title: Decizia nr. 469/15/COL a Autorității AELS de Supraveghere din 4 noiembrie 2015 de închidere a procedurii oficiale de investigare cu privire la presupusul ajutor de stat acordat întreprinderii Innovation Norway pentru activitățile sale pe piața infrastructurii de internet și a serviciilor conexe, precum și cu privire la un posibil ajutor în favoarea oficiilor regionale de turism și a organizațiilor de gestionare a destinației (Norvegia) [2017/1150]

text:
                  29.6.2017

                  RO

                  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

                  L 166/58

            DECIZIA NR. 469/15/COL A AUTORITĂȚII AELS DE SUPRAVEGHERE
      din 4 noiembrie 2015
      de închidere a procedurii oficiale de investigare cu privire la presupusul ajutor de stat acordat întreprinderii Innovation Norway pentru activitățile sale pe piața infrastructurii de internet și a serviciilor conexe, precum și cu privire la un posibil ajutor în favoarea oficiilor regionale de turism și a organizațiilor de gestionare a destinației (Norvegia) [2017/1150]
      Autoritatea AELS de Supraveghere („Autoritatea”),
      AVÂND ÎN VEDERE Acordul privind Spațiul Economic European („Acordul privind SEE”), în special articolul 61 alineatul (1),
      AVÂND ÎN VEDERE Acordul dintre statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție („Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție”), în special articolul 24,
      AVÂND ÎN VEDERE Protocolul 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție („Protocolul 3”), în special articolul 7 alineatul (2) și articolul 13 alineatul (1) din partea a II-a,
      DUPĂ CE A SOLICITAT părților interesate să își prezinte observațiile în conformitate cu dispozițiile sus-menționate și având în vedere observațiile acestora,
      întrucât:
      I.   FAPTE

      1.   PROCEDURA

                  (1)

                  Prin scrisoarea din 5 iulie 2013 (1), întreprinderea tellUs IT AS [care a fuzionat ulterior cu întreprinderea New Mind (2) și care este denumită în continuare „New Mind | tellUs” sau „reclamantul”] a prezentat Autorității o plângere privind acordarea unui ajutor de stat în ceea ce privește activitățile economice ale întreprinderii Innovasjon Norge („Innovation Norway” sau „IN”) pe piața infrastructurii de internet și a serviciilor conexe, în sectorul turismului. Autoritatea a primit și a înregistrat plângerea la 8 iulie 2013.

                  (2)

                  După o examinare preliminară a plângerii, la 16 iulie 2014, Autoritatea a decis să inițieze procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 1 alineatul (2) din partea I a Protocolului 3, prin adoptarea Deciziei nr. 300/14/COL (denumită în continuare „decizia de inițiere a procedurii”) (3). Prin decizia respectivă, Autoritatea a invitat autoritățile norvegiene și părțile interesate să își prezinte observațiile.

                  (3)

                  Prin scrisoarea din 1 septembrie 2014 (4), autoritățile norvegiene au prezentat observații privind decizia de inițiere a procedurii. La 30 septembrie 2014, reprezentanții Autorității sau întâlnit cu autoritățile norvegiene și cu Innovation Norway. Cu această ocazie, autoritățile norvegiene au furnizat noi informații și clarificări cu privire la scrisoarea acestora din 1 septembrie 2014. De asemenea, Autoritatea a adresat întrebări suplimentare întreprinderii Innovation Norway, la care s-a răspuns prin e-mailul din 17 octombrie 2014 (5).

                  (4)

                  Prin e-mailul din 9 octombrie 2014 (6), Autoritatea a primit observații de la o parte interesată, reclamantul. Prin scrisoarea din 10 octombrie 2014 (7), Autoritatea a transmis observațiile respective autorităților norvegiene. Autoritatea a avut conferințe telefonice cu Innovation Norway la 27 octombrie 2014 și la 5 noiembrie 2014.

                  (5)

                  Prin scrisoarea din 24 noiembrie 2014 (8), autoritățile norvegiene au prezentat comentariile pe care le aveau cu privire la observațiile reclamantului, precum și informații suplimentare privind cazul.

                  (6)

                  Ulterior, autoritatea a primit informații suplimentare de la reclamant și de la Innovation Norway cu privire la cazul de față (9). Informațiile primite de la reclamant au fost transmise autorităților norvegiene.

            2.   DESCRIEREA MĂSURILOR

                  (7)

                  Prezenta decizie se referă la activitățile Innovation Norway în sectorul turismului.

                  (8)

                  Innovation Norway este o întreprindere publică, căreia i s-a încredințat mandatul de a sprijini inovarea și dezvoltarea întreprinderilor și a industriei norvegiene. Innovation Norway sprijină industria națională de turism. Innovation Norway a creat și gestionează site-ul internet visitnorway.com, cel mai vizitat site internet de turism norvegian (10).

                  (9)

                  Prin intermediul site-ului internet visitnorway.com, Innovation Norway oferă servicii oficiilor regionale de turism („regional tourism boards – RTB”) (11), precum și organizațiilor de gestionare a destinației („destination management organisations – DMO”) (12). RTB-urile și DMO-urile sunt entități locale/regionale de promovare a turismului în zonele lor geografice respective.

                  (10)

                  Serviciile respective includ: (i) infrastructură de internet și servicii conexe, precum și (ii) servicii de comercializare și promovare în sectorul turismului (13).

                  (11)

                  Reclamantul și decizia de inițiere a procedurii fac referire la posibile măsuri de ajutor de stat în ceea ce privește infrastructura de internet și serviciile conexe. În mod specific, articolul 1 din decizia de inițiere a procedurii se referă la trei posibile măsuri de ajutor de stat.

                  (12)

                  Prima presupusă măsură de ajutor de stat vizează un ajutor de stat în favoarea Innovation Norway prin renunțarea la profituri atunci când furnizează infrastructură de internet și servicii conexe pentru RTB-uri și DMO-uri.

                  (13)

                  Cea de a doua măsură constă în presupusa lipsă de separare contabilă și absența unei metodologii de alocare transparentă a costurilor pentru separarea activităților economice și neeconomice ale Innovation Norway. În special, o chestiune relevantă este dacă furnizarea infrastructurii de internet și a serviciilor conexe de către Innovation Norway este subvenționată încrucișat cu fonduri publice primite pentru efectuarea unui serviciu neeconomic, și anume promovarea generală a Norvegiei ca destinație turistică.

                  (14)

                  A treia presupusă măsură de ajutor de stat vizează un ajutor de stat în favoarea RTB-urilor și DMO-urilor sub forma perceperii unor prețuri pentru infrastructura de internet și serviciile conexe care nu sunt suficiente pentru a genera o rentabilitate rezonabilă a investițiilor Innovation Norway.

            2.1.   BENEFICIARII PRESUPUSULUI AJUTOR DE STAT

                  (15)

                  Innovation Norway a fost înființată în 2003 de către guvernul norvegian prin Legea privind Innovation Norway (14) („Legea privind IN”). Statul deține 51 % din întreprindere, iar comitatele dețin restul de 49 % (15).

                  (16)

                  Întreprinderea a fost înființată cu scopul de a reprezenta instrumentul guvernului norvegian pentru a promova dezvoltarea de afaceri generatoare de valoare în întreaga țară (16). Innovation Norway gestionează și pune în aplicare mai multe scheme de ajutoare norvegiene. Innovation Norway sprijină sectorul național al turismului. Potrivit autorităților norvegiene, „Innovation Norway are, printre altele, sarcina de a oferi, pe site-ul internet oficial visitnorway.com, servicii de comercializare web destinate populației naționale și internaționale” (17).

                  (17)

                  Promovarea turismului la nivel local și regional este asigurată de RTB-uri și DMO-uri. Conform informațiilor furnizate de autoritățile norvegiene (18), în Norvegia există aproximativ 300 de organizații de turism regionale și locale, și anume RTB-uri și DMOuri. Principalul obiectiv al acestora este de a organiza activități turistice și de a oferi informații turistice. RTB-urile se concentrează asupra promovării regiunii la nivel internațional, în timp DMO-urile lucrează atât la nivel internațional, cât și la nivel național, pentru promovarea unor destinații specifice (19). În general, acționarii acestora sunt atât întreprinderi publice, cât și companii private (20). RTB-urile sunt organizate, în general, ca societăți cu răspundere limitată, ale căror părți sociale sunt deținute de autoritățile de la nivel județean și de reprezentanți ai industriei turismului. DMO-urile sunt locale, iar structura acționariatului acestora variază. Cu toate acestea, în general, DMOurile sunt deținute de autoritățile locale și de întreprinderi locale în domeniul turismului.

                  (18)

                  RTB-urile și DMO-urile nu urmăresc maximizarea profitului pentru proprietarii lor. Obiectivul acestora este, mai degrabă, de a stimula activitatea economică din sectorul turismului în zonele lor geografice respective (21).

            2.2.   INFRASTRUCTURA DE INTERNET ȘI SERVICIILE CONEXE

                  (19)

                  Infrastructura de internet și serviciile conexe în sectorul turismului sunt furnizate prin intermediul unui „sistem de gestionare a destinației” (Destination Management System – „DMS”) (22).

                  (20)

                  Prin intermediul unui DMS, o societate din domeniul tehnologiei informației oferă clienților săi un serviciu prin care aceștia [societăți de gestionare a destinației (23)] pot furniza și actualiza periodic informații cu privire la locații turistice, hoteluri, restaurante și evenimente, precum și informații similare, în mod simultan, pe propriul site internet și prin intermediul unor canale externe, cum ar fi visitnorway.com, Google Maps, chioșcurile de informații pentru turiști, portaluri mobile, precum și ziarele tipărite. Informațiile respective sunt utilizate de publicul larg pentru rezervări sau în alte scopuri.

                  (21)

                  Un sistem de gestionare a destinației poate oferi diferite funcționalități: (i) o funcționalitate destinator (și anume, crearea unei baze de date cu puncte de interes sau informații operative privind evenimente, hoteluri, restaurante, expoziții de artă etc.); (ii) o funcționalitate de distribuire (și anume, informațiile stocate în baza de date sunt transmise către diferite canale și platforme); și (iii) o funcționalitate de căutare (și anume, utilizată pe site-urile internet pentru a căuta și a prezenta produse turistice).

                  (22)

                  O ilustrare grafică a acestor servicii este inclusă în considerentul 43 de mai jos.

            2.3.   SERVICII DE COMERCIALIZARE ȘI PROMOVARE ÎN SECTORUL TURISMULUI

                  (23)

                  Serviciile de comercializare și promovare turistică se pot referi la promovarea generală a unei zone geografice sau la promovarea anumitor întreprinderi specifice.

                  (24)

                  Promovarea generală presupune furnizarea de informații turistice generale pentru vizitatori în ceea ce privește peisajele, tradițiile gastronomice, vremea etc. Promovarea anumitor întreprinderi specifice se referă la furnizarea de conținuturi specifice (și anume, informații cu privire la hoteluri, restaurante, evenimente culturale etc.).

                  (25)

                  În plus, în cazul promovării de conținuturi specifice pe site-ul internet visitnorway.com, pot fi identificate două posibilități diferite: fie informațiile sunt publicate direct pe site-ul internet (și anume, informația este găzduită de site-ul internet), fie este furnizat un link către un site internet extern care publică informațiile specifice.

            2.4.   ACTIVITĂȚILE INNOVATION NORWAY ÎN SECTORUL TURISMULUI

                  (26)

                  Promovarea industriei turismului la nivel național intră în domeniul de aplicare al mandatului Innovation Norway. Guvernul norvegian este o parte interesată activă în sectorul turismului începând din 1903 (24). Astfel cum s-a menționat în considerentul 17 de mai sus, la nivel regional și la nivel local, promovarea turismului se realizează prin intermediul RTB-urilor și al DMO-urilor. Scrisorile de alocare a bugetului anual de stat prevăd, în capitolul consacrat Innovation Norway, instrucțiuni privind activitățile Innovation Norway în sectorul turismului (25).

                  (27)

                  În 2007, autoritățile norvegiene au adoptat o strategie națională pentru industria turismului, stabilind obiectivele principale ale guvernelor pentru acest sector (26). Unul dintre obiective l-a reprezentat consolidarea recunoașterii Norvegiei ca destinație turistică. În acest sens, în 2007, Innovation Norway a dezvoltat și a stabilit site-ul internet visitnorway.com. În conformitate cu strategia pentru industria turismului, „[s]ite-ul web va motiva vizitatorii să călătorească în Norvegia și va furniza informații bune și cuprinzătoare cu privire la Norvegia și la ceea ce are de oferit industria turismului” (27).

                  (28)

                  De la crearea site-ului internet visitnorway.com, Innovation Norway, în plus față de furnizarea de conținuturi generale cu privire la Norvegia (activitate fără caracter economic), a oferit RTB-urilor și DMO-urilor posibilitatea de a-și promova propriile conținuturi specifice în domeniul turismului (de exemplu, informații privind evenimente, hoteluri, transport etc.) pe site-ul internet visitnorway.com. Innovation Norway a încheiat contracte standard cu RTB-urile și DMO-urile în baza cărora conținuturile specifice în domeniul turismului ale RTB-urilor și DMO-urilor sunt publicate pe site-ul internet visitnorway.com (direct sau prin intermediul unor hyperlinkuri), în schimbul unei taxe anuale de abonament calculate pe baza cifrei de afaceri anuale a RTB-urilor și DMOurilor respective. De asemenea, RTB-urile și DMO-urile au avut, încă de la început, propriile site-uri internet pe care furnizează informații generale cu privire la zonele geografice respective și promovează produse turistice specifice, și anume servicii economice în numele părților interesate și al proprietarilor acestora.

                  (29)

                  În 2012, guvernul norvegian a adoptat o nouă strategie în domeniul turismului vizând îmbunătățirea structurii naționale a turismului (28). Obiectivele noii strategii includ eficientizarea sprijinului public acordat acestui sector, reducerea numărului de actori implicați, precum și asigurarea unei mai bune coordonări între aceștia. În plus, autoritățile norvegiene și-au declarat obiectivul de a evita o diversificare a site-urilor internet care se ocupă de turismul în Norvegia, având diferite structuri și moduri de prezentare, motoare de rezervare, limbi și așa mai departe, care sunt toate finanțate parțial de diferite organisme guvernamentale, comitate sau municipalități.

                  (30)

                  Ca urmare, în 2013, Ministerul Comerțului, Industriei și Pescuitului a adoptat o „nouă structură a turismului”, cu scopul de a facilita alegerea Norvegiei ca destinație turistică pentru turiști (29).

                  (31)

                  Scrisoarea de alocare bugetară pentru Innovation Norway din 2013 [„scrisoarea bugetară pentru 2013” (30)] prevede că: „Innovation Norway trebuie să asigure o bună distribuție a experiențelor de călătorie în Norvegia prin intermediul visitnorway.com și să îi ajute pe actorii din industria turismului să […]”. Prin urmare, site-ul internet visitnorway.com a fost identificat ca fiind un element-cheie al strategiei de promovare a turismului în Norvegia (31). Innovation Norway a fost invitată să extindă site-ul internet și să sporească sprijinul acordat industriei turismului. Obiectivul a fost de a oferi, pe site-ul internet oficial visitnorway.com, servicii de comercializare web care să vizeze atât publicul național, cât și publicul internațional (32).

