita Eurojust să informeze autoritatea care acordă descărcarea de gestiune cu privire la măsurile adoptate pentru a evita reportarea creditelor;

                              —

                              se declara preocupat de constatarea repetată de către Curtea de Conturi a unor deficiențe în planificarea și punerea în aplicare a procedurilor de recrutare a personalului; constata în special persistența unui nivel prea ridicat al posturilor vacante (13 %), chiar dacă acesta era mai mic decât în 2009 (24 %) și în 2008 (28 %);

                              —

                              solicita Eurojust să elaboreze un plan strategic multianual privind tehnologiile informației, atât pentru activitățile operaționale, cât și pentru cele de suport;

                              —

                              îndemna Eurojust să dea curs în mod corespunzător recomandărilor emise de Serviciul de Audit Intern (IAS) și să informeze autoritatea care acordă descărcarea de gestiune cu privire la măsurile adoptate în acest sens;

                  D.

                  întrucât bugetul Eurojust pentru exercițiul financiar 2011 s-a ridicat la 31 357 900,47 EUR față de 32 241 523,92 EUR în 2010, ceea ce reprezintă o scădere cu 2,91 %;

                  E.

                  întrucât contribuția Uniunii la bugetul Eurojust pe 2011 s-a ridicat la 31 333 740 EUR, comparativ cu 30 163 220 EUR în 2010, ceea ce reprezintă o majorare cu 5,20 %;

                  F.

                  întrucât bilanțul Eurojust pentru 2011 a fost pozitiv, totalizând 2 496 985,21 EUR,

         Gestiunea bugetară și financiară

                  1.

                  ia act de faptul că, potrivit conturilor anuale, bugetul Eurojust pentru 2011, alocat din bugetul general al Uniunii Europene, a fost de 31 733 740 EUR, din care a fost încasată efectiv suma de 31 333 740; remarcă, în plus, că bugetul era compus din credite nediferențiate;

                  2.

                  ia act de faptul că în 2011 Eurojust a angajat 93 %, 99 % și respectiv 96 % din creditele primite la titlul I (cheltuieli cu personalul), la titlul II (cheltuieli administrative) și la titlul III (cheltuieli operaționale); observă că, în ceea ce privește creditele plătite, rata de execuție atinsă de Eurojust este de 90 % pentru titlul I, de 78 % pentru titlul II și de 58 % pentru titlul III și, prin urmare, invită Eurojust să pună în aplicare măsuri specifice pentru a-și îmbunătăți procesul de elaborare a bugetului și rata de execuție a creditelor de plată; ia act, de asemenea, de faptul că au fost procesate 7 300 de operațiuni (angajamente și plăți);

                  3.

                  constată, pe baza conturilor anuale, că Eurojust a primit din partea Comisiei 2 159 000 EUR pentru participarea în cadrul programelor privind justiția penală (echipele comune de anchetă); constată, în plus, că nu au fost primite granturi în 2011;

         Acțiunile întreprinse ca urmare a recomandărilor referitoare la descărcarea de gestiune pentru exercițiul financiar 2010

                  4.

                  regretă că Eurojust nu a transmis autorității care acordă descărcarea de gestiune un raport privind măsurile adoptate și puse în aplicare pe baza recomandărilor din 2010 ale autorității care acordă descărcarea de gestiune, în conformitate cu articolul 96 alineatul (2) din Regulamentul financiar cadru; solicită Eurojust să transmită raportul cât mai curând posibil pentru a permite autorității care acordă descărcarea de gestiune să verifice dacă s-au înregistrat progrese;

                  5.

                  solicită Eurojust să transmită raportul prevăzut la articolul 96 alineatul (2) din Regulamentul financiar cadru referitor la procedura de descărcare de gestiune 2011 în timp util pentru această procedură;

         Reportarea creditelor

                  6.

                  remarcă, din raportul Curții de Conturi, faptul că au fost reportate din 2010 în 2011 credite în valoare de 6 448 762 EUR; remarcă, de asemenea, că din suma totală reportată, 1,3 milioane EUR au fost anulate în 2011; reamintește faptul că, în Raportul său pentru exercițiul financiar 2010, Curtea de Conturi a subliniat faptul că un nivel atât de ridicat al reportului era excesiv;

                  7.

                  constată, pe baza raportului Curții de Conturi, că au fost reportate în 2012 credite în valoare de 5 187 289 EUR (16 % din totalul creditelor de plată), dintre care 3,1 milioane EUR din titlul III, „Cheltuieli operaționale”, sumă care reprezintă 39 % din creditele de plată aferente titlului III; solicită Eurojust să informeze autoritatea care acordă descărcarea de gestiune cu privire la măsurile întreprinse pentru a remedia această deficiență, deoarece nivelul reportărilor este mult prea ridicat și contravine principiului bugetar al anualității;

                  8.

                  constată că bugetul aferent titlului I a crescut cu 7 % din 2010, fapt care reflectă costurile crescute privind personalul și cheltuielile aferente;

                  9.

                  ia act de faptul că aproximativ 99 % dintre fonduri au fost alocate în 2011 în cadrul titlului II „Cheltuieli administrative”; constată, de asemenea, că rata de executare a plăților a fost de 78 %, față de 72 % în 2010;

                  10.

                  remarcă că aproape 96 % din fonduri au fost angajate în 2011 în cadrul titlului III, cu o rată de execuție a plăților de 58 % în 2011, față de 59 % în 2010; solicită Eurojust să informeze autoritatea care acordă descărcarea de gestiune cu privire la măsurile întreprinse pentru a remedia această deficiență, deoarece rata scăzută de execuție indică dificultăți în planificarea sau în execuția activităților Eurojust;

         Sistemul de contabilitate

                  11.

                  constată, potrivit conturilor anuale, că Eurojust a folosit în 2011 sistemul financiar-contabil pe bază de angajamente, sistemul de contabilitate folosit de către Comisia Europeană în contabilitatea bugetară; constată, totodată, că informațiile bugetare sunt integrate într-un sistem care utilizează aplicația SAP ca sistem back-end pentru partea de contabilitate;

         Transferuri

                  12.

                  constată, pe baza conturilor anuale, că în 2011 s-au realizat 12 transferuri bugetare;

         Spații de lucru

                  13.

                  constată, potrivit Raportului anual de activitate Eurojust pe 2011, că s-a ajuns la un acord cu Țările de Jos, în calitate de țară-gazdă, privind noile spații de lucru Eurojust începând cu 2015 (acordul de cooperare din 30 iunie 2011) și cu instituțiile Uniunii Europene cu privire la implicațiile bugetare;

         Proceduri de recrutare

                  14.

                  ia act de constatarea repetată de către Curtea de Conturi a unor deficiențe în punerea în aplicare a procedurilor de recrutare a personalului; în consecință, invită Eurojust să conceapă un plan de acțiune cuprinzător privind recrutările, acordând șanse egale tuturor candidaților, pentru a reduce semnificativ nivelul posturilor vacante și să informeze autoritatea care acordă descărcarea de gestiune cu privire la măsurile luate; consideră că unele dispoziții din Statutul funcționarilor pot crea sarcini administrative considerabile; prin urmare, încurajează Comisia să prevadă un anumit grad de simplificare a dispozițiilor de la articolul 110 din Statutul funcționarilor în ceea ce privește agențiile;

                  15.

                  constată, potrivit Raportului anual de activitate, că numărul persoanelor care au lucrat la Eurojust în 2011 a fost de 269, după cum urmează:

                              —

                              42 de procurori, judecători sau ofițeri de poliție cu competențe echivalente, detașați de statele membre, asistați de către 15 experți naționali detașați (SNE) pentru birourile naționale;

                              —

                              210 persoane angajate în administrație conform dispozițiilor din Statutul funcționarilor, asistate de doi experți naționali detașați;

