title: Decizia (PESC) 2015/1837 a Consiliului din 12 octombrie 2015 privind susținerea de către Uniune a activităților Comisiei Pregătitoare a Organizației Tratatului de Interzicere Totală a Experiențelor Nucleare (CTBTO) în vederea consolidării capacităților acesteia de monitorizare și verificare și în cadrul punerii în aplicare a Strategiei UE împotriva proliferării armelor de distrugere în masă

text:
               13.10.2015

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 266/83

         DECIZIA (PESC) 2015/1837 A CONSILIULUI
   din 12 octombrie 2015
   privind susținerea de către Uniune a activităților Comisiei Pregătitoare a Organizației Tratatului de Interzicere Totală a Experiențelor Nucleare (CTBTO) în vederea consolidării capacităților acesteia de monitorizare și verificare și în cadrul punerii în aplicare a Strategiei UE împotriva proliferării armelor de distrugere în masă
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 26 alineatul (2) și articolul 31 alineatul (1),
   având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,
   întrucât:

               (1)

               La 12 decembrie 2003, Consiliul European a adoptat Strategia UE împotriva proliferării armelor de distrugere în masă („strategia”), al cărei capitol III cuprinde o listă de măsuri care trebuie adoptate atât în Uniune, cât și în țările terțe în vederea combaterii proliferării acestor arme.

               (2)

               Uniunea implementează în mod activ această strategie și aplică măsurile enumerate în capitolul III, în special prin furnizarea resurselor financiare destinate sprijinirii proiectelor specifice desfășurate de instituții multilaterale, precum Secretariatul tehnic provizoriu (STP) al Organizației Tratatului de interzicere totală a experiențelor nucleare (CTBTO).

               (3)

               La 17 noiembrie 2003, Consiliul a adoptat Poziția comună 2003/805/PESC (1) privind universalizarea și consolidarea acordurilor multilaterale în domeniul neproliferării armelor de distrugere în masă și a vectorilor acestora. Respectiva poziție comună susține, printre altele, promovarea semnării și a ratificării Tratatului de interzicere totală a experiențelor nucleare (CTBT).

               (4)

               Statele semnatare ale CTBT au decis să instituie o comisie pregătitoare, având personalitate juridică și cu statut de organizație internațională, în scopul punerii efective în aplicare a CTBT, până la constituirea CTBTO.

               (5)

               Intrarea rapidă în vigoare și universalizarea CTBT, precum și consolidarea sistemului de monitorizare și verificare al Comisiei Pregătitoare a CTBTO constituie obiective importante ale strategiei. În acest context, experiențele nucleare desfășurate de Republica Populară Democrată Coreeană în octombrie 2006, mai 2009 și februarie 2013 au evidențiat, din nou, importanța intrării rapide în vigoare a CTBT și necesitatea construirii accelerate și a consolidării sistemului CTBT de monitorizare și verificare.

               (6)

               Comisia Pregătitoare a CTBTO este implicată în procesul de identificare a mijloacelor optime de consolidare a sistemului său de verificare, inclusiv prin dezvoltarea capacităților de monitorizare a gazelor nobile și prin eforturi vizând implicarea deplină a statelor semnatare ale CTBT în punerea în aplicare a sistemului de verificare.

               (7)

               În cadrul implementării strategiei, Consiliul a adoptat trei acțiuni comune și două decizii privind susținerea activităților Comisiei Pregătitoare a CTBTO, și anume Acțiunea comună 2006/243/PESC (2) în domeniul formării și consolidării capacității de verificare, Acțiunea comună 2007/468/PESC (3) și Acțiunea comună 2008/588/PESC (4), precum și Decizia 2010/461/PESC a Consiliului (5) și Decizia 2012/699/PESC a Consiliului (6) în vederea consolidării capacităților de monitorizare și verificare ale Comisiei Pregătitoare a CTBTO.

               (8)

               Această susținere din partea Uniunii ar trebui să continue.

               (9)

               Punerea în aplicare din punct de vedere tehnic a prezentei decizii ar trebui încredințată Comisiei Pregătitoare a CTBTO, care, în baza cunoștințelor și capacităților sale unice acumulate prin intermediul rețelei Sistemului internațional de monitorizare (SIM) care include peste 280 de instalații în aproximativ 85 de țări și al Centrului internațional de date, reprezintă singura organizație internațională capabilă și având autoritatea să pună în aplicare prezenta decizie. Proiectele, astfel cum sunt sprijinite de Uniune, pot fi finanțate numai printr-o contribuție extrabugetară la Comisia Pregătitoare a CTBTO,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   (1)   În scopul asigurării punerii continue și concrete în aplicare a anumitor elemente ale strategiei, Uniunea susține activitățile desfășurate de Comisia Pregătitoare a CTBTO pentru realizarea următoarelor obiective:

               (a)

               consolidarea capacităților sistemului CTBT de monitorizare și verificare, inclusiv în domeniul detectării radionuclizilor;

               (b)

               consolidarea capacităților statelor semnatare ale CTBT de îndeplinire a atribuțiilor de verificare care le revin în temeiul CTBT și asigurarea posibilității ca acestea să beneficieze pe deplin de participarea la regimul instituit prin CTBT.

         (2)   Obiectivele specifice ale proiectelor care urmează a fi susținute de către Uniune sunt următoarele:

               (a)

               sprijinirea menținerii sistemului de monitorizare în scopul îmbunătățirii detectării unor posibile explozii nucleare, în special prin sprijinirea anumitor stații seismice auxiliare și prin caracterizarea fondului global de xenon radioactiv și diminuarea xenonului; îmbunătățirea activităților de administrare a Centrului virtual de exploatare a datelor (vDEC) și a activităților conexe; punerea în aplicare a etapei a doua a programului de reproiectare a datelor seismice, hidroacustice și de infrasunete (SHI) din cadrul Centrului internațional de date (IDC); și creșterea acoperirii testelor pentru aplicațiile IDC;

               (b)

               consolidarea capacităților de verificare ale Comisiei Pregătitoare a CTBTO în domeniul inspecțiilor la fața locului, mai ales prin sprijinirea dezvoltării unor capacități operaționale de inspecție la fața locului (OSI) prin extinderea și completarea capacităților tehnice ale sistemului de imagistică multispectrală inclusiv în infraroșu (MSIR) pentru OSI;

               (c)

               sprijinirea promovării universalizării și a intrării în vigoare a CTBT, precum și a sustenabilității pe termen lung a regimului de verificare al acestuia prin activități de informare și consolidarea capacităților, inclusiv prin furnizarea de sprijin pentru formare și ateliere în regiunea Asiei de Sud-Est, Pacificului și Orientului Îndepărtat (SEAPFE) și în regiunea Orientului Mijlociu și Asiei de Sud (MESA) cu scopul de a promova participarea eficace la CTBT; pentru mentenanța sistemelor de consolidare a capacităților; pentru informarea comunităților științifice și decizionale/diplomatice în scopul unei sensibilizări sporite și al înțelegerii CTBT; și pentru consolidarea și extinderea ofertei/pachetului extins de software pentru procesarea datelor de către centrele naționale de date (NDC) (software-ul extins NDC-in-a-Box).