                  (32)

                  Având în vedere acest obiectiv, Innovation Norway a inițiat un proiect intitulat „noua structură visitnorway” („noua structură”) (33). Noua structură oferea RTB-urilor și DMOurilor nu numai servicii de comercializare și promovare (precum în cadrul acordurilor standard, a se vedea considerentul 28), ci și servicii suplimentare.

                  (33)

                  Innovation Norway a efectuat o serie de modificări necesare cu privire la caracteristicile și funcționalitățile platformei visitnorway.com, pentru actualizarea acesteia din punct de vedere tehnologic și pentru a asigura o funcționare eficientă a platformei de-a lungul timpului. În 2013, Innovation Norway a început să ofere o serie de funcționalități DMS (denumite, în mod colectiv, „infrastructura de internet și serviciile conexe”) pentru RTBurile și DMO-urile norvegiene care au dorit să transfere conținutul propriilor site-uri internet către visitnorway.com. Această integrare a conținutului pe platforma visitnorway.com este în conformitate cu obiectivele stabilite de autoritățile norvegiene în noua strategie în domeniul turismului, printre altele pentru a evita o diversificare a siteurilor internet care vizează turismul în Norvegia (a se vedea considerentul 29 de mai sus).

                  (34)

                  În consecință, în 2014, tuturor RTB-urilor și DMO-urilor li s-au oferit acorduri de parteneriat premium, cu posibilitatea de a utiliza visitnorway.com ca pagină principală, în loc de a dezvolta sau a menține propria lor pagină principală. Migrarea către visitnorway.com implică închiderea propriilor site-uri web. Serviciile respective au fost oferite numai RTB-urilor și DMO-urilor, nu pieței generale; și anume, acestea nu au fost oferite tuturor utilizatorilor potențiali, inclusiv acționarii sau clienții externi ai RTBurilor și DMO-urilor (34).

                  (35)

                  În urma migrării, anumite servicii care erau achiziționate anterior de RTB-uri și DMO-uri de la întreprinderi precum reclamantul au devenit redundante. În special, funcția de căutare ar fi redundantă pentru RTB-urile și DMO-urile în cauză, iar contractele de licențe cu societăți precum New Mind | tellUs ar fi, în mod normal, încetate. Dimpotrivă, alte funcționalități, cum ar fi funcționalitatea destinator – erau încă necesare pentru a crea și a menține puncte de interes sau informații operative pentru a fi publicate pe site-ul internet visitnorway.com.

                  (36)

                  Deși acordurile de parteneriat premium au fost oferite tuturor RTB-urilor și DMO-urilor, nu toate au fost/sunt interesate de noile servicii, dat fiind faptul că migrarea către site-ul internet visitnorway.com presupune, printre altele, acceptarea condițiilor și restricțiilor editoriale impuse de Innovation Norway (35). Prin urmare, unele RTB-uri și DMO-uri mențin acorduri-standard în baza cărora Innovation Norway le oferă servicii de comercializare și promovare (a se vedea considerentul 28 de mai sus).

                  (37)

                  Proiectul privind „noua structură” a turismului din cadrul site-ului internet visitnorway.com (a se vedea considerentul 32 de mai sus) a inclus, la rândul său, două proiectepilot, Alfa și Beta – în 2013, înainte de semnarea primelor acorduri de parteneriat din 2014, astfel cum se arată în considerentul 34 de mai sus. Acestea vor fi descrise în detaliu în cele ce urmează.

            Proiectul „Pilot Alfa”

                  (38)

                  În martie 2013, Innovation Norway a lansat un proiect intitulat „Pilot Alfa” împreună cu doi clienți-pilot – VisitSørlandet și VisitTrondheim. Pilot Alfa se referă la migrația siteurilor internet ale întreprinderilor Visit Sørlandet AS (36) (RTB) și Visit Trondheim AS (37) (DMO) către platforma visitnorway.com.

                  (39)

                  Cele două întreprinderi au fost selectate ca participante la proiectul-pilot și au încheiat un acord de parteneriat premium cu Innovation Norway, în vederea utilizării site-ului internet visitnorway.com. Ca urmare a acordurilor, ambele întreprinderi și-au redirecționat adresa URL (38) către visitnorway.com, și au întrerupt utilizarea propriilor pagini principale. Informațiile disponibile pe paginile respective (de exemplu, informații turistice generale și conținuturi specifice în domeniul turismului) au migrat către site-ul internet visitnorway.com.

                  (40)

                  Atunci când cele două întreprinderi operau propriile site-uri internet, acestea erau clienții reclamantului. Prin urmare, acestea au utilizat funcționalitățile destinator tellUs și căutare tellUS și au achitat o taxă de licență reclamantului pentru utilizarea respectivă. Cu toate acestea, la redirecționarea adresei URL către visitnorway.com și închiderea propriilor siteuri internet, societățile respective au încetat contractele pentru funcția de căutare, având în vedere că, din motive tehnice, numai funcția de căutare a Innovation Norway poate fi utilizată pe site-ul internet visitnorway.com (singurul motor de căutare pe internet este cel dezvoltat de Innovation Norway și instalat pe platformă).

                  (41)

                  Ambele întreprinderi au avut nevoie în continuare de un contract cu reclamantul sau cu o societate similară pentru funcționalitatea destinator. Innovation Norway nu furnizează această funcționalitate. Reclamantul era singurul furnizor de servicii DMS pe piața norvegiană. Cu toate acestea, în perioada 2012-2013, un concurent internațional, Citybreak, a intrat pe piață oferind funcționalitatea destinator, care permitea prestatorilor de servicii turistice să creeze o bază de date cu puncte de interes (39).

                  (42)

                  RTB-urile și DMO-urile care au migrat către site-ul internet visitnorway.com puteau, prin urmare, să aleagă între diferite întreprinderi care furnizează funcționalitatea destinator (New Mind | tellUs sau Citybreak sau oricare alt operator care ar fi putut intra pe piață), în timp ce clienții care utilizează serviciile de căutare tellUs puteau utiliza numai funcționalitățile destinator tellUs. Atunci când New Mind | tellUs era singurul furnizor de servicii de internet și de infrastructură, toate RTB-urile și DMO-urile au trebuit să încheie un contract cu New Mind | tellUs atât pentru funcționalitatea de căutare, cât și pentru funcționalitatea destinator.

                  (43)

                  Utilizările diferitelor funcționalități, înainte și după proiectul Pilot Alfa, sunt prezentate în graficul următor:
                  Textul imaginii

                     Site-ul internet propriu al DMO (înainte de Pilot Alfa)
                     Site-ul internet propriu al DMO
                     funcția „căutare” tellUs
                     baza de date tellUs
                     destinator tellUs
                     societatea de destinație
                     Site-ul internet visitnorway.com (după Pilot Alfa)
                     destinator tellUs
                     destinator Citybreak
                     funcția „căutare” Visitnorway
                     Visitnorway.com
                     societatea de destinație
                     societatea de destinație
                     baza de date Citybreak
                     baza de date tellUs
                     baza de date Innovation

                     Sursa: Autoritatea, pe baza informațiilor furnizate de autoritățile norvegiene (documentul nr. 688213).

                  (44)

                  Serviciile pe care Innovation Norway le oferea RTB-urilor și DMO-urilor înainte de punerea în aplicare a proiectului privind noua structură (și anume, servicii de comercializare și promovare online pe site-ul internet visitnorway.com) erau furnizate în schimbul unei taxe calculate în funcție de cifra de afaceri anuală a acestora, mai degrabă decât pe baza prețului de piață al serviciilor obținute (a se vedea considerentul 28 de mai sus). Acest sistem de prețuri a fost aplicat, de asemenea, în cadrul proiectului Pilot Alfa, fără a se percepe o taxă în plus pentru serviciile suplimentare furnizate de Innovation Norway (infrastructura de internet și serviciile conexe).

                  (45)

                  Autoritățile norvegiene au explicat (40) că motivul pentru care nu s-a perceput o taxă în plus pentru serviciile suplimentare l-a reprezentat faptul că noile servicii erau în curs de dezvoltare și că cele două întreprinderi implicate în proiectul-pilot au investit timp și eforturi semnificative pentru a contribui la dezvoltarea de noi funcționalități ale Innovation Norway, compensând-o astfel prin furnizarea de feedback și informații prețioase cu privire la noile servicii.

            Proiectul „Pilot Beta”

                  (46)

                  Din iulie 2013 până în noiembrie 2013, Innovation Norway s-a angajat în proiectul „Pilot Beta”. În cadrul acestui proiect-pilot, Innovation Norway a studiat noi modele de afaceri, inclusiv posibilitatea de promovare a noilor acorduri de parteneriat premium pentru toate RTB-urile și DMO-urile.

                  (47)

                  Începând cu 1 ianuarie 2014, Innovation Norway a oferit acorduri de parteneriat premium tuturor RTB-urilor și DMO-urilor interesate, pe o bază nediscriminatorie. Innovation Norway a introdus un nou model de tarifare pentru serviciile respective, conform căruia, potrivit autorităților norvegiene, prețul perceput trebuia să reflecte costurile serviciilor furnizate de Innovation Norway, plus un profit rezonabil. Noul model de preț s-a aplicat, de asemenea, pentru cele două proiecte-pilot, și anume VisitSørlandet și VisitTrondheim, începând cu 1 ianuarie 2014.

                  (48)

                  În consecință, astfel cum se arată în figura 2 de mai jos, Innovation Norway a oferit două posibilități diferite RTB-urilor și DMO-urilor (41): (i) servicii în baza acordurilor de parteneriat premium (42); și (ii) promovare în baza acordurilor non-premium (43). Indiferent de relația sa contractuală cu RTB-urile și DMO-urile, visitnorway.com promovează Norvegia ca destinație turistică, furnizând informații generale cu privire la această țară (44).

                  (49)

                  Acordurile de parteneriat premium au fost semnate cu RTB-urile și DMO-urile care au dorit să migreze către visitnorway.com. În ceea ce privește RTB-urile și DMO-urile care nu au dorit ca site-urile lor internet să migreze către site-ul internet visitnorway.com (parteneri non-premium), Innovation Norway le-a oferit aceleași servicii de promovare și comercializare ca înainte, în baza acordurilor standard.

                     Figura 2

                     Structura actuală a visitnorway.com

                     Sursa: Innovation Norway.

            3.   PLÂNGEREA

                  (50)

                  New Mind | tellUs susține în plângerea sa că activitățile de promovare ale Innovation Norway și atribuțiile sale în ceea ce privește site-ul internet visitnorway.com, ca portal național pentru turism, pot fi considerate ca fiind servicii de interes economic general („SIEG”) în conformitate cu normele spațiului economic european („SEE”) privind ajutoarele de stat.

                  (51)

                  Cu toate acestea, în 2013, Innovation Norway a intrat pe o nouă piață (45), oferind RTBurilor și DMO-urilor servicii economice noi care au permis migrarea site-urilor lor internet către site-ul internet visitnorway.com (și anume, infrastructură de internet și servicii conexe). New Mind | tellUs consideră că serviciile respective nu fac parte din mandatul primit de Innovation Norway și nu sunt furnizate în conformitate cu jurisprudența Altmark
                      (46).

                  (52)

                  Reclamantul subliniază că, în cadrul furnizării de servicii economice, Innovation Norway nu ar trebui să beneficieze de ajutoare de stat (47).

                  (53)

                  În special, plângerea se referă la patru forme diferite de presupuse ajutoare de stat:

                              (a)

                              nepunerea în aplicare a unei separări a conturilor pentru activitățile comerciale în cadrul Innovation Norway;

                              (b)

                              renunțarea la profituri prin orientarea nonprofit a activităților economice ale Innovation Norway;

                              (c)

                              presupusul ajutor în favoarea RTB-urilor și DMO-urilor, acordat de Innovation Norway sub formă de infrastructură de internet și servicii conexe la prețuri sub prețul pieței; și

                              (d)

                              scutirea generală de impozitul pe profit acordată societății Innovation Norway, aplicabilă de asemenea pentru activitățile economice ale acesteia.

                  (54)

                  În sfârșit, New Mind | tellUs afirmă, de asemenea, că Innovation Norway încurajează clienții să rezilieze contractele anterioare cu New Mind | tellUs, oferind servicii gratuite de traducere RTB-urilor și DMO-urilor care migrează către visitnorway.com
                      (48).

            4.   MOTIVELE CARE AU STAT LA BAZA INIȚIERII PROCEDURII OFICIALE DE INVESTIGARE

                  (55)

                  La 16 iulie 2014, Autoritatea a decis să inițieze procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 1 alineatul (2) din partea I a Protocolului 3.

                  (56)

                  Cu toate acestea, Autoritatea a limitat domeniul de aplicare al procedurii oficiale de investigare la trei dintre măsurile identificate de reclamant: (i) nepunerea în aplicare a unei separări a conturilor pentru activitățile comerciale în cadrul Innovation Norway și lipsa unui mecanism de alocare a costurilor; (ii) renunțarea la profituri prin orientarea nonprofit a activităților economice; și (iii) presupusul ajutor acordat de către Innovation Norway RTB-urilor și DMO-urilor sub formă de prețuri insuficiente pentru a obține o rentabilitate rezonabilă a investiției pe perioada furnizării infrastructurii de internet și a serviciilor conexe.

                  (57)

                  Scutirea generală de impozitul pe profit acordată societății Innovation Norway a fost exclusă din domeniul de aplicare al deciziei de inițiere a procedurii (49). A fost inițiată o procedură privind ajutoarele existente cu privire la acest aspect.

                  (58)

                  În ceea ce privește măsurile care intră în domeniul de aplicare al deciziei de inițiere a procedurii, Autoritatea a considerat, în cadrul unei analize preliminare, că furnizarea infrastructurii de internet și a serviciilor conexe constituie o activitate economică care poate fi separată de simpla promovare a Norvegiei ca destinație turistică. Aceste noi servicii au fost oferite tuturor RTB-urilor și DMO-urilor numai începând cu 1 ianuarie 2014. Prin urmare, Autoritatea a concluzionat că, în cazul în care măsurile ar constitui un ajutor de stat, acestea ar reprezenta un ajutor nou (50).

                  (59)

                  În plus, Autoritatea a considerat, de asemenea, că, în cazul în care s-ar stabili că Innovation Norway nu a perceput un preț de piață competitiv pentru serviciile furnizate RTB-urilor și DMO-urilor, existența unui ajutor de stat nou în favoarea entităților respective nu ar putea fi exclusă.

                  (60)

                  În cele din urmă, Autoritatea și-a exprimat îndoiala cu privire la faptul că presupusele măsuri de ajutor de stat ar putea fi considerate compatibile cu Acordul privind SEE în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c) ca ajutor pentru promovarea activităților turistice (51).

                  (61)

                  Ținând seama de aceste concluzii preliminare, Autoritatea a considerat că nu dispunea de informații suficiente pentru a exclude existența unui ajutor de stat sau incompatibilitatea acestuia cu Acordul privind SEE. Prin urmare, a fost inițiată procedura oficială de investigare.