         Performanța

                  16.

                  constată că numărul de cazuri în care statele membre au solicitat sprijinul Eurojust în combaterea formelor grave de criminalitate transfrontalieră a crescut de la 1 421 în 2010 la 1 441 în 2011; remarcă, în special, că în 2011 au fost înregistrate 218 de cazuri de fraudă și că numărul reuniunilor de coordonare referitoare la cazurile de fraudă a crescut de la 17 în 2010 la 58 în 2011; salută faptul că, în același an, Eurojust, în cooperare cu echipa pentru combaterea infracțiunilor economice, a finalizat proiectul strategic privind consolidarea schimbului de informații și a asistenței juridice reciproce dintre autoritățile judiciare din statele membre în domeniul fraudei în materie de TVA;

                  17.

                  constată că în 2011 s-au înregistrat 26 de cazuri de corupție, față de 31 în 2010; subliniază că numărul de reuniuni de coordonare a crescut de la 11 în 2010 la 19 în 2011; salută faptul că, în același an, o echipă comună de anchetă cu privire la cazurile de corupție a obținut un rezultat pozitiv, constând într-o plată compensatorie de aproximativ 3 000 000 EUR efectuată de o companie dintr-un stat membru în urma unui caz transfrontalier de corupție cu implicații la nivel mondial;

                  18.

                  constată faptul că Curtea de Conturi a subliniat din nou necesitatea de a reconsidera definiția rolurilor și responsabilităților care revin Directorului, respectiv Colegiului Eurojust; își anunță intenția de a ține seama de acest aspect la următoarea revizuire a Deciziei 2002/187/JAI a Consiliului privind Eurojust;

                  19.

                  ia act de faptul că a fost semnat un acord de cooperare cu statul-gazdă privind noul sediu al Eurojust începând din 2015;

                  20.

                  face trimitere, pentru alte observații cu caracter orizontal care însoțesc decizia privind descărcarea de gestiune, la Rezoluția sa din 17 aprilie 2013 (7) referitoare la performanțele, gestiunea financiară și controlul agențiilor.

         (1)  JO C 388, 15.12.2012, p. 180.

         (2)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

         (3)  JO L 298, 26.10.2012, p. 1.

         (4)  JO L 63, 6.3.2002, p. 1.

         (5)  JO L 357, 31.12.2002, p. 72.

         (6)  JO L 286, 17.10.2012, p. 267.

         (7)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0134 (a se vedea pagina 374 din prezentul Jurnal Oficial).


title: 2012/610/UE: Decizia Parlamentului European din 10 mai 2012 privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului Întreprinderii comune Pile de combustie și hidrogen aferent exercițiului financiar 2010#Rezoluția Parlamentului European din 10 mai 2012 conținând observațiile care fac parte integrantă din decizia privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului Întreprinderii comune Pile de combustie și hidrogen aferent exercițiului financiar 2010

text:
               17.10.2012

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 286/328

         DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN
   din 10 mai 2012
   privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului Întreprinderii comune Pile de combustie și hidrogen aferent exercițiului financiar 2010
   (2012/610/UE)
   PARLAMENTUL EUROPEAN,

               —

               având în vedere conturile anuale ale Întreprinderii comune Pile de combustie și hidrogen pentru exercițiul financiar 2010,

               —

               având în vedere Raportul Curții de Conturi privind conturile anuale ale Întreprinderii comune Pile de combustie și hidrogen pentru exercițiul financiar 2010, însoțit de răspunsurile Întreprinderii comune (1),

               —

               având în vedere Recomandarea Consiliului din 21 februarie 2012 (06086/2012 – C7-0050/2012),

               —

               având în vedere articolul 319 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

               —

               având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (2), în special articolul 185,

               —

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 521/2008 al Consiliului din 30 mai 2008 de înființare a întreprinderii comune Pile de combustie și hidrogen (3),

               —

               având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1183/2011 al Consiliului din 14 noiembrie 2011 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 521/2008 de înființare a Întreprinderii comune Pile de combustie și hidrogen (4),

               —

               având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2343/2002 al Comisiei din 19 noiembrie 2002 privind Regulamentul financiar cadru pentru organismele menționate la articolul 185 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (5), în special articolul 94,

               —

               având în vedere articolul 77 și anexa VI la Regulamentul său de procedură,

               —

               având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A7-0110/2012),

               1.

               acordă directorului executiv al Întreprinderii comune Pile de combustie și hidrogen descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului Întreprinderii comune aferent exercițiului financiar 2010;

               2.

               își prezintă observațiile în cadrul rezoluției de mai jos;

               3.

               încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie împreună cu rezoluția Parlamentului, ca parte integrantă a acesteia, directorului executiv al Întreprinderii comune Pile de combustie și hidrogen, Consiliului, Comisiei și Curții de Conturi și de a asigura publicarea acestora în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (seria L).

            Președintele

         Martin SCHULZ

            Secretarul general

         Klaus WELLE

      (1)  JO C 368, 16.12.2011, p. 40.

      (2)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

      (3)  JO L 153, 12.6.2008, p. 1.

      (4)  JO L 302, 19.11.2011, p. 3.

      (5)  JO L 357, 31.12.2002, p. 72.

      REZOLUȚIA PARLAMENTULUI EUROPEAN
      din 10 mai 2012
      conținând observațiile care fac parte integrantă din decizia privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului Întreprinderii comune Pile de combustie și hidrogen aferent exercițiului financiar 2010
      PARLAMENTUL EUROPEAN,

                  —

                  având în vedere conturile anuale ale Întreprinderii comune Pile de combustie și hidrogen pentru exercițiul financiar 2010,

                  —

                  având în vedere Raportul Curții de Conturi privind conturile anuale ale Întreprinderii comune Pile de combustie și hidrogen pentru exercițiul financiar 2010, însoțit de răspunsurile Întreprinderii comune (1),

                  —

                  având în vedere Recomandarea Consiliului din 21 februarie 2012 (06086/2012 – C7-0050/2012),

                  —

                  având în vedere articolul 319 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

                  —

                  având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (2), în special articolul 185,

                  —

                  având în vedere Regulamentul (CE) nr. 521/2008 al Consiliului din 30 mai 2008 de înființare a întreprinderii comune Pile de combustie și hidrogen (3),

                  —

                  având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1183/2011 al Consiliului din 14 noiembrie 2011 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 521/2008 de înființare a Întreprinderii comune Pile de combustie și hidrogen (4),

                  —

                  având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2343/2002 al Comisiei din 19 noiembrie 2002 privind Regulamentul financiar cadru pentru organismele menționate la articolul 185 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (5), în special articolul 94,

                  —

                  având în vedere articolul 77 și anexa VI la Regulamentul său de procedură,

                  —

                  având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A7-0110/2012),

                  A.

                  întrucât Întreprinderea comună Pile de combustie și hidrogen (denumită în continuare „Întreprinderea comună”) a fost instituită în mai 2008 pentru perioada ce se va încheia la 31 decembrie 2017 pentru a se concentra asupra dezvoltării aplicațiilor comerciale ale tehnologiilor pilelor de combustie și hidrogenului, încurajând astfel eforturi industriale suplimentare în vederea mobilizării lor rapide;

                  B.

                  întrucât Întreprinderea comună este autonomă din punct de vedere financiar doar din noiembrie 2010;

                  C.

                  întrucât Curtea de Conturi a declarat că a obținut asigurări rezonabile cu privire la fiabilitatea conturilor anuale ale Întreprinderii comune pentru exercițiul financiar 2010 și cu privire la legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente;

                  D.