         Proiectele sunt, de asemenea, menite să asigure vizibilitatea Uniunii în furnizarea de sprijin pentru activitățile menționate anterior și buna gestionare a programului în punerea în aplicare a prezentei decizii.
   Aceste proiecte se desfășoară în beneficiul tuturor statelor semnatare ale CTBT.
   În anexă figurează o descriere detaliată a proiectelor.
   Articolul 2
   (1)   Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (Înaltul Reprezentant) răspunde de punerea în aplicare a prezentei decizii.
   (2)   Proiectul menționat la articolul 1 alineatul (2) este pus în aplicare din punct de vedere tehnic de către Comisia Pregătitoare a CTBTO. Aceasta își îndeplinește respectiva atribuție sub controlul Înaltului Reprezentant. În acest scop, între Înaltul Reprezentant și Comisia Pregătitoare a CTBTO se încheie acordurile necesare.
   Articolul 3
   (1)   Valoarea de referință financiară pentru punerea în aplicare a proiectelor menționate la articolul 1 alineatul (2) este de 3 024 756 EUR.
   (2)   Gestionarea cheltuielilor finanțate din suma prevăzută la alineatul (1) se face în conformitate cu normele și procedurile aplicabile bugetului Uniunii.
   (3)   Comisia Europeană supraveghează gestionarea corespunzătoare a valorii de referință financiară menționată la alineatul (1). În acest scop, aceasta încheie un acord de finanțare cu Comisia Pregătitoare a CTBTO. Acordul de finanțare prevede asigurarea de către Comisia Pregătitoare a CTBTO a vizibilității contribuției Uniunii, corespunzătoare dimensiunii acesteia.
   (4)   Comisia Europeană depune eforturile necesare pentru a încheia acordul de finanțare menționat la alineatul (3) cât mai curând posibil după intrarea în vigoare a prezentei decizii. Comisia informează Consiliul cu privire la eventualele dificultăți survenite în decursul respectivului proces și cu privire la data încheierii acordului financiar.
   Articolul 4
   (1)   Înaltul Reprezentant raportează Consiliului cu privire la punerea în aplicare a prezentei decizii, pe baza unor rapoarte întocmite periodic de Comisia Pregătitoare a CTBTO. Respectivele rapoarte stau la baza evaluării realizate de către Consiliu.
   (2)   Comisia Europeană furnizează informații cu privire la aspectele financiare ale punerii în aplicare a proiectelor menționate la articolul 1 alineatul (2).
   Articolul 5
   Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.
   Prezenta decizie expiră la 24 de luni de la data încheierii acordului de finanțare menționat la articolul 3 alineatul (3). Cu toate acestea, prezenta decizie expiră la șase luni de la intrarea sa în vigoare în cazul în care niciun acord de finanțare nu a fost încheiat până la termenul indicat.

      Adoptată la Luxemburg, 12 octombrie 2015.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         F. MOGHERINI

      (1)  Poziția comună 2003/805/PESC a Consiliului din 17 noiembrie 2003 privind universalizarea și consolidarea acordurilor multilaterale în domeniul neproliferării armelor de distrugere în masă și a vectorilor acestora (JO L 302, 20.11.2003, p. 34).

      (2)  Acțiunea comună 2006/243/PESC a Consiliului din 20 martie 2006 privind susținerea activităților Comisiei pregătitoare a Organizației Tratatului de interzicere totală a experiențelor nucleare (CTBTO) în domeniul formării și consolidării capacității de verificare și în cadrul punerii în aplicare a strategiei Uniunii Europene de combatere a proliferării armelor de distrugere în masă (JO L 88, 25.3.2006, p. 68).

      (3)  Acțiunea comună 2007/468/PESC a Consiliului din 28 iunie 2007 privind susținerea activităților Comisiei pregătitoare a Organizației Tratatului de interzicere totală a experiențelor nucleare (CTBTO) în vederea consolidării capacităților de monitorizare și verificare și în cadrul punerii în aplicare a strategiei Uniunii Europene de combatere a proliferării armelor de distrugere în masă (JO L 176, 6.7.2007, p. 31).

      (4)  Acțiunea comună 2008/588/PESC a Consiliului din 15 iulie 2008 privind susținerea activităților Comisiei pregătitoare a Organizației Tratatului de interzicere totală a experiențelor nucleare (CTBTO) în vederea consolidării capacităților acesteia de monitorizare și verificare și în cadrul punerii în aplicare a strategiei UE de combatere a proliferării armelor de distrugere în masă (JO L 189, 17.7.2008, p. 28).

      (5)  Decizia 2010/461/PESC a Consiliului din 26 iulie 2010 privind susținerea activităților Comisiei pregătitoare a Organizației Tratatului de interzicere totală a experiențelor nucleare (CTBTO) în vederea consolidării capacităților acesteia de monitorizare și verificare și în cadrul punerii în aplicare a Strategiei UE împotriva proliferării armelor de distrugere în masă (JO L 219, 20.8.2010, p. 7).

      (6)  Decizia 2012/699/PESC a Consiliului din 13 noiembrie 2012 privind susținerea de către Uniune a activităților comisiei pregătitoare a Organizației Tratatului de interzicere totală a experiențelor nucleare în vederea consolidării capacităților acesteia de monitorizare și verificare și în cadrul punerii în aplicare a Strategiei UE împotriva proliferării armelor de distrugere în masă (JO L 314, 14.11.2012, p. 27).

      ANEXĂ

         Susținerea de către Uniune a activităților Comisiei Pregătitoare a CTBTO pentru consolidarea capacităților acesteia de monitorizare și verificare, pentru consolidarea perspectivelor de intrare în vigoare rapidă și pentru sprijinirea universalizării CTBT, în cadrul punerii în aplicare a Strategiei UE împotriva proliferării armelor de distrugere în masă

      I.   INTRODUCERE
      1.   Elaborarea unui sistem funcțional de monitorizare și verificare al Comisiei Pregătitoare a CTBTO (denumită în continuare „Comisia Pregătitoare”) reprezintă un element esențial pentru pregătirea punerii în aplicare a CTBT odată ce acesta va fi intrat în vigoare. Dezvoltarea capacităților Comisiei Pregătitoare în domeniul monitorizării gazelor nobile reprezintă un instrument important care i-ar permite să evalueze dacă o explozie observată este o experiență nucleară. În plus, operabilitatea și performanța sistemului CTBT de monitorizare și verificare depind de contribuția tuturor statelor semnatare ale CTBT. Prin urmare, este important să se permită statelor semnatare ale CTBT să participe și să contribuie pe deplin la sistemul CTBT de monitorizare și verificare. Activitatea întreprinsă în punerea în aplicare a prezentei decizii va fi, de asemenea, importantă pentru consolidarea perspectivelor de intrare în vigoare rapidă și de universalizare a CTBT.
      Proiectele descrise în prezenta decizie vor contribui în mod semnificativ la realizarea obiectivelor Strategiei UE împotriva proliferării armelor de distrugere în masă.
      2.   În acest scop, Uniunea va sprijini următoarele nouă proiecte:

                  (a)

                  menținerea stațiilor seismice auxiliare (AS) ale sistemului internațional de monitorizare (IMS) găzduite în țările care au nevoie de sprijin;

                  (b)

                  proiectul privind caracterizarea fondului global de xenon radioactiv;

                  (c)

                  activitățile de administrare a vDEC și activitățile conexe;

                  (d)

                  sprijin pentru reproiectarea SHI IDC, etapa a doua;

                  (e)

                  diminuarea xenonului;

                  (f)

                  creșterea acoperirii testelor pentru aplicațiile IDC;

                  (g)

                  îmbunătățiri în privința hardware-ului aduse sistemului MSIR pentru OSI;

                  (h)

                  formarea și ateliere în regiunile SEAPFE și MESA, mentenanța sistemelor de consolidare a capacităților și informarea comunităților științifice și decizionale/diplomatice; precum și

                  (i)

                  extinderea software-ului NDC-in-a-Box.