            5.   OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR TERȚE CU PRIVIRE LA DECIZIA DE INIȚIERE A PROCEDURII

                  (62)

                  Numai New Mind | tellUs, reclamantul, a prezentat observații cu privire la decizia de inițiere a procedurii.

                  (63)

                  Pe fond, reclamantul subliniază că Innovation Norway a intrat pe o piață deja funcțională pentru infrastructura de internet și serviciile conexe, care constituie servicii economice. Intrarea pe această piață nu răspunde unei instrucțiuni din partea statului și ar fi în contradicție cu obiectivul principal de promovare a spiritului antreprenorial privat al Innovation Norway.

                  (64)

                  New Mind | tellUs subscrie la constatările preliminare ale Autorității cu privire la prezența unor resurse de stat, imputabilitate, selectivitate și posibila denaturare a concurenței.

                  (65)

                  În ceea ce privește existența unui avantaj, reclamantul consideră că Innovation Norway a subvenționat încrucișat furnizarea de infrastructură de internet și servicii conexe. Acest lucru se explică prin faptul că în cadrul Innovation Norway nu există o separare corespunzătoare a conturilor și că aceasta renunță la profituri atunci când oferă astfel de servicii economice RTB-urilor și DMO-urilor. Reclamantul insistă, de asemenea, asupra faptului că Innovation Norway oferă servicii gratuite de traducere (a se vedea considerentul 54 de mai sus).

                  (66)

                  În ceea ce privește presupusul ajutor în favoarea RTB-urilor și DMO-urilor, reclamantul susține că autoritățile norvegiene nu le-au informat cu privire la decizia de inițiere a procedurii.

                  (67)

                  În plus, se susține că, în cadrul proiectelor-pilot, clienții-pilot selecționați nu plăteau pentru serviciile obținute. Modelul tarifar introdus ulterior de către Innovation Norway nu acoperă toate costurile relevante și nici nu oferă un profit rezonabil. În special, Innovation Norway nu a inclus în calculele sale toate costurile de dezvoltare legate de infrastructura creată pentru noua structură (18 milioane NOK) și nu calculează rentabilitatea investiției („RI”). Prin urmare, RTB-urile și DMO-urile obțin un avantaj.

                  (68)

                  În ceea ce privește compatibilitatea, reclamantul susține că nu există nicio disfuncționalitate de piață pe piața în cauză. În plus, faptul că Innovation Norway oferă servicii gratuite sau subvenționate de traducere a conținutului pentru RTB-urile și DMOurile care migrează către platforma visitnorway.com constituie o practică de legare care încalcă normele antitrust, prin urmare, presupusul ajutor de stat nu poate fi declarat ca fiind compatibil.

                  (69)

                  La 13 ianuarie 2015, reclamantul a transmis autorității o copie a scrisorii de alocare bugetară pentru 2015 (52). În opinia sa, scrisoarea respectivă confirmă faptul că activitățile desfășurate de Innovation Norway în domeniul infrastructurii de internet și al serviciilor conexe nu sunt incluse în mandatul Innovation Norway, care se limitează la promovarea generală a Norvegiei ca destinație turistică.

            6.   COMENTARIILE AUTORITĂȚILOR NORVEGIENE CU PRIVIRE LA DECIZIA DE INIȚIERE A PROCEDURII ȘI LA OBSERVAȚIILE PĂRȚII TERȚE

                  (70)

                  Autoritățile norvegiene au răspuns la decizia de inițiere a procedurii (53) declarând că măsurile în cauză nu constituie ajutoare de stat, și că, în cazul în care oricare dintre măsurile respective ar constitui ajutor de stat, un astfel de ajutor ar trebui să fie clasificat drept ajutor existent, întrucât promovarea turismului din Norvegia a fost una dintre sarcinile predecesorilor Innovation Norway dinaintea semnării Acordului privind SEE.

                  (71)

                  În mod alternativ, în cazul în care s-ar stabili existența unui ajutor nou, acesta ar trebui considerat compatibil cu Acordul privind SEE ca fiind o compensație pentru un SIEG sau, în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE, ca fiind un ajutor destinat să promoveze sectorul turismului.

                  (72)

                  Autoritățile norvegiene subliniază că, „în cazul în care o activitate economică poate fi separată de funcția de organism public, organismul respectiv poate fi considerat ca fiind o întreprindere în ceea ce privește această funcție. Cu toate acestea, toate activitățile vor fi luate în considerare ca neavând caracter economic în cazul în care activitățile nu pot fi separate una de cealaltă” (54). Pornind de la această premisă, autoritățile norvegiene consideră că Autoritatea a înțeles greșit faptele, întrucât serviciile în discuție, și anume infrastructura de internet și serviciile conexe, nu sunt furnizate pe o bază de sine stătătoare, ci doar ca parte integrantă a serviciilor oferite prin intermediul visitnorway.com, fapt care, în ansamblu, trebuie să fie considerat ca o activitate neeconomică. Prestarea acestor servicii pentru RTB-uri și DMO-uri face parte din misiunea de promovare a Norvegiei ca destinație turistică, care este cuprinsă în strategia națională în domeniul turismului pentru promovarea afacerilor. În consecință, infrastructura de internet și serviciile conexe nu pot fi evaluate separat, ci doar în cadrul activităților de promovare ale Innovation Norway.

                  (73)

                  În orice caz, atunci când Innovation Norway încheie acorduri pentru a oferi servicii remunerate, aceasta utilizează un model de cost de bază pentru a se asigura că toate costurile aferente serviciilor oferite de Innovation Norway sunt luate în considerare. Această metodologie a fost codificată în „Orientările privind plățile utilizatorului” extrase din scrisoarea de alocare bugetară pentru Innovation Norway pentru 2011 (55), iar IN a pus-o în aplicare începând cu anul 2011. Innovation Norway a utilizat întotdeauna această metodologie de alocare a costurilor în cadrul acordurilor premium, ceea ce i-a permis să își acopere toate costurile referitoare la acordurile respective. De asemenea, Innovation Norway a inclus în bugetul și în prețurile sale un profit preconizat de [… % până la … %]. Autoritățile norvegiene au explicat, de asemenea, că sectorul turismului, și în special cel al pieței serviciilor de infrastructură de internet, este un sector foarte dinamic. În consecință, Innovation Norway și visitnorway.com trebuie să adapteze serviciile care sunt furnizate în conformitate cu evoluțiile tehnologice și de pe piață.

                  (74)

                  În ceea ce privește compatibilitatea, autoritățile norvegiene susțin aplicarea normelor privind SIEG. Potrivit autorităților norvegiene, dacă serviciile evaluate în cazul de față ar fi considerate activități economice și s-ar stabili existența unui ajutor, un astfel de ajutor ar trebui să fie evaluat în conformitate cu normele de compatibilitate privind SIEG (56). În opinia autorităților norvegiene, furnizarea serviciilor respective îndeplinește condițiile Deciziei 2012/21/UE a Comisiei (57).

                  (75)

                  Autoritățile norvegiene susțin, de asemenea, că măsurile în cauză ar trebui să fie declarate compatibile cu funcționarea Acordului privind SEE, în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE, ca fiind ajutoare de stat pentru promovarea sectorului turismului.

                  (76)

                  Autoritățile norvegiene subliniază că acordarea accesului la platformă pentru RTB-uri și DMO-uri a mărit concurența pe piața din aval a serviciilor destinator. Acest lucru trebuie să fie luat în considerare pentru compensarea oricărui posibil efect negativ al presupusului ajutor. Autoritățile norvegiene au explicat că, întrucât visitnorway.com grupează informațiile despre produse turistice provenite de la toți posibilii concurenți, și anume New Mind | tellUs sau Citybreak sau oricare altă întreprindere care ar putea intra pe piață, presiunea concurențială pe această piață a crescut. În trecut, New Mind | tellUs era singurul furnizor de pe piață. În plus, Innovation Norway oferă platforma pentru RTB-uri și DMO-uri, care nu concurează cu întreprinderi din afara frontierelor norvegiene.

                  (77)

                  Autoritățile norvegiene contestă faptul că Innovation Norway oferă servicii gratuite de traducere RTB-urilor și DMO-urilor care au semnat acorduri premium și au explicat modalitatea prin care aceasta sprijină costurile de traducere în diferite scenarii. De regulă, Innovation Norway acoperă o parte a costurilor de traducere ale RTB-urilor și DMO-urilor în ceea ce privește informațiile de interes general, ca parte a sarcinii sale de promovare a Norvegiei ca destinație turistică. Aceasta acoperă însă doar 50 % din costurile legate de traducerea punctelor de interes specifice ale RTB-urilor și DMO-urilor (58). Aceasta este regula generală pentru toate RTB-urile și DMO-urile. Cu toate acestea, în ceea ce privește RTB-urile și DMO-urile care au migrat către site-ul internet visitnorway.com (și anume, partenerii premium), Innovation Norway nu acoperă niciun fel de costuri de traducere. Cu alte cuvinte, partenerii premium pierd facilitățile de traducere. Astfel, contrar afirmațiilor reclamantului, nu există niciun stimulent pentru a semna un acord de parteneriat premium în scopul de a primi compensare pentru costurile de traducere.

                  (78)

                  Ca răspuns la observațiile reclamantului, autoritățile norvegiene subliniază faptul că Innovation Norway nu este un concurent al New Mind | tellUs. Este adevărat că acordarea accesului pentru RTB-uri și DMO-uri la site-ul internet visitnorway.com a făcut ca serviciile oferite anterior de societățile externe din domeniul tehnologiei informației să devină parțial redundante, dar Innovation Norway nu este în concurență directă cu reclamantul. Cu alte cuvinte, IN nu înlocuiește New Mind | tellUs ca furnizor, ci unele funcționalități (cum ar fi căutare tellUs) nu mai sunt necesare sau fezabile din punct de vedere tehnic.

                  (79)

                  De asemenea, autoritățile norvegiene au prezentat Autorității informații pentru a demonstra că Innovation Norway a informat RTB-urile și DMO-urile cu privire la decizia de inițiere a procedurii. Innovation Norway a trimis e-mailuri tuturor partenerilor premium (presupușii beneficiari ai ajutorului de stat), iar site-ul internet al Innovation Norway, de asemenea, face referire la decizia de inițiere a procedurii (59).

                  (80)

                  În sfârșit, ca răspuns la ultimul e-mail primit de la reclamant (60) (citat în considerentul 69 de mai sus), autoritățile norvegiene au considerat că aspectul evidențiat de New Mind | tellUs fusese deja abordat în mod corespunzător. Prin urmare, nu erau necesare clarificări suplimentare (61).

            II.   EVALUARE

      1.   PREZENȚA AJUTORULUI DE STAT

                  (81)

                  Articolul 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE prevede următoarele:
                  „Exceptând cele prevăzute în acord, orice ajutor acordat de statele membre ale CE, statele AELS sau prin resurse de stat, sub absolut orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau producerea unor anumite bunuri, atât timp cât afectează comerțul între părțile contractante, va fi incompatibil cu mecanismele acestui acord.”

                  (82)

                  O măsură constituie ajutor de stat în temeiul articolului 61 alineatul (1) din Acordul SEE dacă îndeplinește patru condiții cumulative. În primul rând, măsura trebuie să fie finanțată de stat sau prin intermediul resurselor de stat și trebuie să fie imputabilă statului. În al doilea rând, măsura trebuie să confere un avantaj. În al treilea rând, măsura trebuie să favorizeze anumite întreprinderi sau activități economice. În al patrulea rând, măsura trebuie să fie susceptibilă să afecteze schimburile comerciale dintre părțile contractante și să fie susceptibilă să denatureze concurența în SEE.

                  (83)

                  Pentru a se constata existența unui ajutor de stat, toate condițiile cumulative de la articolul 61 alineatul (1) trebuie să fie îndeplinite (62).

            1.1.   DOMENIUL DE APLICARE AL PREZENTEI DECIZII

                  (84)

                  Decizia de inițiere a procedurii se referă la presupusul ajutor de stat în favoarea Innovation Norway, precum și în favoarea RTB-urilor și DMO-urilor. Preocupările Autorității, în urma informațiilor primite de la reclamant și de la autoritățile norvegiene, s-au concentrat asupra infrastructurii de internet și serviciilor conexe furnizate de Innovation Norway RTB-urilor și DMO-urilor în baza acordurilor de parteneriat premium.

                  (85)

                  Cu toate acestea, în timpul procedurii oficiale de investigare, autoritatea a ajuns la concluzia că, pentru a evalua comportamentul Innovation Norway pe piața infrastructurii de internet și a serviciilor conexe, este necesar, de asemenea, să se evalueze celelalte servicii comerciale oferite de Innovation Norway RTB-urilor și DMO-urilor, și anume promovarea și comercializarea serviciilor de conținut specifice. Acest lucru se datorează faptului că planul de afaceri al Innovation Norway în ceea ce privește noua structură se referă la ambele tipuri de servicii.

                  (86)

                  Prin urmare, chiar dacă anumite servicii de promovare și comercializare nu făceau obiectul deciziei de inițiere a procedurii și nu sunt vizate de prezenta decizie, autoritatea va face referire la acestea în măsura necesară pentru a decide cu privire la presupusele măsuri de ajutor de stat acordate prin furnizarea infrastructurii de internet și a serviciilor conexe.

            1.2.   POSIBILE MĂSURI DE AJUTOR DE STAT ÎN FAVOAREA INNOVATION NORWAY
      1.2.1.
            Innovation Norway poate fi considerată drept „întreprindere”?

                  (87)

                  Rezultă din articolul 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE că, pentru a constitui ajutor de stat, măsurile trebuie să favorizeze anumite întreprinderi sau producția anumitor bunuri. Articolul 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE se aplică numai în cazul în care beneficiarul unui ajutor este o întreprindere. Prin urmare, este necesar să se examineze dacă Innovation Norway este considerată a fi o întreprindere în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE.

                  (88)

                  Întreprinderile sunt entități care desfășoară o activitate economică, indiferent de statutul juridic și de modul în care sunt finanțate acestea (63). Activitățile economice sunt cele care constau în oferirea de bunuri sau de servicii pe o piață (64). Toate entitățile care sunt distincte din punct de vedere juridic de stat și se angajează în activități economice sunt considerate a fi „întreprinderi”. Articolul 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE se referă la toate întreprinderile publice și private (65).

                  (89)

                  În cazul în care o entitate desfășoară activități economice, aceasta trebuie să fie considerată a fi o întreprindere numai în ceea ce privește respectivele servicii specifice, fără a se face referire la modul în care alte activități ar trebui clasificate (66).

                  (90)

                  Autoritățile norvegiene au susținut că furnizarea infrastructurii de internet și a serviciilor conexe nu poate fi definită ca reprezentând activitate economică. În opinia acestora, serviciile respective nu sunt separabile de serviciile oferite RTB-urilor și DMO-urilor pentru promovarea Norvegiei ca destinație turistică prin intermediul visitnorway.com. Întrucât dezvoltarea și gestionarea acestei platforme răspunde obiectivului de promovare a Norvegiei ca destinație turistică și această misiune generală nu poate fi considerată drept activitate economică, nici serviciile de tehnologia informației analizate în cazul de față nu pot fi definite ca atare.