                  întrucât membrii fondatori ai Întreprinderii comune sunt Uniunea Europeană, reprezentată de Comisie, și Gruparea industrială europeană pentru inițiativa tehnologică comună în domeniul pilelor de combustie și al hidrogenului (gruparea industrială);

                  E.

                  întrucât contribuția maximă a Uniunii la Întreprinderea comună pentru întreaga perioadă de existență a acesteia este de 470 000 000 EUR, sumă ce provine din bugetul celui de al 7-lea Program-cadru pentru cercetare;

                  F.

                  întrucât pentru exercițiul financiar 2010 bugetul Întreprinderii comune s-a ridicat la 97 400 000 EUR,

         Gestiunea bugetară și financiară

                  1.

                  remarcă, din conturile anuale, că bugetul Întreprinderii comune pentru exercițiul financiar 2010 a fost gestionat de DG RTD în perioada 1 ianuarie 2010-14 noiembrie 2010; ia act de faptul că Întreprinderea comună a devenit autonomă la 15 noiembrie 2010;

                  2.

                  constată, din conturile anuale, că Întreprinderea comună a adoptat în exercițiul 2010 două bugete rectificative; observă în special că:

                              —

                              prima rectificare a bugetului era destinată să restructureze liniile de cheltuieli conform necesităților Întreprinderii comune și să redistribuie veniturile ținând seama de faptul că Întreprinderea comună și-a obținut autonomia spre sfârșitul lui 2010;

                              —

                              prin cea de a doua rectificare bugetară au fost reunite două linii de venituri ca răspuns la o cerere a Comisiei;

                  3.

                  stabilește, pe baza conturilor anuale, că în 2010 directorul executiv a autorizat trei transferuri bugetare reprezentând în total 0,11 % din creditele de plată pentru 2010;

                  4.

                  constată, din conturile anuale, că Întreprinderea comună a înregistrat în 2010 o rată de execuție a bugetului de 99,01 % pentru creditele de angajament și de 88,7 % pentru creditele de plată; remarcă în special:

                              —

                              rata redusă de execuție pentru creditele alocate personalului, atât pentru creditele de angajament, cât și pentru cele de plată (19,14 % și, respectiv, 13,63 %), care se datorează în special întârzierilor în recrutare;

                              —

                              rata redusă de execuție a creditelor de plată pentru infrastructură (15,39 %), cauzată de obținerea târzie a autonomiei de către Întreprinderea comună;

                        solicită Întreprinderii comune să dea explicații autorității de descărcare de gestiune cu privire la întârzierile din procesul de recrutare; îndeamnă, de asemenea, Întreprinderea comună să informeze autoritatea de descărcare de gestiune cu privire la măsurile adoptate și aplicate pentru a remedia situația și a permite o rată de execuție bugetară mai mare, atât pentru creditele de angajament, cât și pentru cele de plată;

                  5.

                  remarcă faptul că toate plățile operaționale către beneficiari din 2010 au fost efectuate în cursul ultimelor șase săptămâni ale anului 2010;

         Sistemele de control intern

                  6.

                  solicită Întreprinderii comune, în special contabilului său, să oficializeze și să valideze procesele de lucru subiacente, conform prevederilor din normele financiare;

                  7.

                  ia act de constatarea Curții de Conturi conform căreia Întreprinderea comună are un nivel de organizare și practică în domeniul tehnologiilor informației adecvat dimensiunii și misiunii sale; subliniază totuși că se înregistrează întârzieri în oficializarea politicilor și procedurilor legate de ciclul de planificare strategică din domeniul tehnologiilor informației, clasificarea datelor în funcție de cerințele de confidențialitate și integritate, planul de asigurare a continuității activității și planul de redresare în caz de dezastru; solicită Întreprinderii comune să remedieze situația și să prezinte autorității de descărcare de gestiune un raport la zi cu privire la acest subiect;

                  8.

                  reiterează faptul că Întreprinderea comună a fost instituită în mai 2008, dar și-a dobândit autonomia doar în noiembrie 2010; își exprimă preocuparea față de faptul că nu a fost încă elaborată metodologia de evaluare a contribuțiilor în natură, în conformitate cu normele financiare ale Întreprinderii comune și pe baza Normelor de participare la cel de al 7-lea Program-cadru de cercetare; remarcă, din răspunsul Întreprinderii comune adresate Curții de Conturi, că metodologia a fost elaborată în al doilea trimestru al lui 2011 și a fost prezentată Consiliului director spre adoptare în noiembrie 2011; solicită Întreprinderii comune să informeze autoritatea de descărcare de gestiune cu privire la evoluția procesului de adoptare și punere în aplicare a metodologiei;

         Auditul intern

                  9.

                  ia act de faptul că normele financiare ale Întreprinderii comune nu au fost încă modificate pentru a include dispoziția privind competența auditorului intern al Comisiei în ceea ce privește bugetul general în ansamblul său;

                  10.

                  observă totuși că Întreprinderea comună și Comisia au luat măsuri pentru a asigura o definire clară a rolului operațional ce revine Serviciului de Audit Intern al Comisiei și, respectiv, a rolului operațional ce revine structurii de audit intern din cadrul Întreprinderii comune;

         Cererile de propuneri și gestionarea proiectelor

                  11.

                  observă, din raportul anual de activitate al Întreprinderii comune, că în cursul exercițiului 2009 Întreprinderea comună a finalizat procesul de selecție pentru cererea de propuneri 2009, semnând acordurile de grant pentru 28 de proiecte, iar primele plăți au fost efectuate pentru toate consorțiile de proiecte, cu excepția unuia, înainte de sfârșitul lui 2010;

                  12.

                  constată, pe baza raportului anual de activitate, că cererea de propuneri 2010 a fost publicată la 18 iunie 2010, contribuția financiară a Întreprinderii comune la cerere fiind de 89 100 000 EUR; ia act de faptul că au fost depuse 71 de propuneri înainte de termenul limită, din care 43 au îndeplinit pragurile de evaluare, și că negocierea contractelor a avut loc în 2011;

                  13.

                  solicită Întreprinderii comune să prezinte autorității de descărcare de gestiune:

                              —

                              un raport actualizat privind situația proiectelor din cadrul cererii de propuneri 2009 în ceea ce privește plățile și rezultatele preliminare;

                              —

                              un raport actualizat privind situația proiectelor din cadrul cererii de propuneri 2010 în ceea ce privește contractarea și plățile;

                  14.

                  ia notă de faptul că, în cadrul cererii de propuneri 2010, comitetul de evaluare a fost constituit din 32 de experți independenți și un președinte, iar doi observatori independenți au verificat că procedura de evaluare s-a desfășurat în mod echitabil, imparțial și confidențial; solicită Întreprinderii comune să informeze autoritatea de descărcare de gestiune cu privire la mecanismele de verificare pe care le utilizează pentru a asigura deplina independență a experților și a observatorilor și pentru a reduce astfel riscul apariției unor conflicte de interese în cursul evaluării ofertelor;

         Lipsa acordului de găzduire

                  15.

                  subliniază din nou faptul că Întreprinderea comună ar trebui să încheie fără întârziere un acord de găzduire cu Belgia referitor la spațiul de birouri, la privilegii și imunități, precum și la sprijinul de altă natură pe care Belgia urmează îl acorde Întreprinderii comune în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 521/2008;

         Observații orizontale privind întreprinderile comune

                  16.

                  subliniază că până în prezent Comisia a creat șapte întreprinderi comune în temeiul articolului 187 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; remarcă faptul că șase întreprinderi comune (IMI, ARTEMIS, ENIAC, CLEAN SKY, FCH și ITER-F4E) își desfășoară activitatea în domeniul cercetării, sub supravegherea DG RTD și a DG INFSO din cadrul Comisiei, iar o întreprindere comună este însărcinată cu dezvoltarea noului sistem de gestionare a traficului aerian (SESAR) și își desfășoară activitatea în domeniul transporturilor, sub supravegherea DG MOVE;