            Perspectivele pentru intrarea în vigoare a CTBT s-au îmbunătățit datorită unui mediu politic mai favorabil, ceea ce este dovedit și de noile semnări și ratificări recente ale CTBT, inclusiv de către Indonezia – unul dintre statele prevăzute în lista din anexa 2 la CTBT. Având în vedere această dinamică pozitivă, trebuie acordată în următorii ani o atenție sporită și urgentă atât definitivării regimului CTBT de verificare, cât și asigurării gradului adecvat de pregătire și a capacității operaționale ale acestuia, precum și continuării acțiunilor în sensul intrării în vigoare și a universalizării CTBT. Experiențele nucleare desfășurate de Republica Populară Democrată Coreeană în octombrie 2006, precum și în mai 2009 și februarie 2013 nu numai că au demonstrat importanța unei interdicții universale a experiențelor nucleare, ci au evidențiat și necesitatea unui regim eficace de verificare, pentru a monitoriza respectarea unei asemenea interdicții. Un regim CTBT de verificare pe deplin funcțional și credibil va oferi comunității internaționale mijloace fiabile și independente pentru a asigura respectarea acestei interdicții. Mai mult, datele CTBTO joacă de asemenea un rol crucial în avertizarea la timp în caz de tsunami și în evaluarea dispersării emisiilor radioactive în urma accidentului nuclear de la Fukushima, care a avut loc în martie 2011.
      Sprijinirea acestor proiecte consolidează obiectivele politicii externe și de securitate comune. Punerea în aplicare a acestor proiecte complexe va contribui în mod semnificativ la îmbunătățirea răspunsurilor multilaterale la actualele provocări din domeniul securității. În special, aceste proiecte vor duce mai departe obiectivele Strategiei UE împotriva proliferării armelor de distrugere în masă, inclusiv pentru a continua universalizarea și consolidarea normei cuprinse în CTBT, precum și a regimului său de verificare. Comisia Pregătitoare este în curs de elaborare a unui sistem internațional de monitorizare menit să asigure că nicio explozie nucleară nu rămâne nedetectată. Pe baza experienței sale unice acumulate prin intermediul rețelei mondiale de stații seismice auxiliare (AS) ale sistemului internațional de monitorizare, care cuprinde peste 280 de instalații în 85 de țări, și al centrului internațional de date, Comisia Pregătitoare este singura organizație care are capacitatea de a pune în aplicare aceste proiecte, care pot fi finanțate exclusiv printr-o contribuție extrabugetară la Comisia Pregătitoare.
      Prin Acțiunea comună 2006/243/PESC, Acțiunea comună 2007/468/PESC, Acțiunea comună 2008/588/PESC, în Decizia 2010/461/PESC și în Decizia 2012/699/PESC, Uniunea sprijină instituirea unui program de formare prin învățare online, exercițiul de teren integrat din 2008 referitor la inspecțiile la fața locului și exercițiul de teren integrat din 2014, evaluarea și măsurătorile, caracterizarea și diminuarea xenonului radioactiv, asistența tehnică și consolidarea capacităților, dezvoltarea capacităților pentru viitoarele generații de experți ai CTBT, consolidarea modelului de transport atmosferic (ATM), stațiile seismice auxiliare, consolidarea cooperării cu comunitatea științifică, consolidarea capacităților de inspecție la fața locului (OSI) prin dezvoltarea unui sistem de detectare a gazelor nobile, precum și proiectul-pilot pentru a sprijini participarea experților din țările în curs de dezvoltare la reuniunile tehnice și de elaborare a politicilor ale Comisiei Pregătitoare. Proiectele prevăzute de prezenta decizie au la bază proiectele din acțiunile comune anterioare și pe progresele realizate prin punerea în aplicare a acestora. Proiectele prevăzute de prezenta decizie sunt elaborate astfel încât să se evite orice suprapuneri posibile cu Decizia 2012/699/PESC. Unele dintre proiectele prevăzute de prezenta decizie conțin elemente similare activităților întreprinse în cadrul acțiunilor comune anterioare, dar diferă în ceea ce privește domeniul de aplicare material sau țările sau regiunile beneficiare vizate.
      În plus față de alte contribuții voluntare și contribuții în natură primite de CTBTO în sprijinul activităților sale din partea donatorilor, cum ar fi statele UE și statele care nu fac parte din UE, instituții și alți donatori, cele nouă proiecte de sprijinire a activităților Comisiei Pregătitoare, menționate anterior, vor fi puse în aplicare și gestionate de către Secretariatul tehnic provizoriu (PTS).
      II.   DESCRIEREA PROIECTELOR

         Rubrica 1: Menținerea sistemului de monitorizare

      Această rubrică cuprinde următoarele șase componente:

                  —

                  :

                  Componenta 1

                  :

                  menținerea stațiilor seismice auxiliare ale sistemului internațional de monitorizare găzduite în țări care au nevoie de sprijin;

                  —

                  :

                  Componenta 2

                  :

                  proiectul privind caracterizarea fondului global de xenon radioactiv;

                  —

                  :

                  Componenta 3

                  :

                  activitățile de administrare a vDEC și activitățile conexe;

                  —

                  :

                  Componenta 4

                  :

                  sprijin pentru reproiectarea SHI IDC, etapa a doua;

                  —

                  :

                  Componenta 5

                  :

                  diminuarea xenonului;

                  —

                  :

                  Componenta 6

                  :

                  creșterea acoperirii testelor pentru aplicațiile IDC.

         Componenta 1: menținerea stațiilor seismice auxiliare ale sistemului internațional de monitorizare găzduite în țări care au nevoie de sprijin

      1.   Context

      Acest proiect este menit să ofere în continuare asistență autorităților locale pentru a îmbunătăți funcționarea și sustenabilitatea stațiilor certificate din cadrul rețelei de stații seismice auxiliare ale sistemului internațional de monitorizare care sunt găzduite de țări care au nevoie de sprijin.
      2.   Domeniul de aplicare al proiectului

      Realizarea nivelului înalt de calitate și disponibilitate a datelor prevăzut pentru stațiile seismice auxiliare ale sistemului internațional de monitorizare pune probleme semnificative în unele țări. Evaluările detaliate ale condițiilor locale specifice, îmbunătățirile specifice ale infrastructurii stațiilor (ținând seama de experiența operațională din trecut), rezolvarea problemei învechirii iminente a echipamentelor, precum și furnizarea de asistență în instituirea unor înțelegeri și acorduri interne adecvate în sprijinul operațiunilor și al mentenanței vor îmbunătăți sustenabilitatea globală a stațiilor și vor ajuta operatorii de stații locale să asigure performanța necesară a stațiilor în viitor.
      Prin urmare, lucrările din cadrul acestui proiect vor consta, printre altele, în continuarea colectării datelor necesare și a revizuirii condițiilor de sustenabilitate pentru instalațiile rețelei de stații seismice auxiliare vizate în cadrul acestui proiect, vizitarea stațiilor, inclusiv calibrări ale sistemului, reparații minore și formare pentru operatori, formare suplimentară pentru operatorii de stații la nivel local, actualizarea infrastructurii și a aspectelor legate de securitate, modernizarea sistemelor de alimentare cu energie de rezervă, precum și modernizarea sau înlocuirea echipamentelor învechite.
      În plus, în cadrul acestui proiect, o serie de vizite cu scop precis la autoritățile locale din țările gazdă ale stațiilor seismice auxiliare vor continua, de asemenea, să fie efectuate cu scopul de a spori conștientizarea și recunoașterea responsabilităților în materie de exploatare și mentenanță a instalațiilor IMS care le revin în temeiul CTBT, de a evalua acordurile actuale privind exploatarea și mentenanța stațiilor, precum și de a încuraja instituirea sau îmbunătățirea structurii și a resurselor de sprijin naționale necesare.
      3.   Beneficii și rezultate

      Menținerea și îmbunătățirea disponibilității datelor pentru stațiile seismice auxiliare.

         Componenta 2: proiectul privind caracterizarea fondului global de xenon radioactiv

      1.   Context

      Comisia Pregătitoare măsoară xenonul radioactiv din mediu cu ajutorul unor sisteme foarte sensibile, această activitate fiind o componentă importantă a regimului de verificare al CTBT. Cu contribuția primită din partea Uniunii în cadrul Acțiunii comune 2008/588/PESC, CTBTO a achiziționat două sisteme transportabile pentru a măsura radioizotopii 133Xe, 135Xe, 133mXe și 131mXe ai acestui gaz nobil. Sistemele respective sunt utilizate pentru a măsura fondul de xenon radioactiv în Indonezia, Japonia și Kuweit. În acest scop, au fost instituite acorduri de cooperare cu institute partenere.
      2.   Domeniul de aplicare al proiectului

      Pentru ca aceste campanii de măsurare să poată continua, sunt necesare fonduri pentru transportul sistemelor mobile aferente gazelor nobile către destinații noi, precum și pentru a exploata sistemele într-o locație unică timp de cel puțin 12 luni, cu scopul de a acoperi variațiile sezoniere.
      Locația din Kuweit se află în mijlocul unui vid de sisteme IMS de măsurare a gazelor nobile. Stația portabilă din Kuweit are o importanță deosebită din punctul de vedere al acoperirii rețelei în zona Golfului Persic. Având în vedere că această locație furnizează informații considerabile privind caracterizarea fondului global de xenon, se urmărește în primul rând prelungirea campaniilor de măsurare din Kuweit pe durata punerii în aplicare a acestui proiect.
      Celălalt sistem va începe efectuarea măsurătorilor, în temeiul Deciziei 2012/699/PESC, la Manado, în Indonezia. Prelungirea campaniei de măsurare ar permite caracterizarea acestei locații pe durata unui întreg ciclu de 12 luni care acoperă toate condițiile sezoniere. După încheierea acestei campanii, CTBTO intenționează să efectueze măsurători suplimentare în zonele în care fondul global de xenon radioactiv nu este pe deplin cunoscut și înțeles. Locațiile preferate sunt siturile ecuatoriale din America Latină, Asia și Africa.
      3.   Beneficii și rezultate

      Beneficiile sunt o mai bună înțelegere a variației fondului global al gazelor nobile și o mai bună acoperire a rețelei de monitorizare a gazelor nobile. În urma acestor campanii de măsurare, sistemele vor fi puse la dispoziție de către CTBTO pentru a fi utilizate în scopul studiilor de monitorizare privind fondul gazelor nobile la diferite scări geografice și drept sisteme de rezervă și/sau formare.