                  (91)

                  Autoritatea își menține concluzia contrară, confirmând opinia sa preliminară exprimată în decizia de inițiere a procedurii.

                  (92)

                  Autoritatea remarcă, în primul rând, că scrisoarea de alocare bugetară pentru 2013 (67) permite Innovation Norway să ofere atât activități economice, cât și activități neeconomice, având în vedere faptul că se instituie o diferență în ceea ce privește finanțarea acestor activități: activitățile economice trebuie să fie furnizate în condițiile pieței și, prin urmare, să fie finanțate de către clienți. În consecință, există posibilitatea legală ca Innovation Norway să furnizeze în același timp un serviciu economic și un serviciu neeconomic.

                  (93)

                  În al doilea rând, Autoritatea consideră că faptul că, în anumite situații, Innovation Norway acționează ca un instrument al statului pentru a asigura o promovare generală a Norvegiei și, în acest sens, nu furnizează bunuri sau servicii pe piață, nu este un motiv suficient pentru a concluziona că Innovation Norway nu oferă alte servicii economice în sectorul turismului.

                  (94)

                  În al treilea rând, Autoritatea este de acord că promovarea Norvegiei ca destinație turistică nu reprezintă o activitate economică. Cu toate acestea, în cadrul platformei, Innovation Norway furnizează diferite tipuri de servicii. Innovation Norway oferă comercializarea și promovarea de conținuturi generale în ceea ce privește Norvegia, și anume informații generale despre aurora boreală, condițiile meteorologice, caracteristicile geografice ale țării etc., dar și conținuturi specifice în domeniul turismului, și anume promovarea hotelurilor, a restaurantelor sau a altor întreprinderi. Promovarea de informații generale privind Norvegia nu reprezintă o activitate economică, însă promovarea unor întreprinderi turistice specifice constituie o activitate economică.

                  (95)

                  Autoritatea nu poate accepta argumentul potrivit căruia furnizarea infrastructurii de internet și a serviciilor conexe pentru RTB-uri și DMO-uri nu constituie o activitate economică deoarece obiectivul final este de a oferi o activitate neeconomică, și anume promovarea generală a Norvegiei ca destinație turistică. În opinia Autorității, obiectivul urmărit de autoritățile norvegiene nu este relevant pentru a stabili dacă Innovation Norway oferă activități economice. Autoritatea consideră că promovarea întreprinderilor private din domeniul turismului implică o activitate economică.

                  (96)

                  Jurisprudența a admis în anumite cazuri că „nu este necesar să se disocieze activitatea de cumpărare a mărfurilor de utilizarea care li se dă acestora ulterior pentru a determina natura acestei activități de achiziție, și că natura activității de cumpărare trebuie să fie stabilită în funcție de faptul că utilizarea ulterioară a bunurilor cumpărate are un caracter economic sau nu” (68). Cu toate acestea, Autoritatea amintește că beneficiarii serviciilor informatice oferite de Innovation Norway, și anume RTB-urile și DMO-urile, utilizează, de asemenea, serviciile respective pentru a presta atât servicii economice, cât și neeconomice. RTB-urile și DMO-urile oferă promovarea generală a turismului în zonele lor geografice specifice, precum și activități specifice de turism în numele acționarilor și al clienților lor. Prin urmare, Autoritatea concluzionează că Innovation Norway furnizează servicii economice.

                  (97)

                  În al patrulea rând, Autoritatea consideră că, spre deosebire de argumentele invocate de autoritățile norvegiene, a se vedea considerentul 90 de mai sus, pentru a promova Norvegia ca destinație turistică nu este necesar să se furnizeze infrastructură de internet și servicii conexe. De fapt, până în 2013, Innovation Norway a promovat cu succes turismul în Norvegia, în pofida faptului că doar începând cu acel an a oferit respectivele servicii web prin intermediul acordurilor de parteneriat premium. Autoritatea subliniază că autoritățile norvegiene nu au furnizat nicio dovadă pentru a se putea concluziona că eforturile Innovation Norway de promovare a turismului în Norvegia ar fi ineficiente dacă serviciile de internet menționate nu ar fi oferite prin intermediul visitnorway.com. Prin urmare, Autoritatea nu acceptă ideea că, pentru a promova Norvegia ca destinație turistică, trebuie să se ofere, de asemenea, infrastructură de internet și servicii conexe. În consecință, Autoritatea nu consideră că serviciile sunt inseparabile.

                  (98)

                  În al cincilea rând, Autoritatea reamintește că, în definirea unui serviciu ca având un caracter economic, un factor important îl reprezintă existența concurenței pe piața în cauză, și anume prezența altor entități care oferă bunuri și servicii identice sau substituibile (69). Infrastructura de internet și serviciile conexe sunt furnizate, de asemenea, de operatori privați, cum ar fi reclamantul, prin urmare, Autoritatea concluzionează că această condiție este îndeplinită în speță.

                  (99)

                  În jurisprudența sa, Curtea de Justiție a Uniunii Europene a subliniat că activitățile economice sunt furnizate, în mod normal, contra cost (70). Atât reclamantul, cât și Innovation Norway furnizează infrastructură de internet și servicii conexe contra cost, prin urmare, Autoritatea consideră că acesta este un alt motiv pentru care serviciile respective trebuie definite ca având un caracter economic.

                  (100)

                  Autoritatea consideră că această concluzie rămâne valabilă chiar dacă Innovation Norway nu furnizează infrastructura de internet și serviciile conexe ca servicii de sine stătătoare; în cazul în care site-urile internet ale RTB-urilor și DMO-urilor sunt integrate în visitnorway.com, RTB-urile și DMO-urile primesc prin intermediul platformei servicii pe care anterior le achiziționau contra cost de la operatori privați. Prin urmare, nu este relevant dacă prestarea serviciilor este oferită doar pentru RTB-uri și DMO-uri și nu pentru alte societăți de administrare a destinației.

                  (101)

                  În consecință, Autoritatea concluzionează că Innovation Norway este o întreprindere în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE atunci când furnizează infrastructură de internet și servicii conexe.

            1.2.2.
            Avantaj economic

                  (102)

                  Astfel cum s-a menționat deja, autoritățile norvegiene au susținut că furnizarea infrastructurii de internet și a serviciilor conexe trebuie înțeleasă în contextul activităților de promovare a turismului ale Innovation Norway, ca parte a obiectivului norvegian de reducere a numărului RTB-urilor și a DMO-urilor și de eficientizare a industriei turismului. Autoritatea reamintește că articolul 61 alineatul (1) din Acordul SEE nu face distincție între intervențiile statului în funcție de cauzele și obiectivele lor, ci le definește în funcție de efectele lor (71). CJUE a afirmat că „rezultă că noțiunea de ajutor de stat este obiectivă; testul trebuie să stabilească dacă o măsură de stat conferă un avantaj uneia sau mai multor întreprinderi specifice” (72). Prin urmare, scopurile noii structuri a turismului din Norvegia nu sunt relevante pentru a determina dacă respectivele măsuri implică un avantaj și constituie ajutor de stat.

                  (103)

                  În speță, existența unui avantaj depinde de stabilirea faptului că: (i) Innovation Norway și-a subvenționat încrucișat activitățile economice cu fonduri publice primite în scopul compensării activităților sale neeconomice; și (ii) că Innovation Norway a solicitat o rentabilitate adecvată a capitalului (profit rezonabil) pentru serviciile economice furnizate RTB-urilor și DMO-urilor.

                  (104)

                  Aceste două aspecte vor fi evaluate în următoarele două subsecțiuni. În scopul evaluării, autoritatea va stabili dacă RTB-urile și DMO-urile au plătit pentru serviciile achiziționate de la Innovation Norway un preț sub nivelul care prevalează pe o piață competitivă (și anume, în absența puterii de piață). Autoritatea consideră că un indicator rezonabil pentru un astfel de nivel competitiv este un preț suficient pentru a acoperi costurile marginale, și anume costurile variabile care pot fi atribuite direct, o cotă corespunzătoare din costurile comune (fixe), precum și o rentabilitate adecvată a capitalului (73).

            1.2.2.1.   Subvenționarea încrucișată a infrastructurii de internet și a serviciilor conexe

                  (105)

                  Atunci când o entitate desfășoară atât activități economice, cât și activități neeconomice, ar trebui să fie instituit un sistem de contabilitate analitică pentru a se asigura că activitățile economice nu sunt subvenționate prin resursele de stat alocate activităților neeconomice ale entității respective (74).

                  (106)

                  Ar trebui să fie stabilite mecanisme obiective și transparente de alocare a costurilor pentru a se asigura că resursele de stat alocate activităților neeconomice ale entității respective nu acoperă costurile marginale legate de activitățile economice. Fără astfel de mecanisme, activitățile economice pot beneficia de avantaje care decurg din acordarea de fonduri publice pentru activități neeconomice. În plus, evidențele contabile interne ar trebui să permită identificarea costurilor și a veniturilor corespunzătoare diferitelor servicii (75).

                  (107)

                  Prin urmare, Autoritatea va verifica dacă Innovation Norway a pus în practică o metodologie care îi permite să separe costurile și veniturile legate de activitățile economice și cele neeconomice, ca un mijloc de a exclude riscul de subvenționare încrucișată între diferitele activități ale acesteia. De asemenea, Autoritatea va examina conturile Innovation Norway în ceea ce privește serviciile economice furnizate RTB-urilor și DMO-urilor.

         Mecanismul de alocare a costurilor

                  (108)

                  Astfel cum s-a afirmat deja, o întreprindere publică ce desfășoară atât activități economice, cât și activități neeconomice trebuie să pună în aplicare sisteme de contabilitate și proceduri care îi permit să aloce toate costurile marginale ocazionate de furnizarea respectivului serviciu economic la conturile care conțin activități economice (76).

                  (109)

                  Pe baza informațiilor furnizate de Innovation Norway, Autoritatea a ajuns la concluzia că următoarele costuri constituie costuri comune: (i) cheltuielile de dezvoltare a proiectului privind noua structură; (ii) cheltuielile generale de funcționare, și anume monitorizarea și administrarea site-ului, sprijinul pentru administratorii de rețea etc.; și (iii) costurile de funcționare ale platformei tehnice, respectiv consultanții în domeniul tehnologiei informației, taxele pentru licențele anuale de software, întreținerea hardware-ului și a software-ului etc. (77).

                  (110)

                  Autoritățile norvegiene au explicat că, în cazul dat, costurile de dezvoltare reprezintă costuri pentru gestionarea proiectului, dezvoltarea conceptului, dezvoltarea și îmbunătățirile tehnice, testarea și lucrările efectuate de consultanți pentru a pregăti visitnorway.com pentru proiectul privind noua structură. Costurile de dezvoltare au fost de aproximativ 18 milioane NOK în 2013 (78).

                  (111)

                  Conform răspunsului din partea autorităților norvegiene la decizia de inițiere a procedurii (79), a fost alocată suma de 4 milioane NOK pentru serviciile economice furnizate prin intermediul platformei. Conform informațiilor furnizate, ținând seama de repartizarea costurilor, bazată pe o transparență deplină, între comercializarea generică și comercializarea specifică (80), marea majoritate a costurilor operaționale și tehnice ale noii structuri (aproximativ 89 %) este legată de comercializarea generică din Norvegia (activitate neeconomică). Prin urmare, modelul de afaceri al Innovation Norway a inclus alocarea, în cadrul costurilor de dezvoltare, a sumei de 4 milioane NOK, considerată drept costuri de investiții. Autoritățile norvegiene au furnizat informații care să confirme că era vorba de o alocare rezonabilă a costurilor de dezvoltare. În special, Innovation Norway a informat Autoritatea că, prin examinarea a 15 766 de pagini editoriale și a 19 000 de listări, s-a calculat că 84,3 % din numărul total de pagini vizualizate sunt definite ca fiind comercializare generică și 15,7 % din numărul total de pagini vizualizate sunt listări ale societăților comerciale, efectuate în perioada 23 martie 2014-23 martie 2015 (81). Prin urmare, cea mai mare parte a costurilor de dezvoltare ar trebui alocată serviciilor neeconomice ale platformei.

                  (112)

                  Pe baza informațiilor furnizate și menționate mai sus, Autoritatea constată că ponderea costurilor de dezvoltare alocate serviciilor economice ale Innovation Norway este de peste 20 %, depășind ponderea costurilor reale legate de promovarea de conținuturi specifice, astfel cum s-a menționat anterior. Prin urmare, Autoritatea concluzionează că alocarea sumei de 4 milioane NOK pentru modelul de afaceri al acordurilor de parteneriat premium este rezonabilă și justificată.

                  (113)

                  Cu toate acestea, reclamantul susține că astfel de costuri de dezvoltare ar trebui să includă, de asemenea, anumite părți din costurile legate de înființarea platformei în sine, în 2007.

                  (114)

                  Innovation Norway confirmă faptul că respectivele costuri nu au fost incluse în calcularea costurilor. Innovation Norway susține că platforma exista deja înainte de semnarea acordurilor premium, iar RTB-urile și DMO-urile aveau deja acorduri de cooperare, achitând o taxă anuală, în calitate de parteneri, care a contribuit la înființarea platformei (82). De asemenea, costurile inițiale nu au fost incluse deoarece nu au fost capitalizate (83), în conformitate cu standardele de contabilitate norvegiene (NRS 19) (84). NRS 19 se referă la costurile directe relevante și la capitalizarea costurilor. În conformitate cu acest standard, activele necorporale, și anume activele nemonetare fără substanță fizică, pe care societatea le utilizează în producția sau vânzarea de bunuri și servicii, nu trebuie să fie capitalizate. Conform acestor norme, în cazul visitnorway.com, niciunul dintre costurile de dezvoltare nu a fost capitalizat.

                  (115)

                  În plus, autoritățile norvegiene au explicat că, în 2015, va fi pusă în aplicare o nouă platformă cloud DMS pentru site-ul internet visitnorway.com. Actuala platformă cu toate conținuturile, rutinele, licențele de programe etc., va rămâne în vigoare până la sfârșitul anului 2015, urmând ca ulterior să fie suprimată. Numai textele și fotografiile vor fi transferate către noua platformă, iar vechea platformă tehnică nu va mai conține informații de valoare, ca urmare a evoluției tehnologice a pieței. Prin urmare, în opinia Innovation Norway, capitalizarea proiectelor în domeniul tehnologiei informației precum visitnorway.com nu se justifică din punct de vedere economic.

                  (116)

                  Autoritatea acceptă acest argument, dat fiind faptul că standardele de contabilitate norvegiene permit necapitalizarea acestor tipuri de costuri. Autoritatea consideră că, în măsura în care toate companiile din Norvegia au dreptul să nu capitalizeze aceste tipuri de costuri, chiar dacă acest fapt ar putea fi considerat un avantaj, acesta nu este selectiv. Măsura (posibilitatea de a nu capitaliza un cost) este deschisă pentru toate sectoarele economiei, toate formele de întreprinderi și toate formele de producție. Prin urmare, atunci când se efectuează cheltuieli reglementate de norma NRS 19, măsura nu ar constitui nici avantaj selectiv, nici ajutor de stat (85).