                  17.

                  ia act de faptul că resursele totale orientative considerate necesare pentru întreprinderile comune pe perioada existenței lor se ridică la 21 793 000 000 EUR;

                  18.

                  ia act de faptul că contribuția totală a Uniunii considerată necesară pentru întreprinderile comune pe perioada existenței lor se ridică la 11 489 000 000 EUR;

                  19.

                  remarcă faptul că, pentru exercițiul financiar 2010, contribuția totală a UE la bugetul întreprinderilor comune s-a ridicat la 505 000 000 EUR;

                  20.

                  solicită Comisiei Europene să comunice anual autorității de descărcare de gestiune informații consolidate referitoare la fondurile totale atribuite anual fiecărei întreprinderi comune de la bugetul general al Uniunii, pentru a asigura transparență și claritate în utilizarea fondurilor Uniunii și pentru a redobândi încrederea contribuabililor europeni;

                  21.

                  salută inițiativa Întreprinderii comune ARTEMIS de a include în RAA informații privind monitorizarea și examinarea proiectelor în derulare; consideră că această practică ar trebui urmată și de celelalte întreprinderi comune;

                  22.

                  reamintește faptul că întreprinderile comune sunt parteneriate de tip public-privat și că, prin urmare, interesele publice se întrepătrund cu cele private; consideră că, în aceste condiții, nu ar trebui trecută cu vederea posibilitatea apariției unor conflicte de interese, care ar trebui tratate în mod adecvat; solicită deci întreprinderilor comune să informeze autoritatea de descărcare de gestiune cu privire la mecanismele de verificare existente în cadrul structurilor lor care le permit să gestioneze și să prevină în mod adecvat conflictele de interese;

                  23.

                  remarcă faptul că, cu excepția notabilă a Întreprinderii comune pentru ITER și pentru dezvoltarea energiei de fuziune, întreprinderile comune constituie structuri relativ mici și concentrate geografic; consideră, prin urmare, că acestea ar trebui să își pună resursele în comun ori de câte ori este posibil;

                  24.

                  solicită Curții de Conturi să transmită autorității de descărcare de gestiune informații privind modul în care s-a dat curs observațiilor pe care le-a făcut pentru fiecare dintre întreprinderile comune în raportul privind conturile anuale pentru exercițiul financiar 2011;

                  25.

                  invită Curtea de Conturi să prezinte Parlamentului, într-un termen rezonabil, un raport special privind valoarea adăugată a creării întreprinderilor comune în ceea ce privește eficiența realizării programelor demonstrative, de cercetare și de dezvoltare tehnologică ale Uniunii; solicită, de asemenea, ca raportul să includă o evaluare a eficacității creării întreprinderilor comune.

         (1)  JO C 368, 16.12.2011, p. 40.

         (2)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

         (3)  JO L 153, 12.6.2008, p. 1.

         (4)  JO L 302, 19.11.2011, p. 3.

         (5)  JO L 357, 31.12.2002, p. 72.


title: 2011/240/UE: Decizia Comisiei din 14 aprilie 2011 de prelungire a perioadei de tranziție pentru achiziționarea de terenuri agricole în Lituania  Text cu relevanță pentru SEE

text:
               15.4.2011

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 101/122

         DECIZIA COMISIEI
   din 14 aprilie 2011
   de prelungire a perioadei de tranziție pentru achiziționarea de terenuri agricole în Lituania
   (Text cu relevanță pentru SEE)
   (2011/240/UE)
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul de aderare a Republicii Cehe, Estoniei, Ciprului, Letoniei, Lituaniei, Ungariei, Maltei, Poloniei, Sloveniei și Slovaciei,
   având în vedere Actul de aderare a Republicii Cehe, Estoniei, Ciprului, Letoniei, Lituaniei, Ungariei, Maltei, Poloniei, Sloveniei și Slovaciei, în special anexa IX capitolul 4,
   având în vedere cererea prezentată de Lituania,
   întrucât:

               (1)

               Conform Actului de aderare din 2003, Lituania poate menține în vigoare, în condițiile stabilite în respectivul act, pentru o perioadă de șapte ani după aderare, care expiră la 30 aprilie 2011, interdicțiile referitoare la achiziționarea de terenuri agricole de către persoanele fizice sau juridice din alte state membre ale UE care nu sunt stabilite sau înregistrate în Lituania sau care nu au sucursale sau agenții locale în această țară. Aceasta este o excepție temporară de la libera circulație a capitalurilor garantată de articolele 63-66 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Această perioadă de tranziție poate fi prelungită doar o singură dată, pentru o perioadă de maximum trei ani.

               (2)

               La 4 februarie 2011, Lituania a solicitat prelungirea cu trei ani a perioadei de tranziție pentru achiziționarea de terenuri agricole.

               (3)

               Principalul motiv al perioadei de tranziție a fost necesitatea de a proteja condițiile socioeconomice ale activităților agricole în urma introducerii pieței unice în Lituania și a tranziției acestei țări spre politica agricolă comună. Mai exact, obiectivul acesteia a fost să răspundă preocupărilor legate de impactul potențial al liberalizării achiziției de terenuri agricole asupra sectorului agricol, determinat de diferențele inițiale mari între prețurile terenurilor și veniturile comparate cu cele din Austria, Belgia, Danemarca, Finlanda, Franța, Germania, Grecia, Irlanda, Italia, Luxemburg, Țările de Jos, Portugalia, Spania, Suedia și Regatul Unit (denumite în continuare „UE-15”). Perioada de tranziție a urmărit și ușurarea procesului de privatizare și de restituire a terenurilor agricole către agricultori. În raportul său din 16 iulie 2008 cu privire la reexaminarea măsurilor tranzitorii privind achiziția de terenuri agricole prevăzute în Tratatul de aderare din 2003 (denumit în continuare „reexaminarea intermediară din 2008”), Comisia a subliniat deja importanța încheierii reformei agricole menționate mai sus până la finele perioadei de tranziție prevăzute (1).

               (4)

               Reforma funciară încă nu s-a încheiat în Lituania. Conform datelor furnizate de autoritățile lituaniene, trebuie clarificate drepturile de proprietate pentru un total de 429 000 ha de teren aflat în proprietatea statului. În acest moment, numai 77 200 ha de teren agricol de stat au fost privatizate, iar pentru 351 000 ha de teren agricol, reprezentând 11,42 % din totalul terenurilor agricole din Lituania, încă trebuie soluționată chestiunea drepturilor de proprietate.

               (5)

               În opinia autorităților lituaniene, lipsa de claritate în ceea ce privește drepturile de proprietate combinată cu structura nefavorabilă a exploatațiilor împiedică în mod inevitabil tranzacțiile cu terenuri și consolidarea terenurilor agricole. Fragmentarea terenurilor însă duce la o competitivitate mai scăzută și la reducerea orientării către piață a exploatațiilor agricole. În acest context, datele referitoare la anul 2009 puse la dispoziție de autoritățile lituaniene arată că, în anul respectiv, exploatațiile cu dimensiuni de până la 5 ha reprezentau 52,5 % din totalul exploatațiilor.

               (6)

               La competitivitatea mai scăzută, menționată mai sus, a sectorului agricol lituanian în raport cu cea a sectorului agricol al UE-15 se adaugă dificultățile în ceea ce privește accesul la resurse financiare și ratele ridicate ale dobânzii aplicate creditelor comerciale pentru achiziția de terenuri agricole (mai mari de 10 % în 2009).