         Componenta 3: activitățile de administrare a vDEC și activitățile conexe

      1.   Context

      IDC menține vDEC, care permite cercetătorilor externi, centrelor naționale de date (NDC) și contractanților PTS să acceseze datele IMS, produsele IDC și software-ul IDC. vDEC a fost înființat în temeiul Deciziei 2010/461/PESC.
      2.   Domeniul de aplicare al proiectului

      Se urmărește sprijinirea în continuare a vDEC ca platformă de cercetare colaborativă care utilizează datele IMS, precum și produsele și software-ul IDC.
      3.   Beneficii și rezultate

      vDEC sprijină cercetarea și dezvoltarea unor tehnologii avansate pentru monitorizare în temeiul CTBT. Astfel, vDEC oferă posibilități de cercetare oamenilor de știință și inginerilor tineri, precum și cercetătorilor din țările mai puțin dezvoltate, în care există mai puține resurse.

         Componenta 4: sprijin pentru reproiectarea SHI IDC, etapa a doua

      1.   Context

      Bazându-se pe o etapă inițială de reproiectare a anumitor secțiuni ale sistemului SHI și beneficiind de o importantă contribuție în natură din partea SUA, PTS a inițiat așa-numitul program de reproiectare a SHI IDC, etapa a doua. Obiectivul acestui program este dezvoltarea unei arhitecturi software cuprinzătoare care să orienteze proiecte de dezvoltare nouă și actualizări ale sistemelor software existente în următorii 5-7 ani. Programul de reproiectare, etapa a doua, este împărțit, la rândul său, în mai multe etape mai scurte, în concordanță cu modelul Rational Unified Process (RUP) de dezvoltare software. Prima etapă a RUP, denumită și etapa inițială, este prevăzută să se încheie în 2014, odată cu finalizarea documentelor referitoare la cerințele de sistem și specificațiile sistemului. Următoarea etapă a RUP, elaborarea, se va desfășura pe parcursul lui 2016 până în 2017 și implică dezvoltarea unui proiect de arhitectură software și o dezvoltare suficientă a prototipului încât să atenueze cele mai mari riscuri identificate în proiect. Un obiectiv-cheie al specificării unei arhitecturi software globale este de a permite PTS să acorde prioritate activităților de menținere. Deși contribuția în natură din partea SUA constituie o parte semnificativă a acestui proiect, este imperativ ca toate statele membre ale CTBTO să fie implicate în proces. Acest obiectiv va fi atins prin informări periodice către grupurile de lucru și prin intermediul reuniunilor tehnice.
      2.   Domeniul de aplicare al proiectului

      Se urmărește: 1. sprijinirea a două reuniuni tehnice cu privire la proiectarea sistemelor software; și 2. furnizarea de servicii contractate/angajarea de personal pe termen scurt pentru dezvoltarea prototipului.
      3.   Beneficii și rezultate

      Obiectivul general al acestui proiect este furnizarea unui cadru mai modern și flexibil pentru dezvoltarea și mentenanța sistemului software în următorii 20 de ani. Rezultatul ar trebui să fie o organizare a sistemului și a asistenței care să fie mai rezistentă la schimbări și care să implice costuri mai mici de funcționare și de întreținere.

         Componenta 5: diminuarea xenonului

      1.   Context

      Comisia Pregătitoare măsoară xenonul radioactiv din mediu cu ajutorul unor sisteme foarte sensibile aferente gazelor nobile, această activitate fiind o componentă importantă a regimului CTBT de verificare. Emisiile de xenon radioactiv actuale provenite de la instalațiile de producție radiofarmaceutică (IPR) afectează în mod semnificativ nivelurile de fond în stațiile de monitorizare a gazelor nobile aparținând IMS al CTBTO.
      Cu contribuția din partea Uniunii primită în cadrul Deciziei 2012/699/PESC, CTBTO a comandat un studiu cu scopul dezvoltării unei soluții tehnice care să poată fi utilizată pentru reducerea emisiilor de xenon radioactiv de la IPR. Studiul a fost efectuat de SCKߦCEN, Belgia și a permis dezvoltarea unui prototip de sistem de captare cu material pe bază de zeolit de argint, care a demonstrat rezultate promițătoare.
      2.   Domeniul de aplicare al proiectului

      Pentru a sprijini eforturile în curs de diminuare a xenonului și în continuarea rezultatelor activităților desfășurate în temeiul Deciziei 2012/699/PESC, sunt necesare fonduri pentru dezvoltarea suplimentară a sistemului de captare a xenonului cu următoarele obiective principale:

                  (a)

                  Realizarea unui studiu de extrapolare a prototipului de sistem de captare pe bază de zeolit de argint dezvoltat de SCKߦCEN, Belgia în temeiul Deciziei 2012/699/PESC la o gamă mai largă de condiții de exploatare cu scopul unei evaluări mai detaliate a performanței sistemului.

                  (b)

                  Extinderea testării la alte IPR prin studii specifice de proiectare și exerciții demonstrative în diverse medii de exploatare. Instalația viitoare de producție radiofarmaceutică KAERI de la Busan (Coreea) este un candidat potrivit pentru găzduirea unor astfel de studii în cooperare cu SCKߦCEN, Belgia.

                  (c)

                  Evaluarea comportamentului pe termen lung al anumitor materiale, în special în ceea ce privește rezistența la niveluri ridicate de iradiere într-un mediu de exploatare real. Aceste activități vor face parte din testarea în condiții de exploatare.

                  (d)

                  Integrarea unor sisteme performante de monitorizare a coșurilor din IPR va permite obținerea unor date de înaltă calitate privind evacuarea la coș și partajarea datelor cu CTBTO și cu statele semnatare ale CTBT. Sistemele de detectare vor avea la bază un detector de germaniu de înaltă puritate cu performanțe sporite pentru analiza xenonului radioactiv la diferite niveluri de activitate.

                  (e)

                  Dezvoltarea unor instrumente îmbunătățite de modelare a transportului atmosferic pentru o evaluare fiabilă a emisiilor de xenon radioactiv de la IPR la stațiile IMS. Instrumentele vor fi utilizate de CTBTO și vor fi puse la dispoziția statelor semnatare ale CTBT pentru a permite o evaluare independentă, bazată pe datele de monitorizare a coșurilor. De asemenea, instrumentul va facilita parametrizarea configurației rețelei de gaze nobile a IMS.

            3.   Beneficii și rezultate

      Testarea completă a sistemului de reducere a xenonului în diferite condiții de exploatare va face posibilă proiectarea finală a unei soluții tehnice concrete pentru diminuarea emisiilor de xenon de la IPR. Performanțele îmbunătățite ale rețelei de gaze nobile a IMS vor oferi statelor semnatare ale CTBT date de monitorizare de calitate mai mare în ceea ce privește valoarea de verificare a CTBT.