                  (117)

                  În ceea ce privește cheltuielile generale de funcționare pentru perioada 2013-2018, Innovation Norway aplică, la alocarea diferitelor costuri, o metodologie a costurilor totale orare (86). Metodologia respectivă se bazează pe orientările menționate la considerentul 73 de mai sus, fiind adoptată și pusă în aplicare începând cu 2011. Conform metodologiei, prețul pentru servicii se bazează pe numărul de ore alocate de angajați pentru a presta astfel de servicii (87). Costurile orare ale Innovation Norway cuprind costurile directe de personal pentru persoana care desfășoară activitatea, precum și costurile generale care sunt necesare pentru a se asigura că persoana respectivă este în măsură să își desfășoare activitatea (88). Costurile generale includ chiria, biroul, apelurile telefonice, gestionarea și serviciile comune precum finanțele, tehnologia informației, resursele umane etc. Innovation Norway mărește costul/oră cu 3 % în fiecare an, începând cu 2014, pentru a se asigura că toate costurile vor continua să fie acoperite (89).

                  (118)

                  Prin aplicarea acestei metodologii, Innovation Norway garantează faptul că diferitele proiecte sunt finanțate din remunerațiile achitate de clienții individuali, care acoperă costurile suportate de Innovation Norway pentru furnizarea serviciului.

                  (119)

                  În consecință, Autoritatea este de opinie că, cel puțin în cazul de față, aceasta reprezintă o metodologie suficientă de alocare a costurilor comune.

                  (120)

                  Autoritatea observă că în timpul studiului-pilot (2012-2013), costul orar alocat conturilor celor două studii-pilot a fost mai scăzut decât tariful orar standard bazat pe costurile totale stabilit de Innovation Norway (90). Cu toate acestea, tariful orar redus a fost compensat de luarea în considerare a timpului alocat de RTB-uri și DMO-uri pentru a furniza conținut, feedback și asistență pentru elaborarea noii structuri (91).

                  (121)

                  În ceea ce privește alocarea costurilor tehnice, Innovation Norway utilizează o metodologie bazată pe „costul vizualizării unei pagini” (92). Conform metodologiei, Innovation Norway calculează costul vizualizării unei pagini pe platformă și, ulterior, calculează ponderea costurilor tehnice care ar trebui plătite de RTB-uri/DMO-uri pe baza cotei lor reale de vizualizări de pagină. Autoritatea consideră că această metodologie permite Innovation Norway să aloce în mod corespunzător costurile între serviciile de promovare generică și cele comerciale. Planul de afaceri al Innovation Norway prevede o taxă pentru serviciile economice furnizate RTB-urilor și DMO-urilor în conformitate cu această metodologie până în 2018.

                  (122)

                  Prin urmare, Autoritatea consideră că există un mecanism obiectiv și transparent de alocare a costurilor, care permite Innovation Norway să se asigure că numai veniturile din activitățile economice sunt utilizate pentru a acoperi costurile legate de desfășurarea acestora (inclusiv costurile marginale și o parte corespunzătoare din costurile comune).

         Separarea conturilor

                  (123)

                  În cursul procedurii oficiale de investigare, autoritățile norvegiene au furnizat Autorității informații suplimentare cu privire la sistemul contabil al întreprinderii Innovation Norway.

                  (124)

                  Conturile anuale ale Innovation Norway conțin conturile consolidate ale societății, inclusiv contul de profit și pierderi, bilanțul și notele în conformitate cu Legea norvegiană a contabilității. Aceste conturi sunt auditate de un auditor extern, sunt aprobate de Adunarea Generală a Innovation Norway și sunt depuse la Registrul național al comerțului din Norvegia. Conturile consolidate pot fi împărțite în opt subconturi diferite, câte unul pentru fiecare dintre activitățile/programele desfășurate de Innovation Norway (împrumuturi, fonduri, proiecte etc.). Aceste subconturi au propriile lor conturi de profit și pierderi și propriile bilanțuri.

                  (125)

                  Site-ul internet visitnorway.com este inclus în contul aferent activităților de proiect. În plus, Innovation Norway a explicat că fiecare proiect individual – precum visitnorway.com – are un subcont specific. În special, proiectele au un număr de proiect separat pentru activitățile comerciale externe (93). În acest mod, se asigură faptul că veniturile și costurile aferente tuturor activităților Innovation Norway pot fi clasificate și alocate în mod corect.

                  (126)

                     visitnorway.com are patru conturi pentru proiecte pe care Innovation Norway le utilizează pentru a repartiza toate costurile și veniturile legate de utilizarea platformei (94). Cele patru subconturi ale proiectului sunt următoarele: (i) consultanți externi pentru servicii de operare editorială; (ii) consultanți externi pentru servicii de actualizare și mentenanță; (iii) servicii tehnice de operare tehnică; și (iv) servicii externe pentru noua structură (95). Costurile și veniturile aferente acordurilor premium sunt codificate în cadrul contului de proiect privind serviciile externe pentru noua structură (96).

                  (127)

                  Cele patru subconturi de proiect conțin costurile și veniturile pentru platforma visitnorway.com în ansamblu. Costurile și veniturile aferente serviciilor economice și neeconomice sunt clar identificate, dar sunt codificate împreună. Autoritatea nu a găsit niciun indiciu că veniturile și costurile nu ar fi fost corect identificate ca având caracter economic sau neeconomic. Prin urmare, se poate concluziona că nu există nicio separare formală a conturilor, dar costurile și veniturile diferitelor tipuri de servicii pot fi identificate în mod clar.

                  (128)

                  În cursul procedurii oficiale de investigare (97), Innovation Norway s-a angajat să mărească transparența sistemului său contabil în ceea ce privește activitățile economice legate de sectorul turismului și să țină conturi mai detaliate începând cu 1 ianuarie 2014.

                  (129)

                  Pentru a asigura o transparență suplimentară în actualul său sistem contabil, Innovation Norway va revizui cele patru conturi existente în cadrul contului de proiect privind visitnorway.com. Costurile și veniturile aferente fiecărui cont vor fi defalcate în continuare în funcție de activitățile economice și cele neeconomice. Prin urmare, va exista o separare formală a conturilor începând cu ianuarie 2014.

                  (130)

                  Autoritatea consideră că separarea exactă și formală a conturilor începând cu 1 ianuarie 2014 va fi suficientă pentru a preveni subvenționarea încrucișată a serviciilor economice furnizate în baza acordurilor de parteneriat premium. Autoritatea constată că, înainte de 2014, Innovation Norway a furnizat servicii economice doar clienților proiectului-pilot, iar, de la 1 ianuarie 2014, Innovation Norway a oferit clienților proiectului-pilot prețuri similare celor aplicabile celorlalte acorduri premium.

                  (131)

                  Autoritatea subliniază că posibilitatea creării a opt conturi ilustrează faptul că deja conturile curente sunt suficient de transparente. Prin urmare, Autoritatea consideră că sistemul contabil pus în aplicare de Innovation Norway până la data actuală permite separarea costurilor aferente serviciilor economice și neeconomice cu un grad suficient de precizie, chiar dacă nu există o separare formală a conturilor între serviciile economice și cele neeconomice.

                  (132)

                  În concluzie, Autoritatea ia act de propunerea prezentată de autoritățile norvegiene și concluzionează că sistemul contabil actual permite deja identificarea diferitelor costuri și venituri aferente serviciilor de natură economică și neeconomică furnizate prin intermediul visitnorway.com și că nu există niciun element de probă care să ateste subvenționarea încrucișată între activitățile economice și cele neeconomice.

            1.2.2.2.   Pierderea presupuselor profituri

                  (133)

                  Întreprinderile publice trebuie să se comporte ca operatori economici obișnuiți pe piață (98). Nu există niciun avantaj acordat de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE în cazul în care se poate aștepta ca un investitor privat să acționeze în același mod, și anume în cazul în care o întreprindere publică acționează în conformitate cu principiul investitorului în economia de piață (MEIP) (99).

                  (134)

                  Orice proprietar de întreprindere sau investitor dorește în mod normal să obțină un profit din investiția sa pentru a investi într-o societate comercială (100). O astfel de așteptare în ceea ce privește rentabilitatea reprezintă un cost normal și previzibil pentru întreprindere. În consecință, nu se poate vorbi de un avantaj finanțat prin resursele de stat atunci când o întreprindere publică acoperă costurile (o contribuție variabilă și corespunzătoare la costurile comune), la care se adaugă o rentabilitate adecvată a capitalului investit (101).

                  (135)

                  Autoritatea a precizat deja în orientările sale privind industria prelucrătoare că, „[î]n cazul în care o întreprindere publică are o rată de rentabilitate insuficientă, Autoritatea AELS de Supraveghere consideră că această situație ar putea conține elemente de ajutor, care ar trebui să fie analizate în conformitate cu articolul 61. În aceste împrejurări, întreprinderea publică își obține efectiv capitalul în condiții mai avantajoase decât rata pieței, ceea ce echivalează cu o subvenție” (102).

                  (136)

                  Cu toate acestea, Autoritatea reamintește de asemenea că, în conformitate cu aceleași orientări, investitorul are o largă marjă de apreciere, și că, „atât timp cât investitorul dispune, în exercitarea puterii de decizie, de această largă marjă de apreciere, nu poate fi vorba de ajutor de stat”. Rezultă că „[d]oar în cazul în care nu există motive obiective pentru a estima, în mod rezonabil, că o investiție oferă o rată de rentabilitate adecvată care ar fi acceptabilă pentru un investitor privat într-o întreprindere privată similară care își desfășoară activitatea în condiții normale de piață se poate vorbi de un ajutor de stat, chiar și atunci când acesta este finanțat în întregime sau parțial din fonduri publice” (103).

                  (137)

                  Prin urmare, Autoritatea a evaluat politica de stabilire a prețurilor practicată de Innovation Norway în ceea ce privește serviciile economice furnizate în cadrul proiectelor-pilot, precum și în cadrul acordurilor de parteneriat premium, prin intermediul platformei visitnorway.com. Obiectivul este de a evalua dacă modelul de afaceri pentru serviciile din domeniul tehnologiei informației oferite de Innovation Norway în cadrul noii structuri visitnorway.com (și anume, acordurile de parteneriat premium) a inclus așteptarea unui profit rezonabil.

                  (138)

                  Autoritățile norvegiene au explicat (104) că politica de preț a Innovation Norway asigură că sunt acoperite toate costurile și se obține un profit rezonabil prin veniturile din activitățile economice (105). Chiar dacă acestea consideră că activitățile desfășurate de Innovation Norway în acest sector nu sunt de natură economică, acordurile comerciale sunt menite să acopere toate costurile, precum și să genereze un profit pentru Innovation Norway.

                  (139)

                  Pe baza metodologiei de alocare a costurilor descrise mai sus (a se vedea considerentele 108122), autoritățile norvegiene au explicat modelul de preț utilizat în cadrul proiectelor-pilot și al acordurilor de parteneriat premium, în scopul de a demonstra că prețurile de furnizare a infrastructurii de internet și a serviciilor conexe pentru RTB-uri și DMO-uri sunt suficient de mari pentru a genera un profit rezonabil.

                  (140)

                  Rentabilitatea respectivă nu este măsurată pentru platforma visitnorway.com în ansamblu (106), ci, mai degrabă, pentru rentabilitatea activităților economice (serviciile economice furnizate RTB-urilor și DMO-urilor în baza acordurilor premium și standard). Planul de afaceri inițial al Innovation Norway pentru noua structură a inclus venituri provenite din serviciile furnizate RTB-urilor și DMO-urilor în baza a două tipuri de acorduri: (i) acorduri premium; și (ii) acorduri standard.

                  (141)

                  În urma unei evaluări detaliate a informațiilor furnizate, nu există nicio dovadă că Innovation Norway nu urmărește să obțină un profit rezonabil din acordurile comerciale, inclusiv din acordurile premium. Dimpotrivă, există dovezi că, în practică, Innovation Norway s-a așteptat să obțină un profit de pe urma acestor activități economice în perioada 2013-2018. Innovation Norway a furnizat Autorității un studiu de afaceri bazat pe o estimare a costurilor și a veniturilor aferente acordurilor comerciale, care a indicat o valoare actuală netă pozitivă (107), cu o rată de actualizare de 7 %. În special, modelul de afaceri al Innovation Norway estimează un profit net între […] % și […] % (108).

                  (142)

                  Pe parcursul procedurii oficiale, Innovation Norway a explicat, de asemenea (109), că aceasta se orientează către un nou sistem de gestionare a destinației (DMS) pe bază de cloud, în cadrul căruia […].

                  (143)

                  Autoritatea observă că, pentru a compara comportamentul unui operator public cu cel al unui operator privat, trebuie să se facă referire la atitudinea unui operator privat la momentul investiției sau la momentul dezvoltării planului de afaceri, „având în vedere informațiile disponibile și evoluțiile previzibile la momentul respectiv” (110). Modificările site-ului internet visitnorway.com survenite după conceperea modelului de afaceri al noii structuri nu sunt relevante pentru evaluarea ajutorului de stat. Chestiunea relevantă este dacă modelul de afaceri inițial a avut ca scop obținerea de profituri din furnizarea de servicii pentru RTB-uri și DMO-uri.

                  (144)

                  În cadrul analizei celor două proiecte-pilot – pe parcursul etapei Pilot Alfa –, autoritățile norvegiene subliniază faptul că VisitSørlandet și VisitTrondheim au contribuit intensiv la dezvoltarea modelului și au investit mult timp în derularea proiectelor. Anexa 6 la răspunsul Innovation Norway la decizia de inițiere a procedurii (111) prezintă o listă concretă a tipurilor de activități suplimentare efectuate în cadrul proiectelor-pilot în 2013, când se planifica noua structură pentru visitnorway.com. Printre activitățile suplimentare efectuate de clienții-pilot, Innovation Norway face referire la: (i) evaluarea conținuturilor care ar trebui să facă parte în continuare din platformă; (ii) planificarea tranziției linkurilor de la soluțiile existente, pentru menținerea poziției conținutului existent afișat de motoarele de căutare; (iii) instituirea/evaluarea structurii de bază, a primei pagini, a subpaginilor și a structurii fișierului pentru conținuturile care nu constituie pagini proprii etc.

                  (145)

                  În consecință, profitabilitatea proiectelor-pilot nu poate fi evaluată separat, ci numai ca parte a unui proiect pe termen lung. Întrebarea nu este dacă Innovation Norway urma să obțină profituri pe termen scurt în urma proiectelor-pilot, ci mai degrabă dacă noua structură și acordurile de parteneriat premium ar asigura profitabilitatea pe termen lung (112). De fapt, proiectele-pilot, prin însăși natura lor, nu sunt desfășurate de către întreprinderile publice sau private pentru a aștepta o rentabilitate imediată, ci mai degrabă pentru a-și evalua strategiile economice și de afaceri (113). Jurisprudența admite că nu este vorba în mod automat de ajutor de stat de fiecare dată când statul renunță la venituri. De fapt, ca urmare a practicii Curții de Justiție a Uniunii Europene (114), precum și a Comisiei (115), Autoritatea consideră că prețurile reduse nu implică ajutor de stat dacă acestea sunt justificate, în mod obiectiv, de motive economice.