               (7)

               În plus, recenta criză financiară și economică mondială a avut de asemenea un impact negativ asupra economiei lituaniene și mai ales asupra prețurilor de vânzare ale produselor agricole. Conform datelor Departamentului Lituanian de Statistică din subordinea Guvernului Republicii Lituania, indicele total al prețurilor de achiziție ale produselor agricole în 2009, comparativ cu 2008, a fost de 77,8. Scăderea a fost semnificativă în special în sectorul cultivării plantelor, unde indicele total al prețurilor de achiziție aferente acestor produse agricole a fost de 69,1 în 2009, comparativ cu 2008.

               (8)

               Având în vedere factorii menționați mai sus, există explicații pentru decalajul considerabil încă, chiar dacă în scădere în timp, dintre veniturile agricole ale agricultorilor din Lituania și cele ale agricultorilor din UE-15. Conform Eurostat, în 2009 nivelul veniturilor agricultorilor din Lituania a scăzut cu 13,6 %, în timp ce media veniturilor din UE-27 a scăzut cu 10,7 %.

               (9)

               În mod similar nivelurilor veniturilor din agricultură, continuă să existe și un decalaj între prețurile de vânzare ale terenurilor agricole din Lituania și cele din celelalte state membre ale UE. Conform datelor Eurostat, prețurile parcelelor agricole din Lituania sunt în continuare mai mici decât cele din celelalte state membre ale UE. Convergența completă a prețurilor de vânzare ale terenurilor agricole nu a fost prevăzută și nici considerată drept condiție necesară pentru încheierea perioadei de tranziție. Cu toate acestea, diferențele notabile dintre Lituania și UE-15 în ceea ce privește prețurile de vânzare ale terenurilor agricole sunt de așa natură încât ar putea perturba evoluția lină către convergența prețurilor.

               (10)

               În acest context, se poate anticipa, la fel cum o fac și autoritățile lituaniene, că ridicarea restricțiilor la 1 mai 2011 va exercita o presiune asupra prețurilor terenurilor din Lituania. Așadar, odată cu expirarea perioadei de tranziție, există pericolul apariției unor perturbări grave ale pieței terenurilor agricole din Lituania.

               (11)

               Prin urmare, trebuie să se acorde o prelungire cu trei ani a perioadei de tranziție menționate la capitolul 4 din anexa IX la Actul de aderare.

               (12)

               Pentru a pregăti pe deplin piața pentru liberalizare, este în continuare deosebit de important, chiar și într-un context economic dificil, să se stimuleze îmbunătățirea unor factori precum facilitățile de creditare și de asigurare pentru agricultori, precum și încheierea reformei structurale a agriculturii în timpul perioadei de tranziție, după cum s-a precizat deja în reexaminarea intermediară din 2008.

               (13)

               Având în vedere că piața unică deschisă a fost dintotdeauna cheia prosperității europene, creșterea aportului de capital străin ar putea fi benefică și pentru piața agricolă din Lituania. După cum s-a subliniat și în reexaminarea intermediară din 2008, investițiile străine în sectorul agricol ar avea și importante efecte pe termen lung asupra disponibilității de know-how și de capital, asupra funcționării piețelor terenurilor și asupra productivității agricole. Renunțarea progresivă, în timpul perioadei de tranziție, la restricțiile privind proprietatea străină ar contribui la rândul său la pregătirea pieței pentru liberalizarea totală.

               (14)

               Din motive de certitudine juridică și pentru a evita un vid legislativ în sistemul juridic național al Lituaniei după expirarea perioadei de tranziție actuale, prezenta decizie trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Perioada de tranziție pentru achiziționarea de terenuri agricole în Lituania, menționată în capitolul 4 din anexa IX la Actul de aderare din 2003, se prelungește până la 30 aprilie 2014.
   Articolul 2
   Prezenta decizie intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Adoptată la Bruxelles, 14 aprilie 2011.

            Pentru Comisie

            Președintele

         José Manuel BARROSO

      (1)  COM(2008) 461 final, 16 iulie 2008.


title: Decizia Comitetului executiv din 16 septembrie 1998 de instituire a Comitetului permanent pentru evaluarea și punerea în aplicare a Acordului Schengen [SCH/Com-Ex (98)26 def.]

text:
               19/Volumul 02

               RO

               Jurnalul Ofícial al Uniunii Europene

               8

         41998D0026

               L 239/138

               JURNALUL OFÍCIAL AL UNIUNII EUROPENE

      DECIZIA COMITETULUI EXECUTIV

   din 16 septembrie 1998
   de instituire a Comitetului permanent pentru evaluarea și punerea în aplicare a Acordului Schengen
   [SCH/Com-Ex (98)26 def.]
   COMITETUL EXECUTIV,
   având în vedere articolul 132 din Convenția pentru punerea în aplicare a Acordului Schengen,
   având în vedere articolul 7 din Convenția pentru punerea în aplicare a Acordului Schengen,
   având în vedere Declarația comună cu privire la articolul 139 din Actul final anexat convenției,
   întrucât inițiativa de instituire a comitetului permanent își are originea în necesitatea de a completa actualele instrumente din cadrul Uniunii Europene;
   ținând seama de necesitatea respectării principiului suveranității naționale;
   întrucât acest comitet, la momentul oportun, este posibil să fie adaptat pentru a lua în considerare cadrul operațional al Uniunii Europene,
   ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Un Comitet permanent pentru evaluarea și punerea în aplicare a Acordului Schengen (numit în continuare „comitetul permanent”) este instituit sub egida Comitetului executiv, în primul rând pentru a stabili dacă toate condițiile prealabile pentru intrarea în vigoare a Convenției într-un stat candidat au fost îndeplinite și în al doilea rând pentru a se asigura că acquis-ul Schengen este corect aplicat de către statele care aplică deja convenția, mai ales prin sublinierea problemelor și propunerea de soluții.
   Comitetul permanent are unica responsabilitate de a întocmi raportul ce urmărește atât să evalueze pregătirile făcute de statele candidate pentru a permite intrarea în vigoare a Convenției Schengen, cât și să verifice dacă au fost îndeplinite condițiile prealabile pentru aplicarea efectivă a Convenției Schengen și eliminarea controalelor la frontierele interne.
   A doua sarcină a Comitetului permanent este aceea de a crea bazele care să permită Comitetului executiv să asigure aplicarea corectă a Convenției Schengen de către statele pentru care aceasta este deja în vigoare, în speță respectând recomandările făcute de către comitetele de vizită la frontierele externe, asigurând adoptarea unor acțiuni de remediere a lipsurilor menționate în Raportul Anual al Frontierelor Externe, concentrând atenția asupra eforturilor comune necesare pentru îmbunătățirea calității controalelor la frontierele externe și în același timp veghind asupra optimizării aplicării convenției în probleme de cooperare între forțele de poliție, cooperare judiciară și în probleme legate de Sistemul de Informații Schengen. Comitetul căută soluții pentru problemele depistate și face propuneri pentru aplicarea satisfăcătoare și optimă a convenției. Controlul aplicării corecte a Convenției Schengen rămâne exclusiv în responsabilitatea Statelor Schengen. Comitetul permanent se limitează la efectuarea verificărilor ce au fost definite în mandatul ce urmează.
   Aceste două sarcini justifică acordarea Comitetului permanent a două mandate distincte:

               1.

               să pregătească rapoartele ce vor servi drept bază în vederea estimării satisfacerii tuturor condițiilor prealabile pentru intrarea în vigoare a Convenției Schengen într-un stat candidat. În aceste condiții, acesta este denumit „comitetul de evaluare” și are sarcina de a evalua dacă aceste state sunt pregătite;

               2.

               să creeze bazele care să permită Comitetului executiv să asigure aplicarea corectă a convenției în statele care aplică deja convenția în vederea optimizării aplicării sale și a cooperării între partenerii Schengen. Mai întâi trebuie să găsească soluții la problemele depistate începând cu intrarea în vigoare a convenției și să facă propuneri pentru îmbunătățirea controalelor, în acord cu obiectivele stabilite și spiritul convenției. În acest caz acesta este denumit „comitetul de aplicare”.