         Componenta 6: creșterea acoperirii testelor pentru aplicațiile IDC

      1.   Context

      Testarea de integrare, testarea de regresie și testarea componentelor reprezintă sarcini repetitive, foarte specializate și care necesită mult timp în cadrul activităților de mentenanță a aplicațiilor de prelucrare a datelor referitoare la lungimi de undă și radionuclizi din cadrul IDC. Implementarea unei noi versiuni a sistemului de operare, lansarea unei noi versiuni de aplicație sau modificarea configurației software-ului existent presupun o testare detaliată.
      Deoarece software-ul are un grad mare de complexitate, putând fi executat în mii de configurații diferite și bazându-se adesea atât pe accesul la baza de date, cât și pe accesul la disc pentru a fi operațional, dezvoltarea de teste este, la rândul său, o sarcină complexă. Până în prezent, majoritatea sarcinilor de testare erau efectuate de un expert în domeniu, care executa software-ul în configurații comune, analiza rezultatele și le compara cu rezultate anterioare și rezultate preconizate. Acest proces manual este rareori repetabil și depinde în mare măsură de disponibilitatea resurselor umane, precum și de cunoștințele de specialitate.
      Pentru a soluționa aceste probleme, în noiembrie 2013, Comisia Pregătitoare a lansat un proiect menit să identifice și să pună în aplicare un cadru de testare cu sursă deschisă, care să îi permită să desfășoare teste în mod automat și continuu. Contractul pe trei ani a fost inițiat în noiembrie 2013 și se va încheia în noiembrie 2016. Comisia Pregătitoare a contractat deja servicii de dezvoltare de software pentru această activitate. Fondurile Uniunii sunt destinate să fie utilizate pentru a acoperi ultima prelungire opțională a contractului existent, care cuprinde perioada ianuarie-noiembrie 2016. Cadrul de testare automată continuă (CATS) este destinat, de asemenea, să faciliteze crearea și întreținerea unor suite de test și să elaboreze o serie inițială de teste de integrare pentru componentele de prelucrare automată a datelor sub formă de undă.
      Proiectul se desfășoară în prezent conform planului. Documentul privind cerințele de sistem a fost finalizat și au fost identificate două pachete de software cu sursă deschisă (Jenkins și FitNesse) care îndeplinesc împreună cerințele Comisiei Pregătitoare.
      2.   Domeniul de aplicare al proiectului

      Obiectivul acestui proiect este să ducă mai departe punerea în aplicare a CATS crescând gradul de acoperire a codului prin dezvoltarea unor teste ale componentelor, teste de regresie și teste de integrare, în special în domenii precum prelucrarea în rețea a datelor privind lungimile de undă, software pentru radionuclizi, precum și difuzarea produselor și a datelor.
      3.   Beneficii și rezultate

      Această activitate va contribui la instituirea unor procese repetabile de control al calității și va spori eficiența operațiilor de implementare software ale IDC. Acest lucru va conduce la o calitate superioară a software-ului de prelucrare automată a datelor referitoare la lungimi de undă și radionuclizi și, în cele din urmă, la servicii mai bune pentru statele membre ale CTBTO, în special în ceea ce privește difuzarea de date, produse și software.

         Rubrica 2: îmbunătățiri hardware și software ale sistemului MSIR OSI

      1.   Context

      Sistemul MSIR dezvoltat de PTS, finanțat în temeiul Deciziei 2012/699/PESC și completat cu o contribuție în natură pentru exercițiul de teren integrat 2014 (IFE14), are capacitatea de a obține informații spectrale de la o platformă aeropurtată în intervale care variază de la vizibil la infraroșu termic. Sistemul este format dintr-o structură de senzori pe o bază stabilizată, instrumente de sprijin și instrumente de prelucrare care extrag informații relevante pentru OSI.
      În plus, mai multe elemente ale sistemului, inclusiv un software de planificare a misiunilor, o unitate de măsurare inerțială, un controlor de sistem, un sistem de navigație cu pilot auxiliar și operator și o cameră video, au fost integrate și testate cu spectrometrul gamma aeropurtat PTS, ceea ce permite prelevarea de date de-a lungul unor linii de zbor predefinite. Aceste elemente sunt disponibile și pentru alte operații aeriene de OSI, inclusiv survolări inițiale și prospecțiuni magnetice aeropurtate.
      2.   Domeniul de aplicare al proiectului

      Obiectivele sunt extinderea capacităților sistemului MSIR și, prin urmare, creșterea capacității echipei de inspecție de a detecta caracteristici relevante pentru OSI. Sistemul MSIR a fost conceput cu o structură modulară, putând fi adăugate componente suplimentare în funcție de disponibilitatea fondurilor. Testarea de către PTS a demonstrat valoarea altor senzori MSIR care ar completa rețeaua existentă de senzori ai sistemului. Această propunere urmărește completarea sistemului prin adăugarea unor senzori dedicați.
      (a)   Instrument cu senzori multispectrali
      Testarea de către PTS cu ajutorul unui sistem obținut prin contribuții în natură a demonstrat valoarea colectării de date în benzi spectrale discrete atât în infraroșu apropiat, cât și în infraroșu de undă scurtă. În plus, capacitatea de detecție în acest interval al spectrului a fost subliniată ca fiind o cerință esențială a unui sistem MSIR aeropurtat de către participanții la două reuniuni ale experților OSI desfășurate în 2011 și 2012. Prin urmare, acesta este un element esențial al propunerii.
      Hardware-ul contribuțiilor în natură utilizat pe parcursul IFE14 nu este disponibil pentru PTS ca împrumut pe termen lung și, dată fiind utilizarea unor astfel de dispozitive aproape pe tot parcursul anului, probabilitatea de a primi un dispozitiv asemănător din partea unui stat semnatar al CTBT printr-un acord de împrumut este minimă. Prin urmare, propunerea urmărește achiziționarea unui instrument multispectral autonom, complet integrat cu componentele existente, care să aibă capacitatea de a detecta caracteristici relevante pentru OSI în infraroșu apropiat și în infraroșu de undă scurtă.
      (b)   Instrument de telemetrie
      După cum s-a demonstrat în timpul diverselor teste efectuate pe teren, un instrument de telemetrie cu funcție de scanare instalat pe o platformă aeropurtată oferă avantaje considerabile echipelor de inspecție. În prezent, sistemul MSIR nu are capacitatea de a genera date privind terenul, însă oferă posibilitatea obținerii unor astfel de date prin adăugarea unui instrument de telemetrie cu scanare prin laser. Un astfel de instrument:

                  —

                  permite generarea rapidă de date privind suprafața și elevația terenului, cu ajutorul cărora pot fi identificate caracteristici relevante pentru OSI care sunt acoperite de vegetație;

                  —

                  facilitează corectarea altor date MSIR și ar facilita generarea de imagini ortorectificate;

                  —

                  permite generarea de modele 3D care ar facilita și mai mult procesul decizional la nivelul echipei de inspecție OSI și care ar sprijini planificarea misiunii.

            Pe lângă utilitatea pe care ar oferi-o sistemului MSIR, un astfel de instrument ar putea fi utilizat și drept componentă auxiliară a sistemului de măsurare a nivelului de radionuclizi pentru a furniza date exacte privind degajarea terenului în scopul corecției datelor gamma prelevate pe parcursul survolărilor. Un astfel de instrument ar fi deosebit de util într-o regiune înaltă din punct de vedere geomorfologic (după cum s-a observat pe parcursul IFE14).
      3.   Beneficii și rezultate

      Un sistem MSIR mai eficient și eficace va aduce îmbunătățiri activității inspectorilor în timpul unei OSI. Ca atare, acesta sprijină politica Uniunii și determinarea Uniunii cu privire la intrarea în vigoare a CTBT. În plus, proiectul are potențialul real de a completa și de a contribui la extinderea în continuare a industriei senzorilor aeropurtați din Europa. Mai multe întreprinderi din Uniune furnizează produse în acest domeniu.