                  (146)

                  În plus, Autoritatea constată că, începând din 2014, cei doi clienți ai proiectelor-pilot au beneficiat, în cadrul acordului de parteneriat premium, de o structură de preț identică cu cea aplicată celorlalte RTB-uri și DMO-uri (116). De fapt, acest lucru explică referirea făcută de reclamant la o „creștere a prețurilor” între vechile și noile acorduri premium. Întradevăr, acordurile de parteneriat semnate începând cu 2014 prevăd taxe mai ridicate decât taxele solicitate în etapa-pilot (a se vedea considerentul 44 de mai sus) (117).

                  (147)

                  Datele transmise Autorității (118) demonstrează că profitul mediu prevăzut a fi obținut inițial pe baza acordurilor de parteneriat premium pentru perioada 2013-2018 (între […] % și […] %) este în conformitate cu marja obținută de operatorii privați care oferă servicii internet pentru RTB-uri și DMO-uri (119).

                  (148)

                  Innovation Norway a explicat, în răspunsul său la decizia de inițiere a procedurii (120), că, deși nu cunoaște modelele de preț ale concurentului său, a colectat conturi anuale disponibile public pentru cele mai bune societăți de dezvoltare web care furnizează servicii pentru RTB-uri și DMO-uri. Potrivit Innovation Norway, operatorii privați care oferă servicii de internet RTB-urilor și DMO-urilor au o marjă de profit medie de […] (121). În consecință, IN susține că marja de profit estimată a se situa între […] % și […] % este în conformitate cu marjele obținute pe piață (122).

                  (149)

                  Autoritatea reamintește că, în conformitate cu jurisprudența, rata medie de rentabilitate a sectorului poate fi utilizată ca un indicator al absenței ajutorului (123). Prin urmare, Autoritatea constată că, întrucât o marjă de profit de […] % pentru furnizarea infrastructurii de internet și a serviciilor conexe ar fi acceptabilă pentru un investitor în economia de piață, noul model de afaceri al Innovation Norway este în conformitate cu principiul investitorului economiei de piață.

                  (150)

                  În final, Innovation Norway a furnizat o serie de informații (124) cu privire la argumentul invocat de reclamant potrivit căruia visitnorway.com are o valoare în sine, datorită mărcii și domeniului (fiind una dintre cele mai vizitate platforme de turism din Norvegia), care nu a fost luată în considerare. Autoritatea înțelege că argumentul reclamantului este acela că, datorită faptului că marca visitnorway.com are o valoare economică, RTB-urile și DMO-urile ar trebui, de asemenea, să plătească pentru profitul indirect provenit din utilizarea acestei mărci.

                  (151)

                  Innovation Norway consideră că valoarea respectivă este neglijabilă. Pentru susținerea afirmației sale, Innovation Norway a angajat un consultant extern, NetNames, care a estimat valoarea domeniului la 20 000 USD (125). Valoarea domeniului s-a bazat pe o comparație cu domenii diferite, dar similare. Luând în considerare costurile visitnorway.com, experții externi au confirmat concluziile Innovation Norway cu privire la faptul că valoarea domeniului este neglijabilă. Autoritatea nu are niciun temei pentru a pune în discuție această concluzie.

                  (152)

                  În consecință, Autoritatea consideră că Innovation Norway a acționat în mod corect neincluzând utilizarea mărcii visitnorway.com ca un cost suplimentar pentru RTB-uri și DMO-uri.

                  (153)

                  Prin urmare, Autoritatea concluzionează că acordurile comerciale ale Innovation Norway, inclusiv acordurile premium, sunt realizate cu o așteptare de rentabilitate pe termen lung și în conformitate cu principiul investitorului în economia de piață (MEIP).

            1.2.3.
            Concluzie

                  (154)

                  Autoritatea concluzionează că, atunci când Innovation Norway furnizează infrastructură de internet și servicii conexe RTB-urilor și DMO-urilor, aceasta dispune de un mecanism corespunzător de alocare a costurilor și de un sistem contabil care îi permite să identifice cu exactitate veniturile și costurile asociate serviciilor respective.

                  (155)

                  De asemenea, Autoritatea a stabilit că Innovation Norway nu a renunțat la profiturile din furnizarea acestor servicii. Innovation Norway a acționat în conformitate cu principiul investitorului în economia de piață.

                  (156)

                  Prin urmare, Autoritatea concluzionează că Innovation Norway nu a beneficiat de ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE atunci când a furnizat infrastructură de internet și servicii conexe RTB-urilor și DMO-urilor în baza acordurilor de parteneriat premium.

            1.2.4.
            Presupusul ajutor de stat în favoarea RTB-urilor și DMO-urilor

      1.2.5.
            RTB-urile și DMO-urile pot fi considerate drept „întreprinderi”?

                  (157)

                  Astfel cum s-a explicat deja mai sus în considerentul 87, articolul 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE se aplică numai în cazul în care beneficiarii unui ajutor de stat sunt întreprinderi.

                  (158)

                  Astfel cum a fost deja menționat în considerentul 18 de mai sus, Autoritatea constată că RTBurile și DMO-urile nu sunt înființate pentru a maximiza profitul pentru entitatea în sine sau pentru acționarii lor, ci mai degrabă pentru a spori și a promova activitățile economice ale acționarilor și ale clienților lor.

                  (159)

                  Cu toate acestea, Autoritatea reamintește că punerea în aplicare a normelor privind ajutorul de stat nu depinde de măsura în care o entitate este înființată pentru a genera profit. Conform jurisprudenței, entitățile care nu au scop lucrativ pot furniza bunuri și servicii pe o piață (126). În cazul în care se întâmplă acest lucru, furnizorii fără scop lucrativ rămân în domeniul de aplicare al normelor privind ajutoarele de stat.

                  (160)

                  Autoritatea consideră că, în mod similar cu Innovation Norway, RTB-urile și DMO-urile furnizează servicii economice și neeconomice. Promovarea unor servicii turistice specifice constituie o activitate economică (a se vedea considerentul 28 de mai sus). Prin urmare, entitățile respective sunt considerate întreprinderi în ceea ce privește astfel de servicii.

            1.2.6.
            Existența unui avantaj în favoarea RTB-urilor și DMO-urilor

                  (161)

                  Innovation Norway a demonstrat că, deși este o organizație nonprofit, acordurile de parteneriat premium au fost semnate cu așteptări rezonabile de rentabilitate pe termen lung. Modelul de evaluare a costurilor Innovation Norway prevede o rentabilitate cuprinsă în intervalul […] %-[…] % (a se vedea secțiunea 1.2.2.2 de mai sus). Datele furnizate de Innovation Norway demonstrează că, în practică, profitabilitatea preconizată s-a realizat. Datele indică faptul că investițiile în noua structură a site-ul internet visitnorway.com, efectuate de Innovation Norway, au generat un profit în 2013. În 2014 și în 2015 se preconizează un profit negativ, dar pentru perioada 2016-2018 se prevede un profit rezonabil și stabil. Profitul mediu este în concordanță cu cel al unui operator privat care oferă servicii de internet RTB-urilor și DMO-urilor (127).

                  (162)

                  Prin urmare, Autoritatea concluzionează că nu există niciun avantaj în favoarea RTBurilor și/sau DMO-urilor prin obținerea de infrastructură de internet și servicii conexe sub prețul pieței.

                  (163)

                  În plus, spre deosebire de ceea ce susține reclamantul (a se vedea considerentele 54 și 65 de mai sus), Autoritatea a obținut noi garanții că nu se furnizează servicii gratuite de traducere RTB-urilor și DMO-urilor care migrează către Innovation Norway.

                  (164)

                  Autoritățile norvegiene au explicat că partenerii premium nu obțin gratuit servicii de traducere, ci, dimpotrivă, sprijinul pentru traducere acordat acestora este mai mic decât cel oferit partenerilor non-premium, și anume RTB-urilor și DMO-urilor care nu migrează către site-ul internet visitnorway.com (a se vedea considerentul 77 de mai sus).

                  (165)

                  Pe baza celor de mai sus, Autoritatea concluzionează că presupusa condiție de legare privind subscrierea la acordurile premium este inexistentă.

            1.2.7.
            Concluzie

                  (166)

                  Pe baza acestor premise, Autoritatea constată că RTB-urile și DMO-urile nu au beneficiat de ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE prin furnizarea de infrastructură de internet și servicii conexe de către Innovation Norway.

            2.   CONCLUZIE

                  (167)

                  Întrucât autoritatea a concluzionat că nu există niciun avantaj în favoarea Innovation Norway, sau a RTB-urilor și DMO-urilor, nu este necesar să se evalueze dacă celelalte condiții prevăzute la articolul 61 alineatul (1) din Acordul SEE sunt îndeplinite,

            ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
      Articolul 1
      (1)   Innovation Norway nu a primit ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE prin subvenționarea încrucișată a infrastructurii de internet și a serviciilor conexe în sectorul turismului cu fonduri publice primite în scopul compensării serviciilor sale neeconomice în același sector, și anume promovarea generală a Norvegiei ca destinație turistică. Innovation Norway are un mecanism de alocare a costurilor și o metodologie contabilă care îi permit să identifice în mod corespunzător costurile și veniturile legate de infrastructura de internet și serviciile conexe.
      (2)   Innovation Norway nu a obținut ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE prin renunțarea la profituri în ceea ce privește furnizarea de infrastructură de internet și servicii conexe către oficiile regionale de turism și organizațiile de gestionare a destinației.
      Articolul 2
      Oficiile regionale de turism și organizațiile de gestionare a destinației nu au beneficiat de ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE prin obținerea unei infrastructuri de internet și a unor servicii conexe la prețuri inferioare prețului de pe piața concurențială.
      Articolul 3
      Prezenta decizie se adresează Regatului Norvegiei.
      Articolul 4
      Numai versiunea în limba engleză a prezentei decizii este autentică.

         Adoptată la Bruxelles, 4 noiembrie 2015.

               Pentru Autoritatea AELS de Supraveghere

            Sven Erik SVEDMAN

               Președinte

            Helga JÓNSDÓTTIR

               Membru al Colegiului

         (1)  Documentul nr. 678002, precum și anexele la documentele nr. 678003-678007, 678010-678013 și 678017.

         (2)  În octombrie 2013, reclamantul inițial, întreprinderea tellUs IT AS, a fuzionat cu întreprinderea New Mind, formând întreprinderea New Mind | tellUs. A se vedea www.newmind.co.uk.

         (3)  Publicată în JO C 334, 25.9.2014, p. 8, și în suplimentul SEE nr. 53, 25.9.2014, p. 1.

         (4)  Documentul nr. 720775, însoțit de 12 anexe (documentele nr. 720776-720788).

         (5)  Documentul nr. 726058.

         (6)  Documentul nr. 725167.

         (7)  Documentul nr. 725174.

         (8)  Documentele nr. 730559, 730560 și 730561.

         (9)  Autoritatea a primit o serie de e-mailuri de la reclamant și de la Innovation Norway prin care se furnizează informații suplimentare. TellUs a trimis un e-mail la 1 ianuarie 2015 (documentul nr. 734800). Innovation Norway a transmis, prin mai multe e-mailuri, documentele nr. 742759 (emailul din 16 ianuarie 2015), 744264 (e-mailul din 5 februarie 2015), 753927 (e-mailul din 14 aprilie 2015), 754218 (e-mailul din 17 aprilie 2015), 757843 (scrisoarea din 20 mai 2015) și 758656 (scrisoarea din 29 mai 2015) și a participat la o conferință telefonică la 16 aprilie 2015.

         (10)  În special, în 2013, site-ul internet visitnorway.com a fost vizitat de 22,5 milioane de utilizatori de internet și a avut 50 de milioane de pagini consultate în 2013, iar în 2014 a fost vizitat de 21,3 milioane de utilizatori și a avut 50,3 milioane de pagini consultate. A se vedea informațiile disponibile la adresa: https://www.slideshare.net/hanspetteraalmo/new-structure-for-destinations-on-visitnorwayvom și documentul nr. 758656.

         (11)  În limba norvegiană „Regionalt selskap”.

         (12)  În limba norvegiană „Destinasjonsselskap”.

         (13)  Autoritatea va furniza o descriere a serviciilor în secțiunile 2.2 și 2.3 de mai jos.

         (14)  LOV-2003-12-19-130 (în limba norvegiană, „Lov om Innovasjon Norge”), disponibilă la adresa: http://lovdata.no/dokument/NL/lov/2003-12-19-130?q=lov+om+innovasjon+norge.

         (15)  Secțiunea 2 din Legea privind IN.

         (16)  Sarcinile efectuate în prezent de către Innovation Norway au fost realizate anterior, în linii mari, de patru organizații predecesoare: Fondul norvegian de dezvoltare regională și industrială („SND”), Oficiul consultativ al guvernului pentru investitori („SVO”), Consiliul norvegian de turism („NTC”) și Consiliul norvegian de export („NEC”). În limba norvegiană: „Statens nærings- og distriktsutviklingsfond”, „Statens veiledningskontor for oppfinnere”, „Norges turistråd” și „Norges eksportråd”. În 2004, cele patru entități și-au încetat activitatea și au fuzionat, constituind întreprinderea Innovation Norway.

         (17)  Scrisoarea Innovation Norway din 28 octombrie 2013 (documentul nr. 688213).

         (18)  Scrisoarea Innovation Norway din 28 octombrie 2013 (documentul nr. 688213).

         (19)  A se vedea „Strategia pentru turism a guvernului. Destinație Norvegia. Strategia națională pentru industria turismului”, Ministerul Comerțului și Industriei din Norvegia, 10 aprilie 2012, pagina 44. Documentul a fost transmis Autorității ca anexa 4 (documentul nr. 688216) la scrisoarea Innovation Norway din 28 octombrie 2013 (documentul nr. 688213).

         (20)  Ibidem.

         (21)  De exemplu, profilul comercial al Visit Trondheim AS (un RTB) indica faptul că societatea nu este destinată să furnizeze acționarilor un beneficiu economic direct [traducere liberă]. În limba norvegiană: „Selskapet har ikke som formål å skaffe eierne direkte økonomisk utbytte” (subliniere adăugată). A se vedea informațiile disponibile în mod public în Registrul central de coordonare pentru entități juridice, care face parte din registrele Brønnøysund. Linkul este disponibil la adresa: http://w2.brreg.no/enhet/sok/detalj.jsp?orgnr=955715209.
      În ceea ce privește Visit Sørlandet AS (o DMO), s-a susținut că activitățile societății nu sunt menite să asigure profituri acționarilor acesteia. În limba norvegiană: „Områdemarkedsføring, profilering og merkevarebygging via tilrettelegging for salg og markedsføring for reiselivet på Sørlandet.

            Selskapets virksomhet tar ikke sikte på å skaffe aksjeeierne økonomisk utbytte.