         I.   COMITETUL DE EVALUARE PENTRU STATELE CANDIDATE LA INTRAREA ÎN VIGOARE A CONVENȚIEI

   1.   SARCINILE COMITETULUI DE EVALUARE
   Ori de câte ori un stat este candidat pentru a pune în aplicare convenția, Comitetul permanent, în cadrul misiunii sale de evaluare, întocmește un raport care cuprinde o listă a criteriilor ce trebuie satisfăcute de către statele candidate. Această listă indică în mod precis standardele ce trebuie atinse în toate domeniile reglementate de convenție. După ce aceste criterii au fost aprobate de către Comitetul executiv, Comitetul permanent verifică, într-un alt raport, dacă statul candidat la punerea în aplicare a convenției satisface criteriile și se conformează standardelor cerute.
   În fiecare din domeniile de competența comitetului, acesta poate instrui un grup de experți competenți pentru a întocmi un raport în domeniul său specific. Aceste rapoarte cuprinde aspectele calitative, cantitative, operaționale, administrative și organizatorice și trebuie, de asemenea, să pună în evidență lipsurile sau slăbiciunile, propunând totodată soluții.
   2.   DOMENII DE COMPETENȚĂ.
   Comitetul întocmește un raport detaliat și apreciază cât de bine sunt pregătite statele candidate pentru punerea în aplicare a convenției în toate domeniile menționate de Decizia SCH/Com-ex (93) 10 din 14 decembrie 1993 și se asigură că sunt respectate toate condițiile prealabile pentru punerea în aplicare a convenției. Evaluarea acoperă, în special, următoarele domenii:

               —

               controalele la frontierele externe, în special aplicarea Manualului comun;

               —

               supravegherea frontierelor externe, terestre și maritime;

               —

               vizele, în special aplicarea Instrucțiunilor Consulare Comune;

               —

               condițiile referitoare la circulația străinilor, incluzând măsurile luate cu privire la imigrația ilegală și la străinii aflați ilegal pe teritoriul Schengen;

               —

               permisele de ședere și alerte cu scopul respingerii intrării;

               —

               cooperarea polițienească;

               —

               asistență reciprocă în domeniul penal, incluzând extrădarea;

               —

               drogurile;

               —

               Sistemul de Informații Schengen, în special aplicarea Manualului Sirene;

               —

               protejarea datelor personale;

               —

               politica de expulzare și readmisie;

               —

               regimul de circulație în perimetrul aeroporturilor.

         Pe de o parte, Comitetul permanent consideră fundamentale următoarele sarcini în domenii legate de frontierele externe, cooperarea polițienească, Sistemul de Informații Schengen și vizele; pe de altă parte întocmește o listă de sarcini ce trebuie îndeplinite de către experți în alte domenii:

               (a)

                  Controalele la frontierele externe și fluxurile migratoare, incluzând cooperarea bilaterală multilaterală cu statele terțe și problema readmisiei.

               Luând în considerare situația geografică locală și în funcție de tipul de frontieră externă a statului vizitat, experții:

                           —

                           vizitează toate frontierele externe maritime în scopul de a aduna informații la fața locului privind eficiența măsurilor de supraveghere pe mare și pe uscat, în special noaptea; și observă modul în care sunt efectuate controalele asupra persoanelor și mărfurilor în principalele porturi;

                           —

                           observă măsurile de control la frontierele terestre, în scopul de a verifica eficiența lor atât ziua cât și noaptea. Aceștia trebuie să obțină informații referitoare la trecerea frauduloasă a frontierei, printre altele, prin intermediul interviurilor cu autoritățile de control;

                           —

                           vizitează toate aeroporturile, pentru a verifica dacă sunt aplicate condițiile prealabile Schengen;

                           —

                           în plus, vizitează autoritățile centrale răspunzătoare de punctele de control al frontierelor externe și imigrării și examinează structurile administrative și coordonarea la nivel național și local;

                           —

                           cu ocazia vizitării punctelor de trecere a frontierei și a autorităților centrale se informează cu privire la modalitățile de eliberare a vizelor la frontieră;

                           —

                           verifică, în momentul vizitării punctelor de trecere a frontierei externe și a autorităților centrale, dacă Sistemul de Informații Schengen poate fi pus în funcțiune;

                           —

                           evaluează regimul de efectuare a controalelor la frontierele externe în punctele oficiale de trecere a frontierei și în zona dintre punctele de trecere a frontierei;

                           —

                           evaluează mijloacele tehnice disponibile la frontierele externe, inter alia, pentru a depista documentele false;

                           —

                           evaluează supravegherea la frontierele terestre și maritime;

                           —

                           verifică dacă există suficient personal la diversele frontiere vizitate, precum și pregătirea lor, printre altele, pentru depistarea documentelor false;

                           —

                           verifică măsurile luate la frontierele externe vizitate în vederea confruntării cu imigrația ilegală și în general, cu fenomenul infracțional;

                           —

                           verifică măsurile luate față de persoanele ce nu sunt admise la frontieră sau sunt prezente în mod ilegal;

                           —

                           verifică măsurile întreprinse pentru a combate rețelele de trecere frauduloasă a frontierei;

                           —

                           evaluează cooperarea cu statul (statele) învecinate.

                     Obiectivul vizitei este acela de a evalua la fața locului eficiența măsurilor de supraveghere și conformarea cu standardele de control Schengen, enunțate în Convenția Schengen, Manualul comun și deciziile corespunzătoare ale comitetului executiv.

               (b)

                  Cooperarea la frontierele comune cu statele care aplică deja convenția, în principal în ceea ce privește cooperarea judiciară și polițienească, în special încheierea acordurilor bilaterale și detașarea ofițerilor de legătură.

               În acest context, Comitetul permanent are sarcina de a verifica:

                           —

                           eficiența cooperării cotidiene din zonele comune de frontieră în privința aplicării convenției și a acordurilor bilaterale;

                           —

                           capacitatea și disponibilitatea de a aplica și dezvolta cooperarea cu ofițerii de legătură;

                           —

                           capacitatea și disponibilitatea de a aplica și dezvolta operațiuni transfrontaliere comune în conformitate cu Convenția și cu acordurile bilaterale;

                           —

                           eficiența cooperării cu statele vecine frontierelor externe Schengen în lupta împotriva infracționalității, în special lupta împotriva rețelelor imigrație ilegală;

                           —

                           accesul poliției la bazele de date și instruirea generală;

                           —

                           eficiența structurii de cooperare transfrontalieră;

                           —

                           cooperarea directă și relațiile dintre autoritățile centrale ale statelor candidate și statele Schengen;

                           —

                           mijloacele de securitate și nivelul personalului în regiunea de frontieră.

               (c)

                  Sistemul de Informații Schengen, Biroul Sirene, protejarea echipamentelor și datelor personale.

               În acest context, Comitetul permanent are sarcina de a verifica:

                              Aspectele tehnice

                                       —

                                       aspectele calitative, cantitative, operaționale, organizatorice și tehnice ale viitorului Sistem de Informații Schengen - secțiunea națională (N.SIS);

                                       —

                                       mijloacele tehnice și procedurile folosite pentru transferarea informațiilor dinspre sistemele de informații naționale către Sistemul de Informații Schengen - secțiunea națională (transferul dinspre sistemele naționale către Sistemele de Informații Schengen);

                                       —

                                       mijloacele tehnice pentru a face ca Sistemul de Informații Schengen să fie disponibil utilizatorilor finali din teren,și mijloacele ce asigură sincronizarea între datele Sistemului de Informații Schengen - secțiunea națională și cele ale Sistemului de Informații Schengen - secțiunea centrală;

                                       —

                                       disponibilitatea tehnică a Sistemului de Informații Schengen - secțiunea națională.