         Rubrica 3: activități de informare și de consolidare a capacităților la nivel național

      Această rubrică cuprinde următoarele două componente:

                  Componenta 1

                  :

                  Formarea și ateliere în regiunile SEAPFE și MESA, mentenanța sistemelor de consolidare a capacităților și informarea comunităților științifice și decizionale/diplomatice

                  Componenta 2

                  :

                  Extinderea software-ului NDC-in-a-Box

         Componenta 1: Formare și ateliere în regiunile SEAPFE și MESA, mentenanța sistemelor de consolidare a capacităților și informarea comunităților științifice și decizionale/diplomatice

      1.   Context

      PTS a contribuit cu succes la consolidarea capacităților, oferind sprijin NDC și utilizatorilor autorizați în mod sistematic în regiuni din Africa, America Latină și zona Caraibilor, Europa de Est, precum și părți din SEAPFE. Datorită sprijinului acordat de UE, rezultatele pozitive obținute au fost consolidate în mod semnificativ. Extinderea acestei consolidări a capacităților la nivel național în mai multe țări din regiunile SEAPFE și MESA ar fi o continuare logică. În plus, sistemele de consolidare a capacităților instalate în mai multe țări (40 de sisteme și alte 20 de instalații în pregătire) sunt esențiale pentru menținerea capacităților, dar se confruntă frecvent cu dificultăți tehnice, de multe ori din cauza condițiilor climatice sau infrastructurii locale dificile. Sunt necesare activități de mentenanță a sistemelor pentru a beneficia pe deplin de avantajele consolidării capacităților la nivel național. Interacțiunea la nivel de experți cu Comisia Pregătitoare este un mijloc esențial de menținere a sprijinului politic și a cunoștințelor tehnice referitoare la toate aspectele legate de CTBT. O serie de conferințe periodice și de evenimente de informare academice, diplomatice și științifice (precum conferința bienală Știință și Tehnologie a CTBT, ateliere și conferințe regionale ale CTBT, cursuri CTBT de politici publice și ateliere ale oamenilor de știință) au contribuit la consolidarea și păstrarea încrederii în sistemul de verificare, subliniind totodată importanța CTBT ca piatră de temelie a regimului de neproliferare și dezarmare la nivel mondial. Aceste activități reprezintă, de asemenea, o modalitate utilă de implicare a statelor menționate în lista din anexa 2 la CTBT, dar care nu au ratificat CTBT, cu scopul de a promova intrarea în vigoare a CTBT.
      2.   Domeniul de aplicare al proiectului

      Subproiectul consolidează eforturile anterioare de consolidare a capacităților tehnice la nivel național prin sprijinirea formării și atelierelor în regiunile SEAPFE și MESA pentru a promova participarea efectivă la CTBT a țărilor din regiunile respective. Se pune un accent deosebit pe formarea analiștilor în radionuclizi, bazată pe software-ul adăugat la NDC-in-a-Box în 2013. Aceste două regiuni vor beneficia de atenția cuvenită în momentul selectării beneficiarilor activităților incluse în Proiectul nr. 9 privind software-ul extins NDC-in-a-Box și elementul său principal, SeisComp3. Unul dintre principalele obiective ale acestei inițiative este de a sprijini statele semnatare ale CTBT să integreze prelucrarea IMS cu rețelele seismice naționale și regionale și combinarea unor operațiuni normale, de rutină, precum monitorizarea pericolelor seismice locale și regionale cu monitorizarea exploziilor nucleare de către entitățile care găzduiesc centre naționale de date. Se va urmări crearea de legături cu celelalte două subproiecte în cadrul prezentei propuneri, de exemplu prin utilizarea unor materiale de formare și ateliere comune adecvate și prin colectarea experienței dobândite la nivel național.
      Se va acorda asistență tehnică pentru remedierea sistemelor de consolidare a capacităților care sunt utilizate eficient la nivel național, dar care prezintă probleme din cauza unor obstacole tehnice minore, și care va include garantarea unui acces adecvat la internet.
      Acest subproiect va spori, de asemenea, gradul de conștientizare și de înțelegere a CTBT în comunitatea academică și în rândul specialiștilor în politici și al factorilor de decizie, în special din statele care nu au ratificat CTBT, menționate în anexa 2 la CTBT, prin oferirea de cursuri și programe de formare în chestiuni relative la CTBT, mai ales cu privire la aspectele științifice și tehnice ale CTBT. Vor fi vizate în special țările în curs de dezvoltare și statele care nu au ratificat CTBT, menționate în anexa 2 la CTBT, în concordanță cu strategiile PTS privind intrarea în vigoare și universalizarea CTBT.
      3.   Beneficii și rezultate

      Activitățile sunt în concordanță cu obiectivele Uniunii deoarece promovează o securitate globală consolidată prin creșterea gradului de conștientizare și de înțelegere a CTBT și sprijină Poziția comună 2003/805/PESC și prin activități de informare intensive orientate către statele menționate în anexa 2 din CTBT, prin consolidarea capacităților la nivel național, inclusiv prin prezența în regiunile SEAPFE și MESA.

         Componenta 2: Extinderea software-ului NDC-in-a-Box

      1.   Context

      În 2013, Comisia Pregătitoare a depus eforturi pentru a extinde oferta actuală a NDC-in-a-Box cu sisteme software suplimentare care permit utilizatorilor să combine mai ușor date din rețeaua IMS cu datele de la stațiile locale și naționale și, de asemenea, să îmbunătățească semnificativ capacitatea de prelucrare a NDC. Ca parte a acestor eforturi, în decembrie 2013 a fost semnat un contract de licență cu Centrul de Cercetare în Geoștiințe Helmholtz-Centre Potsdam GFZ din Germania, ceea ce a permis Comisiei Pregătitoare să distribuie utilizatorilor autorizați software-ul SeisComp3 în cadrul ofertei NDC-in-a-Box, în scopul prelucrării și analizei datelor IMS. În prezent activitățile de dezvoltare a software-ului pentru prima versiune NDC-in-a-Box extinsă pentru testerii alpha au fost finalizate, iar testarea de către centrele naționale de date este în curs de desfășurare. A fost discutat cadrul versiunii extinse a NDC-in-a-Box, cerințele au fost detaliate și considerate acceptabile de către reprezentanții NDC în timpul sesiunilor DPSS ale atelierului NDC din 2014 care a avut loc la Viena (12-16 mai). La sfârșitul proiectului, aceiași reprezentanți ai NDC își vor asuma rolul de testeri alpha și vor avea posibilitatea să testeze noua distribuție software la sediile lor. Interesul statelor membre ale CTBTO pentru definirea cerințelor și pentru testare a fost copleșitor, în pofida cerințelor referitoare la termene și echipamente care trebuie respectate de reprezentantul NDC care participă la proiect.
      2.   Domeniul de aplicare al proiectului

      Subproiectul va consolida, de asemenea, noul pachet NDC-in-a-Box extins în vederea facilitării adoptării acestuia în rândul NDC-urilor, asigurând, în același timp, coerența cu procesul de reproiectare a software-ului IDC. Acesta cuprinde următoarele componente: (a) abordarea comentariilor primite în timpul testării alpha prin rezolvarea problemelor identificate și aducerea unor îmbunătățiri minore software-ului, solicitate de testerii alpha. Rezultatul acestei activități ar trebui să fie o primă versiune oficială a distribuției NDC-in-a-Box extins; și (b) abordarea nevoilor de formare în rândul NDC-urilor, în special includerea instrumentelor recent dezvoltate în NDC-in-a-Box extins, și pentru pachetul SeisComP3. Acest lucru va fi îndeplinit prin două cursuri de formare pentru analiștii de lungimi de undă la NDC și două cursuri de formare dedicate SeisComp3, precum și prin intermediul misiunilor de experți pe teren la NDC-urile care au nevoie de asistență pe teren.
      3.   Beneficii și rezultate