         Eventuelt overskudd Skal benyttes til Å fremme selskapets formål. Selskapet kan eie aksjer/andeler i Andre selskap” (subliniere adaugată). A se vedea informațiile privind profilul întreprinderii, disponibile în Registrul central de coordonare pentru entități juridice, care face parte din registrele Brønnøysund, la adresa: http://w2.brreg.no/enhet/sok/detalj.jsp?orgnr=993995282.

         (22)  Definite ca „[s]isteme care consolidează și comercializează o gamă largă de produse turistice printr-o varietate de canale și platforme de comunicare, adaptate, în general, pentru o regiune specifică, și care sprijină activitățile desfășurate de o organizație de gestionare a destinației în regiunea respectivă. Sistemele de gestionare a destinației urmăresc să utilizeze o abordare centrată pe client pentru a gestiona și a promova destinația ca entitate holistică, furnizând, în mod obișnuit, informații importante legate de destinație, rezervări în timp real, instrumente de gestionare a destinației, și acordând o atenție deosebită sprijinirii întreprinderilor mici și independente care prestează servicii turistice”. Definiția sistemului de gestionare a destinației este disponibilă la http://www.newmind.co.uk/technology-platform/destination-management-system.

         (23)  Conceptul de societăți de gestionare a destinației (DMC) este termenul folosit în sectorul turismului pentru societățile de servicii profesionale care oferă cunoștințe, expertiză și resurse locale și care sunt specializate în conceperea și desfășurarea de evenimente, activități, vizite, transport etc. În general, acest termen se referă la societăți comerciale care furnizează servicii profesionale în domeniul turismului.

         (24)  Scrisoarea Innovation Norway din 20 decembrie 2013 (documentul nr. 694258). Asociația Națională de Turism, care era organul comun pentru părțile interesate statale, municipale și publice din industria turismului, a fost înființată în 1903 și a continuat până în 1984. De la acel moment, eforturile de promovare ale Asociației Naționale de Turism au fost continuate de fundația NORTRA, care, în 1999, și-a schimbat numele în NTC. Începând cu 2004, sarcinile NTC au fost preluate de Innovation Norway, ca urmare a fuziunii dintre cele două entități. Mai multe informații cu privire la entitățile cărora li s-a încredințat în mod tradițional mandatul de promovare a Norvegiei ca destinație de vacanță au fost furnizate, de asemenea, în scrisoarea Innovation Norway din 20 decembrie 2013 (documentul nr. 694258).

         (25)  Statsbudsjettet 2013 – Oppdragsbrev Innovasjon Norge, pagina 14. Disponibil la adresa: https://www.regjeringen.no/globalassets/upload/nhd/vedlegg/brev/2013_oppdragsbrev_innovasjonnorge.pdf
      Statsbudsjettet 2014 – Oppdragsbrev Innovasjon Norge. Disponibil la adresa: https://www.regjeringen.no/contentassets/ab7b70cc80924f038a26a89417d0eb66/in_oppdragsbrev_2014.pdf
      Statsbudsjettet 2015 – Oppdragsbrev Innovasjon Norge. Disponibil la adresa: http://www.innovasjonnorge.no/PageFiles/2814818/Oppdragsbrev%20KLD%20 (2).pdf

         (26)  A se vedea „Strategia pentru turism a guvernului. Experiențe valoroase. Strategia națională pentru industria turismului”, Ministerul Comerțului și Industriei din Norvegia, 18 decembrie 2007, Anexa 1 (documentul nr. 688214) la scrisoarea Innovation Norway din 28 octombrie 2013 (documentul nr. 688213).

         (27)  Ibidem, subtitlul 7.5 „visitnorway.com”, pagina 68.

         (28)  A se vedea „Strategia pentru turism a guvernului. Destinație Norvegia. Strategia națională pentru industria turismului”, Ministerul Comerțului și Industriei din Norvegia, 10 aprilie 2012, Anexa 4 (documentul nr. 688216) la scrisoarea Innovation Norway din 28 octombrie 2013 (documentul nr. 688213). Disponibil la adresa: https://www.regjeringen.no/contentassets/1ce1d6cdcbac47739b3320a66817a2dd/lenke_til_strategien-engelsk.pdf

         (29)  Pentru informații suplimentare, a se vedea planul de proiect pentru o nouă structură națională a turismului, emis de Ministerul Comerțului, Industriei și Pescuitului (versiunea 1.2 din 20 iunie 2013): http://www.regjeringen.no/upload/NHD/Temasider/Reiseliv/Riktigprosjektplan.pdf

         (30)  A se vedea nota de subsol 25.

         (31)  Scrisoarea de alocare bugetară pentru 2014 prevede că: „Innovation Norway va continua să dezvolte portalul național pentru turism pe site-ul internet visitnorway.com […]”.

         (32)  Scrisoarea Innovation Norway din 28 octombrie 2013 (documentul nr. 688213).

         (33)  Scrisoarea Innovation Norway din 28 octombrie 2013 (documentul nr. 688213).

         (34)  Spre deosebire de serviciile de bază de date ale Innovation Norway, soluția New Mind | tellUs este oferită tuturor întreprinderilor din sectorul turismului (nu doar RTB-urilor și DMO-urilor) și distribuie, concomitent, pe mai multe canale mass-media, informații înregistrate în baza de date.

         (35)  Innovation Norway a explicat, în răspunsul său la decizia de inițiere a procedurii (documentul nr. 720775), că aceasta oferă tuturor RTB-urilor și DMO-urilor același acord (există un model de acord, a cărui copie a fost transmisă Autorității). Cu toate acestea, mai multe RTB-uri și DMO-uri nu sunt interesate de semnarea acordurilor premium din cauza restricțiilor impuse de Innovation Norway. De exemplu: (i) mai multe DMO-uri consideră că prezentarea profilului propriei regiuni în cadrul siteului național obișnuit, visitnorway.com, îi îndepărtează pe utilizatori; (ii) redactorul Innovation Norway poate opri sau modifica conținutul publicat de un partener premium pe pagina acestuia dacă există un conflict de interese sau în cazul în care conținutul nu se încadrează în profilul visitnorway.com; (iii) dacă o DMO își închide propriile site-uri internet, aceasta își pierde numele de domeniu etc.

         (36)  RTB-ul a fost înființat ca o întreprindere regională pentru Aust-Agder și Vest-Agder în 2010. Societatea este deținută de autoritățile locale și județene, precum și de o serie de companii private precum Color Line, Fjord Line, Amusement Park etc. A se vedea „Strategia pentru turism a guvernului. Destinație Norvegia. Strategia națională pentru industria turismului”. A se vedea nota de subsol 19. Mai multe informații cu privire la societate sunt furnizate de Registrul central de coordonare pentru entități juridice, care face parte din Registrele Brønnøysund, la adresa: http://w2.brreg.no/enhet/sok/detalj.jsp?orgnr=993995282

         (37)  Visit Trondheim AS a fost înființată în 1989 cu obiectivul de a dezvolta industria turismului în Trondheim. Acționarii săi sunt: Rezidor Hotel Norway (12,77 %), Bo-hotell AS (7,34 %), Realinvest AS (6,78 %) și alții (73,11 %).
      În conformitate cu profilul său comercial, „Visit Trondheim este societatea de gestionare a destinațiilor de călătorie pentru organizațiile, instituțiile, întreprinderile și departamentele guvernamentale care au interese legate de industria turismului în localitatea Trondheim și în regiunea Trondheim. Dezvoltarea destinațiilor de călătorie se va realiza în coordonare cu dezvoltarea comunității, a afacerilor și a turismului. Visit Trondheim se va ocupa de definirea și furnizarea de servicii de găzduire și comercializare a profilului, precum și de promovarea și dezvoltarea localității Trondheim și a regiunii Trondheim ca destinație turistică pentru conferințe, pentru cultură și pentru evenimente. Visit Trondheim se asigură că toate părțile implicate își coordonează eforturile pentru a garanta că Trondheim își atinge poziția dorită ca destinație de călătorie, precum și ambițiile sale în ceea ce privește atractivitatea și reputația. Obiectivul societății nu este de a oferi proprietarilor săi beneficii economice directe. La lichidarea societății, orice profit se alocă obiectului de activitate al societății” [traducere liberă]. Mai multe informații cu privire la societate sunt furnizate de Registrul central de coordonare pentru entități juridice, care face parte din Registrele Brønnøysund, la adresa: http://w2.brreg.no/enhet/sok/detalj.jsp?orgnr=955715209

         (38)  URL înseamnă adresă uniformă pentru localizarea resurselor. Un URL este o secvență de text formatat utilizată de browserele de internet, de clienții de e-mail și de alte produse software pentru a identifica o rețea de resurse pe internet.

         (39)  Scrisoarea Innovation Norway din 28 octombrie 2013 (documentul nr. 688213).

         (40)  Scrisoarea Innovation Norway din 28 octombrie 2013 (documentul nr. 688215). A se vedea, de asemenea, răspunsul Innovation Norway la decizia de inițiere a procedurii (documentul nr. 720775).

         (41)  Definite drept „specifice DMO” în figura 2.

         (42)  Definită drept „noua structură” în figura 2.

         (43)  Definită drept „prezentare standard” în figura 2.

         (44)  Definită drept „comercializare generică” în figura 2.

         (45)  Potrivit reclamantului, „până la această dată, oferta de servicii de infrastructură a platformei IT pentru industria turismului nu a făcut parte din activitățile societății Innovation Norway”. Plângere (documentul nr. 678002), p. 8.

         (46)  Astfel cum statuează Curtea în hotărârea Altmark Trans și Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, EU:C:2003:415, compensarea serviciilor care îndeplinesc cele patru criterii stabilite la punctele 8993 din hotărâre nu implică ajutor de stat.

         (47)  Pentru mai multe detalii cu privire la plângere, a se vedea decizia de inițiere a procedurii la care se face referire în considerentul 2 de mai sus.

         (48)  E-mailul din 15 noiembrie 2013 (documentul nr. 690346).

         (49)  Pentru mai multe detalii, a se vedea considerentele 61 și 62 din decizia de inițiere a procedurii.

         (50)  Pentru mai multe detalii, a se vedea considerentele 115-126 din decizia de inițiere a procedurii.

         (51)  Pentru informații suplimentare privind raționamentul Autorității în ceea ce privește compatibilitatea, a se vedea considerentele 129-137 din decizia de inițiere a procedurii.

         (52)  Informații suplimentare de la reclamant (e-mailul reclamantului din 13 ianuarie 2015) (documentul nr. 734800).

         (53)  Răspunsul Innovation Norway la decizia de inițiere a procedurii (documentul nr. 720775).

         (54)  Ibidem.

         (55)  Autoritățile norvegiene au transmis Autorității, în anexa 2 la răspunsul acestora la decizia de inițiere a procedurii (documentul nr. 720777), o traducere în limba engleză a documentului „Revizuirea alocării pentru dezvoltarea întreprinderii și administrație în cadrul Innovation Norway” (capitolul 2421, punctul 70). Modelul de cost se bazează pe numărul de ore consacrate de Innovation Norway prestării de servicii remunerate.

         (56)  Autoritățile norvegiene nu susțin absența ajutorului de stat datorită aplicării condițiilor Altmark, ci mai degrabă datorită aplicării spiritului Deciziei privind SIEG pentru a concluziona compatibilitatea presupuselor măsuri de ajutor de stat.

         (57)  Decizia 2012/21/UE a Comisiei din 20 decembrie 2012 privind aplicarea articolului 106 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în cazul ajutoarelor de stat sub formă de compensații pentru obligația de serviciu public acordate anumitor întreprinderi cărora le-a fost încredințată prestarea unui serviciu de interes economic general (JO L 7, 11.12.2012, p. 3).

         (58)  Autoritățile norvegiene au explicat că site-ul internet visitnorway.com oferă informații generale și informații despre produse. Informațiile generale se referă la informații de interes public, cum ar fi știrile despre aurora boreală etc. Informațiile despre produse se referă la anumite activități comerciale, și anume hoteluri, activități turistice etc. A se vedea considerentul 48 de mai sus.

         (59)  Anexa I la scrisoarea Innovation Norway din 24 noiembrie 2014. Comentarii privind observațiile New Mind | tellUs (documentul nr. 730560).

         (60)  Informații suplimentare din partea reclamantului. E-mailul reclamantului din 13 ianuarie 2015 (documentul nr. 734800).

         (61)  Răspunsul autorităților norvegiene la e-mailul trimis de reclamant la 13 ianuarie 2015, a se vedea nota de subsol de mai sus (documentul nr. 742759).

         (62)  Hotărârile în cauzele Belgia/Comisia (Tubemeuse), C-142/87, EU:C:1990:125, punctul 25, France Télécom (Bouygues), T-425/04 RENV și T-444/04 RENV, EU:T:2015:450, punctul 186.

         (63)  Hotărârile în cauzele Höfner și Elser/Macroton, C-41/90, EU:C:2011:732, punctele 21-23; Pavlov și alții, C-180/98-C-184/98, EU:C:2000:428, și E-5/07 Private Barnehagers Landsforbund [2008] AELS Ct. Rep., p. 62, punctul 78.

         (64)  Hotărârea în cauza Ministero dell'economica e delle Finanze/Cassa di Risparmio di Firenze SpA, C222/04, EU:C:2006:8, punctul 108.

         (65)  Hotărârea în cauza Banco Exterior de España, C-37/92, EU:C:1993:836, punctul 11.

         (66)  Activitățile economice și cele neeconomice pot coexista în cadrul aceluiași sector și, uneori, pot fi furnizate de aceeași organizație. În acest caz, entitatea trebuie să fie considerată ca fiind o întreprindere numai în ceea ce privește activitățile sale economice. A se vedea hotărârea în cauza Comisia/Italia, EU:C:1987:283, punctul 7. A se vedea, de asemenea, Decizia 2006/225/CE a Comisiei din 2 martie 2005 privind ajutorul de stat pus în aplicare de Italia pentru reforma instituțiilor de formare (JO L 81, 18.3.2006, p. 25), considerentul 43.

         (67)  Disponibil la adresa: https://www.regjeringen.no/globalassets/upload/NHD/Vedlegg/Brev/2013_oppdragsbrev_innovasjonnorge.pdf#search=OPPDRAGSBREV&regj_oss=1

         (68)  A se vedea hotărârea în cauza Federación Española de Empresas de Tecnología Sanitaria (FENIN)/Comisia, C-205/03, EU:C:2006:453, punctul 26.

         (69)  A se vedea hotărârea în cauza Federación Española de Empresas de Tecnología Sanitaria (FENIN)/Comisia, C-205/03, EU:C:2005:666, punctul 31.

         (70)  A se vedea hotărârile în cauzele Pavel Pavlov și alții, C-180/98-C-184/98, EU:C:2000:428, punctul 76, și Ambulanz Glöckner, C-475/99, EU:C:2001:577, punctul 20.

         (71)  Cauza E-6/98, Novegia v ESA, Rec., 1998, p. 242, punctul 34. A se vedea, de asemenea, hotărârile în cauzele Comisia și Spania/Government of Gibraltar și Regatul Unit, C-106/09, EU:C:2011:732, și Franța/Comisia, C-241/94, EU:C:1996:353, punctele 19 și 20.