                              Aspecte privind datele și utilizarea lor

                                       —

                                       cantitatea de date pe care acel stat este pregătit să o integreze în Sistemul de Informații Schengen (SIS);

                                       —

                                       calitatea datelor ce urmează a fi incluse (completarea rubricilor);

                                       —

                                       localizarea geografică a terminalelor, numărul terminalelor și starea lor operațională (accesibilitatea datelor SIS pentru utilizatorii finali);

                                       —

                                       instruirea angajaților autorizați să folosească datele conținute în Sistemului de Informații Schengen;

                                       —

                                       procedurile interne și instrucțiunile pentru inițierea alertelor ce trebuiesc aplicate în caz de necesitate;

                                       —

                                       utilizarea diferitelor opțiuni pentru alerte;

                                       —

                                       capacitatea operațională a Biroului Sirene (coordonarea între servicii, timpul de răspuns).

                              Protejarea echipamentelor și datelor

                                       —

                                       aspectele organizatorice și tehnice ale protecției echipamentelor și datelor personale;

                                       —

                                       măsuri de prevenirea accesului la sisteme și date;

                                       —

                                       măsuri concepute gradat la diferite niveluri de procesare, conform răspunderilor utilizatorului;

                                       —

                                       condițiile privind înlăturarea alertelor care au expirat.

               (d)

                  Eliberarea vizelor

                           —

                           condițiile generale referitoare la eliberarea vizelor, raportate la cele exprimate în Instrucțiunile Consulare Comune;

                           —

                           dispoziții pentru consultări premergătoare eliberării vizelor;

                           —

                           dispoziții pentru consultarea Sistemului de Informații Schengen anterior eliberării vizelor;

                           —

                           dispoziții pentru procurarea autocolantelor Schengen, precum și condițiile de depozitare.

                     Comitetul permanent supraveghează coordonarea acestor rapoarte și înaintează un raport general Comitetului executiv.

         II.   COMITETUL DE APLICARE PENTRU STATELE CE APLICĂ DEJA CONVENȚIA

   1.   SARCINI
   Comitetul permanent creează oportunitatea de a detecta orice problemă întâlnită la frontierele externe și de a identifica acele situații care nu respectă standardele stabilite în conformitate cu spiritul și obiectivele convenției. Prin intermediul Comitetului permanent, statele vizate și Comitetul executiv vor fi informate atât în legătură cu problemele întâlnite cât și cu soluțiile propuse pentru aplicarea convenției într-un mod cât mai satisfăcător și eficient. Cât privește alte probleme întâlnite odată cu începerea intrării în vigoare a convenției, comitetul poate decide adoptarea unor propuneri tehnice pentru îmbunătățirea controalelor, securității și cooperării juridice, incluzând extrădarea.
   Comitetul verifică, de asemenea, dacă recomandările și observațiile înaintate de comitetele de vizită la frontierele externe au avut efect și au permis depășirea lipsurilor în privința siguranței. Comitetul are, de asemenea, sarcina de a examina problemele puse în lumină în raportul anual asupra situației la frontierele externe ale statului ce aplică deja convenția.
   În sfârșit, comitetul își îndeplinește sarcinile în mod flexibil și obiectiv, în cooperare cu autoritățile competente și în conformitate cu normele legale și etice aplicabile la nivel național; se preocupă astfel de respectarea obiectivelor comune de îmbunătățire a securității și ia în considerare interesele celorlalte state care aplică deja Convenția.
   2.   DOMENII VIZATE
   Pentru statele ce aplică deja convenția, comitetul are atribuții mai largi comparativ cu comitetele de vizită, dar continuă să se concentreze asupra aspectelor practice. Pot face obiectul unor evaluări și de aceea vor trebui luate în considerare următoarele domenii extinse la întregul acquis Schengen:

               —

               supravegherea și controalele la frontierele externe;

               —

               cooperarea polițienească în zonele de frontieră ale statelor care aplică deja convenția;

               —

               Sistemul de Informații Schengen;

               —

               condițiile pentru eliberarea vizelor Schengen (în special regimul consultărilor premergătoare cu statele partenere asupra cetățeniilor sensibile);

               —

               măsuri ce au ca scop terminarea staționării străinilor care se află ilegal pe un teritoriu;

               —

               asistența reciprocă în domeniul penal, incluzând extrădarea.

         Vor avea prioritate următoarele aspecte:

               (a)

                  Supravegherea și controalele la frontierele externe

                           —

                           precizările vizând efectuarea controalelor la punctele autorizate de trecere a frontierelor externe și în zonele de frontieră;

                           —

                           mijloacele tehnice disponibile la frontierele externe, în special pentru depistarea documentelor falsificate;

                           —

                           posibilitatea de a determina dacă există personal suficient pentru frontiera ce a fost vizitată;

                           —

                           supravegherea și controalele la frontierele externe, incluzând patrulele mobile, precum și sistemele și metodele de supraveghere fixă;

                           —

                           pregătirea oficialilor, inter alia, pentru depistarea documentelor falsificate;

                           —

                           măsurile luate la frontierele externe vizitate pentru a combate imigrația ilegală și infracționalitatea în general;

                           —

                           măsuri luate împotriva persoanelor cărora nu li s-a acordat intrarea la frontieră sau asupra persoanelor care se află ilegal în spațiul Schengen;

                           —

                           metode aplicate pentru a combate rețele imigrație ilegală;

                           —

                           formele de cooperare existente cu statele vecine;

                           —

                           organizarea administrativă a serviciilor responsabile cu combaterea imigrației ilegale și cu coordonarea între aceste servicii la nivel național și local;

                           —

                           utilizarea Sistemului de Informații Schengen la punctele de frontieră.

               (b)

                  Cooperarea polițienească în zonele de frontieră ale statelor care aplică deja convenția

                           —

                           existența acordurilor bilaterale;

                           —

                           exercitarea dreptului de urmărire și supraveghere;

                           —

                           organizarea cooperării transfrontaliere;

                           —

                           cooperarea directă între servicii;

                           —

                           echipamentele și personalul implicate în asigurarea securității în zonele de frontieră;

                           —

                           cooperarea prin intermediul ofițerilor de legătură.

               (c)

                  Sistemul de Informații Schengen

                           —

                           transferul de date dinspre sistemele naționale către Sistemul de Informații Schengen;

                           —

                           disponibilitatea tehnică a Sistemului de Informații Schengen – secțiunea națională și a Biroului Sirene;

                           —

                           accesul utilizatorilor finali la datele Sistemului de Informații Schengen (SIS);

                           —

                           condiții de anulare a alertelor expirate;

                           —

                           valorificarea diverselor posibilități privind alertele;

                           —

                           capacitatea operațională a Biroului Sirene: timpul de răspuns, etc.

               (d)

                  Condițiile pentru eliberarea vizelor Schengen:

                           —

                           dispoziții privind consultările premergătoare eliberării vizelor, enunțate în anexa 5B din Instrucțiunile Consulare Comune;

                           —

                           modalități de consultare a Sistemului de Informați Schengen înaintea eliberării vizei Schengen;

                           —

                           vizele VLT eliberate: cantitate, grupurile țintă, temeiuri;

                           —

                           modalități de procurare a autocolantelor Schengen și condițiile de depozitare.