      Activitățile sunt în concordanță cu obiectivele Uniunii deoarece promovează o securitate globală consolidată prin sporirea gradului de conștientizare și de înțelegere a CTBT și prin sprijinirea Poziției comune 2003/805/PESC și prin activități de informare intensive orientate către statele menționate în anexa 2 din CTBT, prin consolidarea capacităților la nivel național, inclusiv mentenanța sistemelor de consolidare a capacităților, precum și adoptarea la scară mai largă a software-ului NDC-in-a-Box.
      III.   DURATĂ
      Durata totală a punerii în aplicare a proiectelor este estimată la 24 de luni.
      IV.   BENEFICIARI
      Beneficiarii proiectelor care urmează să fie susținute în temeiul prezentei decizii sunt toate statele semnatare ale CTBT, precum și Comisia Pregătitoare.
      V.   ENTITATEA RESPONSABILĂ DE PUNEREA ÎN APLICARE
      Comisia Pregătitoare răspunde de punerea în aplicare din punct de vedere tehnic a proiectelor. Punerea directă în aplicare a proiectelor revine personalului Comisiei Pregătitoare, experților din statele semnatare ale CTBT și contractanților. Se are în vedere ca finanțarea să fie utilizată pentru a se angaja un consultant în gestionarea proiectelor care va avea responsabilitatea de a sprijini Comisia Pregătitoare în punerea în aplicare a prezentei decizii, va avea, de asemenea, obligații de raportare pe întreaga perioadă de punere în aplicare, inclusiv de întocmire a raportului narativ final și a raportului financiar final; obligația păstrării unei arhive a tuturor documentelor legate de prezenta decizie, mai ales în vederea eventualelor misiuni de verificare; de asigurare a vizibilității Uniunii în toate aspectele sale și de a garanta că toate activitățile care implică aspecte financiare, juridice și de achiziții publice sunt conforme cu acordul de finanțare menționat la articolul 3 alineatul (3) din prezenta decizie, precum și de a asigura că toate informațiile, inclusiv cele bugetare, sunt complete, corecte și furnizate în timp util.
      Punerea în aplicare a proiectelor va respecta Acordul-cadru financiar și administrativ (FAFA) și acordul de finanțare menționat la articolul 3 alineatul (3) din prezenta decizie, care urmează a fi încheiat între Comisia Europeană și Comisia Pregătitoare.
      VI.   PARTICIPANȚI TERȚI
      Pot fi considerate părți terțe participante experții din Comisia Pregătitoare și din statele semnatare ale CTBT. Aceștia își vor exercita atribuțiile în conformitate cu regimul general aplicabil experților Comisiei Pregătitoare.


title: 2013/399/PESC: Decizia EUTM Mali/1/2013 a Comitetului politic și de securitate din 19 iulie 2013 privind numirea unui comandant al misiunii UE pentru misiunea militară a Uniunii Europene pentru a contribui la instruirea forțelor armate maliene (EUTM Mali)

text:
               27.7.2013

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 202/22

         DECIZIA EUTM MALI/1/2013 A COMITETULUI POLITIC ȘI DE SECURITATE
   din 19 iulie 2013
   privind numirea unui comandant al misiunii UE pentru misiunea militară a Uniunii Europene pentru a contribui la instruirea forțelor armate maliene (EUTM Mali)
   (2013/399/PESC)
   COMITETUL POLITIC ȘI DE SECURITATE
   având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 38 al treilea paragraf,
   având în vedere Decizia 2013/34/PESC a Consiliului din 17 ianuarie 2013 privind o misiune militară a Uniunii Europene pentru a contribui la instruirea forțelor armate maliene (EUTM Mali) (1), în special articolul 5,
   întrucât:

               (1)

               În temeiul articolului 5 alineatul (1) din Decizia 2013/34/PESC, Consiliul a autorizat Comitetul politic și de securitate (COPS), în conformitate cu articolul 38 din Tratatul privind Uniunea Europeană, să adopte deciziile relevante referitoare la controlul politic și al conducerii strategice a misiunii EUTM Mali, inclusiv decizia de numire a unui comandant al misiunii UE.

               (2)

               În temeiul articolului 2 din Decizia 2013/34/PESC a Consiliului, generalul de brigadă François LECOINTRE a fost numit comandantul misiunii UE pentru EUTM Mali.

               (3)

               La 19 iunie 2013, Franța a propus numirea generalului de brigadă Bruno GUIBERT în calitate de nou comandant al misiunii UE pentru EUTM Mali, pentru a-i succeda generalului de brigadă François LECOINTRE.

               (4)

               La 28 iunie 2013, Comitetul militar al UE a recomandat COPS să îl numească pe generalul de brigadă Bruno GUIBERT în calitate de comandant al misiunii UE pentru EUTM Mali.

               (5)

               În conformitate cu articolul 5 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la elaborarea și la punerea în aplicare a deciziilor și a acțiunilor Uniunii care au implicații în materie de apărare,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Generalul de brigadă Bruno GUIBERT este numit comandant al misiunii UE pentru misiunea militară a Uniunii Europene pentru a contribui la instruirea forțelor armate maliene (EUTM Mali) începând cu 1 august 2013.
   Articolul 2
   Prezenta decizie intră în vigoare la 1 august 2013.

      Adoptată la Bruxelles, 19 iulie 2013.

            Pentru Comitetul politic și de securitate

            Președintele

         W. STEVENS

      (1)  JO L 14, 18.1.2013, p. 19.


title: Decizia (UE) 2015/344 a Consiliului din 17 februarie 2015 de reînnoire a Acordului de cooperare în domeniul științei și al tehnologiei între Comunitatea Europeană și Ucraina

text:
               4.3.2015

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 60/37

         DECIZIA (UE) 2015/344 A CONSILIULUI
   din 17 februarie 2015
   de reînnoire a Acordului de cooperare în domeniul științei și al tehnologiei între Comunitatea Europeană și Ucraina
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 186 coroborat cu articolul 218 alineatul (6) litera (a) punctul (v),
   având în vedere propunerea Comisiei Europene,
   având în vedere aprobarea Parlamentului European,
   întrucât:

               (1)

               Prin Decizia 2003/96/CE (1), Consiliul a aprobat încheierea Acordului de cooperare în domeniul științei și al tehnologiei între Comunitatea Europeană și Ucraina (2) (denumit în continuare „acordul”).

               (2)

               La articolul 12 litera (b) din acord se prevede că acordul se încheie pentru o perioadă inițială care expiră la data de 31 decembrie 2002 și poate fi reînnoit prin acordul părților pentru perioade suplimentare de câte cinci ani.

               (3)

               Pe baza Deciziei 2011/182/UE a Consiliului (3) acordul a fost reînnoit pentru o perioadă suplimentară de cinci ani cu efect retroactiv, începând din 8 noiembrie 2009 și urmează să expire la 7 noiembrie 2014.

               (4)

               Părțile la acord consideră că reînnoirea rapidă a acestui acord ar fi în interesul lor reciproc.

               (5)

               Conținutul acordului reînnoit ar trebui să fie identic cu conținutul acordului.

               (6)

               Reînnoirea acordului ar trebui aprobată în numele Uniunii,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Reînnoirea Acordului de cooperare în domeniul științei și al tehnologiei între Comunitatea Europeană și Ucraina pentru o perioadă suplimentară de cinci ani se aprobă în numele Uniunii.
   Articolul 2
   Președintele Consiliului este autorizat să desemneze persoana (persoanele) împuternicită (împuternicite), în numele Uniunii și în conformitate cu articolul 12 litera (a) din acord, să informeze Ucraina că Uniunea și-a finalizat procedurile interne necesare pentru intrarea în vigoare a acestui acord reînnoit.
   Articolul 3
   Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

      Adoptată la Bruxelles, 17 februarie 2015.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         J. REIRS

      (1)  Decizia 2003/96/CE a Consiliului din 6 februarie 2003 privind încheierea Acordului de cooperare în domeniul științei și al tehnologiei între Comunitatea Europeană și Ucraina (JO L 36, 12.2.2003, p. 31).

      (2)  Acordul de cooperare în domeniul științei și al tehnologiei între Comunitatea Europeană și Ucraina (JO L 36, 12.2.2003, p. 32).