         (72)  Hotărârile în cauzele Ladbroke Racing/Comisia, EU:T:1998:7, punctul 52, și SIC/Comisia, T-46/97, EU:T:2000:123, punctul 83.

         (73)  Hotărârea în cauza Chronopost SA/Comisia, C-83/01 P, C-93/01 P și C-94/01 P, EU:C:2003:388, punctul 40.

         (74)  A se vedea, de exemplu, Decizia nr. 84/15/COL a Autorității în ceea ce privește presupusa subvenționare încrucișată a cursurilor din domeniul maritim oferite de Redningsselskapet și Universitatea din Tromsø (JO C 193, 11.6.2015, p. 9), disponibilă la adresa: http://www.eftasurv.int/media/esa-docs/physical/84-15-COL.pdf); Decizia nr. 142/03/COL cu privire la reorganizarea și transferul fondurilor publice la Institutul de cercetare de lucru (JO C 248, 16.10.2003, p. 6); Decizia nr. 343/09/COL privind tranzacțiile imobiliare încheiate de autoritățile municipale din Time în legătură cu proprietățile 1/152, 1/301, 1/630, 4/165, 2/70, 2/32 (JO L 123, 12.5.2011, p. 72); Decizia nr. 496/13/COL privind finanțarea sălii de concert Harpa și a centrului de conferință Harpa (JO L 172, 12.6.2014, p. 36), considerentul 56 și deciziile citate în aceasta; și Decizia nr. 174/13/COL privind finanțarea colectorilor municipali de deșeuri (JO C 263, 12.9.2013. p. 5). În aceeași ordine de idei, Orientările privind ajutoarele de stat pentru cercetare, dezvoltare și inovare (R&D&I) prevăd că, „În cazul în care aceeași entitate exercită activități atât de natură economică, cât și neeconomică, finanțarea din fonduri publice a activităților neeconomice nu va intra sub incidența articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE dacă cele două tipuri de activități și costurile, finanțarea și veniturile acestora pot fi separate în mod clar, astfel încât subvenționarea încrucișată a activității economice să fie evitată în mod eficace. Dovezile privind alocarea adecvată a costurilor, finanțării și veniturilor pot consta în situațiile financiare anuale ale entității respective” (punctul 18, subliniere adăugată).

         (75)  Aceste condiții sunt stabilite în Directiva privind transparența, Directiva 2006/111/CE a Comisiei din 16 noiembrie 2006 privind transparența relațiilor financiare dintre statele membre și întreprinderile publice, precum și transparența relațiilor financiare din cadrul anumitor întreprinderi (JO L 318, 17.11.2006, p. 17), încorporată în Acordul privind SEE prin Decizia nr. 55/2007 a Comitetului mixt al SEE din 8 iunie 2007 (JO L 266, 11.10.2007, p. 15, și Suplimentul SEE nr. 48, 11.10.2007, p. 12).

         (76)  Hotărârea în cauza Chronopost SA/Comisia, C-83/01 P, C-93/01 P și C-94/01 P, EU:C:2003:388, punctul 40.

         (77)  Se face trimitere la prezentarea grafică inclusă în scrisoarea Innovation Norway din 28 octombrie 2013 (documentul nr. 688215).

         (78)  Autoritatea observă că toate costurile de dezvoltare au fost luate în considerare în bugetul Innovation Norway pentru 2013, anul în care au survenit costurile. Pentru detalii suplimentare, a se vedea considerentele 113-115.

         (79)  Răspunsul Innovation Norway la decizia de inițiere a procedurii (documentul nr. 720775).

         (80)  Atașament la e-mailul Innovation Norway adresat Autorității la 14 aprilie 2015 (documentul nr. 753927).

         (81)  Atașament 2 la e-mailul Innovation Norway adresat Autorității la 14 aprilie 2015 (documentul nr. 753927).

         (82)  Anexa 3 la răspunsul Innovation Norway la decizia de inițiere a procedurii (documentul nr. 720778).

         (83)  Un cost capitalizat este recunoscut ca parte a unui activ fix care figurează în bilanțul unei societăți comerciale, în loc să fie inclus în cheltuielile efectuate în perioada în cauză. În consecință, costurile necapitalizate reprezintă cheltuieli numai pentru anul în care au loc.

         (84)  O copie a NRS 19 a fost trimisă autorității ca anexa II la scrisoarea din 24 noiembrie 2014 (documentul nr. 730560).

         (85)  Conform jurisprudenței, o măsură care este potențial accesibilă tuturor întreprinderilor nu este selectivă. A se vedea hotărârea în cauza Germania/Comisia, C-156/98, EU:C:2000:467, punctul 22.

         (86)  Autoritatea ia act de faptul că această metodologie a fost aplicată în mod consecvent în toate acordurile premium începând cu 2013, inclusiv acordurile privind primele două proiecte-pilot, și anume VisitSørlandet și VisitTrondheim. În anexa 4 la răspunsul la decizia de inițiere a procedurii (documentul nr. 720779), Innovation Norway a furnizat Autorității o copie a tuturor acordurilor de parteneriat premium semnate.

         (87)  Modelul costurilor totale orare diferă de modelul costului de bază, conform căruia unele costuri comune pot fi deduse din costul total. Modelul respectiv nu a fost aplicat de Innovation Norway în cadrul acordurilor de parteneriat. Innovation Norway a explicat că, de la intrarea în vigoare, în 2011, a Orientărilor privind plățile utilizatorului, s-a renunțat la acest model. Metodologia costului total este utilizată pentru toate serviciile Innovation Norway, în cazul în care același serviciu poate fi furnizat de actori privați (documentul nr. 720775, răspunsul la decizia de inițiere a procedurii).

         (88)  Procentul din timpul angajaților care este alocat proiectului este, de asemenea, prestabilit (documentul nr. 720778, anexa 3 la răspunsul Innovation Norway la decizia de inițiere a procedurii).

         (89)  Autoritatea ia act de faptul că, în 2013, au fost semnate numai proiectele-pilot.

         (90)  Scrisoarea Innovation Norway din 24 noiembrie 2014 (documentul nr. 730560).

         (91)  În răspunsul la decizia de inițiere a procedurii (documentul nr. 720775), Innovation Norway explică în detaliu faptul că RTB-urile și DMO-urile au fost implicate în proiectul privind noua structură începând din 2013. De asemenea, RTB-urile și DMO-urile au investit timp și resurse. Implicarea directă și participarea acestora în cadrul proiectului justifică un tarif orar inferior tarifului general calculat de Innovation Norway. O listă completă a costurilor suplimentare ale proiectelor-pilot a fost înaintată Autorității ca anexa 6 la răspunsul Innovation Norway la decizia de inițiere a procedurii (documentul nr. 720781).

         (92)  Această metodologie privind costurile a fost utilizată și de alte întreprinderi private care activează pe piață. Informațiile referitoare la această metodă de alocare a costurilor pot fi consultate la adresa: https://www.adspeed.com/Knowledges/1104/Blog/How_much_charge_advertising_website.html sau la http://www.quora.com/What-is-an-industry-accepted-cost-per-page-view-of-dynamic-content-not-cache-able. De exemplu, aceasta este metodologia utilizată de Google pentru unele dintre serviciile sale (informații disponibile la adresa https://support.google.com/adwords/answer/2472735?hl=en).

         (93)  Răspunsul Innovation Norway la decizia de inițiere a procedurii (documentul nr. 720775).

         (94)  E-mailul Innovation Norway din 14 aprilie 2015, adresat Autorității (documentul nr. 753927).

         (95)  E-mailul Innovation Norway din 20 mai 2015, adresat Autorității (documentul nr. 757843). O copie a contului a fost prezentată Autorității, ca anexă la scrisoarea Innovation Norway din 28 octombrie 2013 (documentul nr. 688215), și anexa 3 la răspunsul Innovation Norway la decizia de inițiere a procedurii (documentul nr. 720778).

         (96)  E-mailul Innovation Norway adresat Autorității din 20 mai 2015 (documentul nr. 757843).

         (97)  Răspunsul Innovation Norway la decizia de inițiere a procedurii (documentul nr. 720775). A se vedea, de asemenea, e-mailul Innovation Norway din 14 aprilie 2015 (documentul nr. 753927).

         (98)  Hotărârea în cauza EPAC/Comisia, T-204/97 și T-270/97, EU:T:2000:148, punctul 122.

         (99)  Hotărârea în cauza Westdeutsche Landesbank Girozentrale/Comisia, T-228/99 DEP și T-233/99 DEP, EU:T:2006:405, punctul 207.

         (100)  Hotărârile în cauzele Westdeutsche Landesbank Girozentrale/Comisia (a se vedea mai sus), punctul 314, și Italia/Comisia (Eni-Lanerossi), C303/88, EU:C:1991:136, punctul 22.

         (101)  Hotărârea în cauza Chronopost SA/Comisia, C-83/01 P, C-93/01 P și C-94/01 P, EU:C:2003:388, punctul 40.

         (102)  Secțiunea 1(2) din orientările privind industria prelucrătoare, care prevede că „[p]rezentul capitol se axează, în primul rând, pe de o parte, pe actul menționat la punctul 1 din anexa XV la Acordul privind SEE, denumită în continuare «Directiva privind transparența», și, pe de altă parte, dezvoltă principiul conform căruia, în cazul în care statul acordă finanțare unei societăți în circumstanțe care nu ar fi aplicabile în cazul unui investitor care funcționează în condiții normale de economie de piață, acest lucru contravine principiului investitorului în economia de piață, și implică un ajutor de stat”. Orientările privind industria prelucrătoare sunt disponibile la următoarea adresă: http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16995&1=1 (JO L 274, 26.10.2000, și Suplimentul SEE nr. 48 din aceeași dată).

         (103)  Ibidem, punctul 1, sub titlul „aplicarea principiului investitorului în economia de piață”.

         (104)  Răspunsul Innovation Norway la decizia de inițiere a procedurii (documentul nr. 720775).

         (105)  Acest lucru este în conformitate cu mandatele stabilite în ceea ce privește serviciile publice. De exemplu, în orientările privind radiodifuziunea, Autoritatea consideră că nu este rezonabil să se solicite un profit în furnizarea serviciilor publice. Dimpotrivă, în ceea ce privește activitățile economice, un element de profit care reprezintă o remunerare echitabilă a capitalului, având în vedere riscurile, este rezonabil. A se vedea punctul 72 din orientări.

         (106)  Innovation Norway furnizează, prin intermediul platformei visitnorway.com, servicii economice și neeconomice. Funcționarea generală a platformei nu prevede în mod necesar obținerea unui profit. Cu toate acestea, domeniul de aplicare al prezentei decizii este limitat la stabilirea faptului dacă Innovation Norway obține un profit rezonabil din serviciile economice. Cifrele cu privire la furnizarea de servicii de natură neeconomică nu intră în domeniul de aplicare al normelor privind ajutoarele de stat.

         (107)  Anexa 3 la răspunsul Innovation Norway la decizia de inițiere a procedurii (documentul nr. 720778). Au fost trimise Autorității foi de lucru Excel detaliate cu privire la costurile aferente acordurilor de parteneriat premium, precum și la modelul economic pentru alocarea costurilor (documentul nr. 727330).

         (108)  Răspunsul Innovation Norway la decizia de inițiere a procedurii (documentul nr. 720775).

         (109)  Scrisoarea Innovation Norway din 24 noiembrie 2014 (documentul nr. 730560).

         (110)  Hotărârea în cauza Franța/Comisia (Stardust Marine), C-482/99, EU:C:2002:294, punctul 70. Conform Curții, „[e]ste necesar să se țină cont de perioada în care au fost luate măsurile de susținere financiară pentru a evalua raționalitatea economică a comportamentului statului și, în consecință, să se evite orice evaluare întemeiată pe o situație ulterioară” (punctul 71).

         (111)  Documentul nr. 720781.

         (112)  Jurisprudența acceptă că întreprinderile publice ar putea urmări să își maximizeze profitul pe termen lung. A se vedea hotărârile în cauzele Italia/Comisia (Lanerossi), C-303/88, EU:C:1991:136, punctul 22; Italia/Comisia (Alfa-FIAT), C-305/89, EU:C:1991:142, punctul 20; și Ciudad de la Luz/Comisia, T-319/12 și T-321/12, EU:T:2014:604, punctul 41.

         (113)  Tribunalul a subliniat necesitatea ca întreprinderile publice să demonstreze rațiunea economică a proiectelor lor. A se vedea hotărârea în cauza Corsica Ferriess, T-565/08, EU:T:2012:415, punctul 84.

         (114)  Hotărârea în cauza Van der Kooy BV, 67/85, 68/85 și 70/85, EU:C:1988:38, punctele 29 și 30, precum și hotărârea în cauza Belgia/Comisia, C-56/93, EU:C:1996:64, punctul 10.

         (115)  În decizia SFMI-Chronopost, Comisia a concluzionat că nu era anormal ca, în perioada de debut, plățile efectuate de o nouă întreprindere pentru asistența logistică și comercială furnizată de întreprinderea-mamă să acopere numai costurile variabile. [Decizia 98/365/CE a Comisiei din 1 octombrie 1997 privind un presupus ajutor de stat acordat de Franța în favoarea SFMI-Chronopost (JO L 164, 9.6.1998, p. 37)].

         (116)  Scrisoarea Innovation Norway din 24 noiembrie 2014 (documentul nr. 730560).

         (117)  A se vedea răspunsul Innovation Norway la decizia de inițiere a procedurii (documentul nr. 720775).

         (118)  Scrisoarea Innovation Norway din 28 octombrie 2013 (documentul nr. 688215) și răspunsul Innovation Norway la decizia de inițiere a procedurii (documentul nr. 720775).

         (119)  Anexa 7 la răspunsul Innovation Norway la decizia de inițiere a procedurii (documentul nr. 720782).

         (120)  Răspunsul Innovation Norway la decizia de inițiere a procedurii (documentul nr. 720775).

         (121)  Anexa 7 la răspunsul Innovation Norway la decizia de inițiere a procedurii (documentul nr. 720782).

         (122)  Scrisoarea Innovation Norway din 28 octombrie 2013 (documentul nr. 688215).

         (123)  Hotărârile în cauzele WestLB/Comisia, punctul 254, și Ciudad de la Luz/Comisia, punctul 44.

         (124)  Scrisoarea Innovation Norway din 24 noiembrie 2014 (documentul nr. 730559).

         (125)  O copie a răspunsului de la NetNames a fost trimisă Autorității (anexa III) împreună cu scrisoarea Innovation Norway din 24 noiembrie 2014 (documentul nr. 730560).

         (126)  Hotărârile în cauzele: Van Landewyck, 209/78-215/78 și 218/78, EU:C:1980:248, punctul 88; FFSA și alții, C-244/94, EU:C:1995:392, punctul 21; și MOTOE, C-49/07, EU:C:2008:376, punctele 27 și 28.

         (127)  Se face trimitere la e-mailul trimis de Innovation Norway la 17 aprilie 2015 (documentul nr. 754218) și la răspunsul Innovation Norway la decizia de inițiere a procedurii (documentul nr. 720775), capitolul 4.3.3.2.