         III.   PRINCIPIILE CARE REGLEMENTEAZĂ COMITETUL PERMANENT

   Alcătuirea Comitetului permanent
   Comitetul este un organ permanent. Acesta este format din câte un reprezentant de rang înalt din fiecare stat semnatar al convenției sau al Acordului de cooperare (reprezentantul de rang înalt poate fi însoțit). Comitetul permanent este sprijinit de secretariat în probleme legate de întâlnirile sale și de diversele sarcini.
   Comitetul permanent vizitează toate țările într-o ordine și la intervale ce vor fi precizate de către Comitetul executiv.
   Pentru îndeplinirea sarcinilor, membrii permanenți au posibilitatea de a apela la statele Schengen pentru a le pune la dispoziție, pentru misiuni temporare, experți în fiecare dintre domeniile de competență ale comitetului, în special pentru îndeplinirea misiunilor în diverse țări, conform solicitărilor exprimate de către membri permanenți. Anumite sarcini ce presupun implicarea experților pot fi îndeplinite în comun sau se pot concentra asupra unuia dintre domenii. Fiecare stat are dreptul de a numi un expert pentru a îndeplini misiuni în cadrul Comitetului permanent. Comitetul permanent se străduiește însă să mențină efectivul delegațiilor la un nivel compatibil cu constrângerile tehnice ale acestor misiuni.
   În cazul în care au loc simultan mai multe vizite ce presupun implicarea grupurilor de experți specializați în fiecare din domeniile specificate, se organizează o întâlnire de coordonare cu toți experții înainte de încheierea vizitei.
   Experții trebuie să aibă calificarea necesară și, în general, este de preferat ca de fiecare dată să fie numiți aceiași experți.
   Comisia Europeană participă ca observator în cea ce privește atât munca depusă de Comitetul permanent, cât și activitățile grupurilor de lucru ce servesc comitetul, grupul central și Comitetul executiv.
   Autoritatea comună de control
   Comitetul permanent își îndeplinește sarcinile fără a aduce atingere atribuțiilor autorității comune de control. Comitetul este autorizat să consulte autoritatea în domenii de competența sa.
   Amplasamente de vizitat
   Comitetul permanent împreună cu grupurile de lucru selectează, de la caz la caz, amplasamentele ce urmează a fi vizitate și informațiile ce trebuie obținute.
   Regimul lingvistic
   Detaliile privind regimul lingvistic folosit în timpul vizitelor este stabilit pentru fiecare vizită.
   Facilitarea activităților Comitetului
   Statele vizitate se asigură că autoritățile lor permit comitetului cooperarea și sprijinul de care acesta are nevoie pentru a face posibilă îndeplinirea corespunzătoare a sarcinilor sale. Statele vizitate trebuie să pună la dispoziția comitetului informațiile ce sunt relevante pentru amplasamente care urmează a fi vizitate, precum și alte informații statistice, faptice și analitice care pot fi utile (într-una din limbile oficiale Schengen) cu cel puțin o lună înaintea începerii vizitei.
   Rambursarea cheltuielilor de călătorie și cazare intervenite în timpul vizitei
   Costurile călătoriei și cazării sunt suportate de către membri comitetului sau experții lor. Statele gazdă suportă costurile suportului logistic la fața locului.
   Întocmirea raportului
   Raportul este întocmit pe baza unui model standard ce trebuie redactat de către Comitetul permanent în colaborare cu grupurile de lucru competente. Modelul poate fi modificat în funcție de necesități și circumstanțe.
   Președinția elaborează o versiune preliminară a raportului și o înaintează grupului de experți care încearcă să ajungă la un consens în privința modului în care raportul ar trebui să fie întocmit. Reprezentanții statelor au statut de observatori în acest grup. După ce raportul a fost întocmit de experți, acesta este prezentat statului gazdă, care poate formula un aviz. Raportul și avizul sunt prezentate Comitetului permanent, care încearcă să ajungă la un consens între cele două documente. În cazul unor puncte ce rămân litigioase, comitetul exprimă poziția fiecărei părți.
   Raportul trebuie să arate în mod clar care sunt domeniile în care obiectivele au fost atinse și acelea în care nu aceasta este situația, împreună cu propunerile concrete pentru măsuri ce trebuie luate cu scopul remedierii sau îmbunătățirii situației. În orice caz, răspunderea adoptării deciziei finale revine Comitetului executiv.
   Confidențialitatea
   Membri comitetului și experții consideră drept confidențiale informațiile obținute în timpul îndeplinirii misiunii lor. Rapoartele redactate ca urmare a acestei decizii sunt considerate confidențiale.

      Königswinter, 16 Septembrie 1998.

            Președintele

         M. KANTHER


title: 2014/911/UE: Decizia Consiliului din 4 decembrie 2014 privind lansarea schimbului automatizat de date în ceea ce privește datele dactiloscopice în Letonia

text:
               17.12.2014

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 360/28

         DECIZIA CONSILIULUI
   din 4 decembrie 2014
   privind lansarea schimbului automatizat de date în ceea ce privește datele dactiloscopice în Letonia

      (2014/911/UE)

   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Decizia 2008/615/JAI a Consiliului din 23 iunie 2008 privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere (1), în special articolul 25,
   având în vedere Decizia 2008/616/JAI a Consiliului din 23 iunie 2008 privind punerea în aplicare a Deciziei 2008/615/JAI (2), în special articolul 20 și capitolul 4 din anexă,
   întrucât:

               (1)

               În conformitate cu Protocolul privind dispozițiile tranzitorii anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană, la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și la Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, actele instituțiilor, ale organelor, ale oficiilor și ale agențiilor Uniunii adoptate înainte de intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona continuă să producă efecte juridice până la abrogarea, anularea sau modificarea lor ca urmare a punerii în aplicare a tratatelor.

               (2)

               În consecință, se aplică articolul 25 din Decizia 2008/615/JAI, iar Consiliul trebuie să decidă în unanimitate dacă statele membre au pus în aplicare dispozițiile capitolului 6 din respectiva decizie.

               (3)

               Articolul 20 din Decizia 2008/616/JAI dispune că deciziile menționate la articolul 25 alineatul (2) din Decizia 2008/615/JAI se adoptă în temeiul unui raport de evaluare bazat pe un chestionar. În ceea ce privește schimbul automatizat de date în conformitate cu capitolul 2 din Decizia 2008/615/JAI, raportul de evaluare se bazează pe o vizită de evaluare și pe un test-pilot.

               (4)

               În conformitate cu capitolul 4 punctul 1.1 din anexa la Decizia 2008/616/JAI, chestionarul elaborat de grupul de lucru competent al Consiliului se aplică fiecăruia dintre schimburile automatizate de date și trebuie să fie completat de un stat membru de îndată ce acesta consideră că îndeplinește condițiile pentru schimbul de date din categoria de date relevantă.

               (5)

               Letonia a completat chestionarul privind protecția datelor și chestionarul referitor la schimbul de date dactiloscopice.

               (6)

               Letonia a derulat cu succes un test-pilot împreună cu Austria.

               (7)

               A fost efectuată o vizită de evaluare în Letonia și echipa de evaluare austriacă a elaborat un raport privind vizita de evaluare respectivă, care a fost transmis grupului de lucru competent al Consiliului.

               (8)

               A fost prezentat Consiliului un raport de evaluare global, care sintetizează rezultatele chestionarului, ale vizitei de evaluare și ale testului-pilot referitor la schimbul de date dactiloscopice,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   În scopul căutării automatizate a datelor dactiloscopice, Letonia a pus în aplicare pe deplin dispozițiile generale privind protecția datelor din capitolul 6 din Decizia 2008/615/JAI și poate primi și furniza date cu caracter personal în temeiul articolului 9 din respectiva decizie începând cu data intrării în vigoare a prezentei decizii.
   Articolul 2
   Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

      Adoptată la Bruxelles, 4 decembrie 2014.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         A. ORLANDO

      (1)  JO L 210, 6.8.2008, p. 1.

      (2)  JO L 210, 6.8.2008, p. 12.