      (3)  Decizia 2011/182/UE a Consiliului din 9 martie 2011 privind reînnoirea Acordului de cooperare în domeniul științei și al tehnologiei între Comunitatea Europeană și Ucraina (JO L 79, 25.3.2011, p. 3).


title: Decizia Consiliului din 22 iulie 2003 privind liniile directoare ale politicilor de ocuparea forței de muncă ale statelor membre

text:
               05/Volumul 06

               RO

               Jurnalul Ofícial al Uniunii Europene

               198

         32003D0578

               L 197/13

               JURNALUL OFÍCIAL AL UNIUNII EUROPENE

      DECIZIA CONSILIULUI

   din 22 iulie 2003
   privind liniile directoare ale politicilor de ocuparea forței de muncă ale statelor membre
   (2003/578/CE)
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul de instituire a Uniunii Europene și, în special, articolul 128 alineatul (2) al acestuia,
   având în vedere propunerea Comisiei (1),
   având în vedere avizul Parlamentului European (2),
   având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (3),
   având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (4),
   având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,
   întrucât:

               (1)

               Articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană stabilește obiectivul Uniunii de a promova progresul economic și social și un nivel înalt de ocupare a forței de muncă. Articolul 125 din Tratatul de instituire a Comunității Europene afirmă că statele membre și Comunitatea acționează pentru dezvoltarea unei strategii coordonate pentru ocuparea forței de muncă și în special pentru promovarea unei forțe de muncă competente, pregătite și adaptabile și a unor piețe ale muncii receptive la evoluția economică.

               (2)

               Ca urmare a Consiliului European extraordinar privind ocuparea forței de muncă din 20 și 21 noiembrie 1997 de la Luxemburg, Rezoluția Consiliului din 15 decembrie 1997 privind liniile directoare asupra ocupării forței de muncă pentru anul 1998 (5) a lansat un proces cu maximă vizibilitate, angajare politică puternică și acceptare largă de către toate părțile în cauză.

               (3)

               Consiliul European de la Lisabona din 23 și 24 martie 2000 a stabilit un nou obiectiv strategic și anume ca Uniunea Europeană să devină cea mai competitivă și dinamică economie bazată pe cunoaștere din lume, capabilă de creștere economică durabilă cu locuri de muncă mai multe și mai bune și cu o coeziune socială mai mare. În acest scop, Consiliul a adoptat pentru anul 2010 obiective generale de ocupare a forței de muncă și obiective de ocupare a locurilor de muncă de către femei, care au fost completate la Consiliul European de la Stockholm din 23 și 24 martie 2001 cu obiective intermediare până în ianuarie 2005, precum și un nou obiectiv pentru 2010 pentru rata de ocupare a locurilor de muncă de către femei și bărbați în vârstă, care să reflecte provocarea demografică.

               (4)

               Consiliul European de la Nisa din 7-9 decembrie 2002 a aprobat Agenda socială europeană care afirmă că revenirea la o ocupare integrală a forței de muncă implică politici ambițioase pentru creșterea ratelor de activitate, reducerea decalajelor regionale, reducerea inegalității și îmbunătățirea calității ocupării forței de muncă.

               (5)

               Consiliul European de la Barcelona din 15 și 16 martie 2002 a solicitat consolidarea Strategiei europene pentru ocuparea forței de muncă printr-un proces intensificat, simplificat și mai bine gestionat, cu un calendar aliniat la 2010 și care să încorporeze obiectivele strategiei de la Lisabona. Consiliul European de la Barcelona a solicitat, de asemenea, simplificarea proceselor de coordonare a politicilor, cu calendare sincronizate pentru adoptarea unor orientări generale privind politica economică și a liniilor directoare pentru ocuparea forței de muncă.

               (6)

               Consiliul European de la Bruxelles din 20 și 21 martie 2003 a confirmat că strategia de ocupare a forței de muncă are rolul principal în punerea în aplicare a obiectivelor strategiei de la Lisabona în ceea ce privește ocuparea forței de muncă și piața muncii și că strategia de ocupare a forței de muncă trebuie să funcționeze consecvent cu orientările generale ale politicii economice, care oferă Comunității un instrument general de coordonare a politicii economice. Același Consiliu European a solicitat ca liniile directoare să fie limitate ca număr și orientate către rezultate, permițând statelor membre să conceapă pachetele de măsuri corespunzătoare, iar acestea să fie susținute de obiective corespunzătoare. Anul 2003 oferă o ocazie specială de a folosi instrumente simplificate pentru coordonarea politicilor – orientări generale privind politica economică, liniile directoare privind ocuparea forței de muncă și strategia pentru piața internă – și de a le situa într-o nouă perspectivă pentru o perioadă de trei ani.

               (7)

               Strategia de ocupare a forței de muncă a fost evaluată în mod exhaustiv, incluzând o evaluare meticuloasă la mijlocul perioadei, efectuată în 2000, și o evaluare majoră a experienței din primii cinci ani, efectuată în 2002. Această evaluare a indicat necesitatea unei continuități a strategiei, care să permită abordarea slăbiciunilor structurale reminiscente, ca și necesitatea de a aborda noi provocări la adresa Uniunii Europene extinse.

               (8)

               Pentru ca agenda de la Lisabona să poată fi pusă în aplicare cu succes, este necesar ca politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre să promoveze, într-o manieră echilibrată, cele trei obiective complementare și care se susțin reciproc și anume ocuparea integrală a forței de muncă, productivitatea și calitatea la locul de muncă, precum și coeziunea și integrarea socială. Atingerea acestor obiective necesită reforme structurale ulterioare care să se concentreze asupra a 10 priorități esențiale interdependente, iar atenție specială ar trebui acordată gestionării coerente a acestui proces. Reformele privind politicile solicită o abordare care să țină seama de egalitatea sexelor în realizarea tuturor acțiunilor.

               (9)

               La 6 decembrie 2001, Consiliul a adoptat o serie de indicatori pentru a măsura 10 dimensiuni în vederea investirii în calitatea muncii și a solicitat ca acești indicatori să fie folosiți la monitorizarea liniilor directoare și recomandărilor europene pentru ocuparea forței de muncă.

               (10)

               Politicile active și preventive ar trebui să fie eficiente și să contribuie la obiectivele de ocupare integrală a forței de muncă și integrarea socială prin luarea măsurilor pentru ca șomerii și persoanele inactive să poată face față competiției de pe piața forței de muncă și să se integreze în această piață. Politicile respective trebuie susținute de instituții moderne pentru piața forței de muncă.

               (11)

               Statele membre trebuie să încurajeze crearea de locuri de muncă mai multe și mai bune prin promovarea liberei inițiative și a inovației într-un mediu de afaceri favorabil. Statele membre se angajează să pună în aplicare Carta europeană privind întreprinderile mici și sunt angajate într-un proces de evaluare comparativă a politicii.

               (12)

               Asigurarea echilibrului potrivit între flexibilitate și securitate ajută susținerea competitivității firmelor, sporește calitatea și productivitatea la locul de muncă și facilitează adaptarea firmelor și lucrătorilor la schimbările economice. În acest context, Consiliile Europene de la Barcelona și Bruxelles au solicitat în mod special o revizuire a legislației privind ocuparea forței de muncă și respectarea rolului partenerilor sociali. Nivelul standardelor de sănătate și siguranță la locul de muncă trebuie să crească în conformitate cu noua strategie comunitară pentru perioada 2002-2006. Trebuie acordată o atenție specială sectoarelor cu grad ridicat de risc de accidente de muncă. Accesul lucrătorilor la formare profesională reprezintă un element esențial al echilibrului între flexibilitate și securitate, iar participarea tuturor lucrătorilor trebuie susținută, luând în considerare avantajele pe care le generează, pentru angajatori și societate în general, investițiile făcute pentru lucrători. Restructurarea economică reprezintă o provocare în ceea ce privește ocuparea forței de muncă atât în statele membre actuale, cât și în cele care vor adera mai târziu și solicită o gestionare pozitivă cu implicarea tuturor actorilor relevanți, inclusiv partenerii sociali.

               (13)

               Consiliul European de la Barcelona a primit favorabil planul de acțiune al Comisiei privind competența și mobilitatea, iar Rezoluția Consiliului din 3 iunie 2002 privind competența și mobilitatea a invitat ulterior Comisia, statele membre și partenerii sociali să adopte măsurile necesare. O mai bună mobilitate ocupațională și geografică și o corelare mai bună între locurile de muncă și pregătirea celor care le dețin contribuie la creșterea ocupării forței de muncă și a coeziunii sociale, luând în calcul aspectele pieței muncii determinate de imigrare.

               (14)

               Punerea în aplicare a unor strategii coerente și cuprinzătoare pentru educația permanentă este foarte importantă în facilitarea ocupării integrale a forței de muncă, îmbunătățirea calității și productivității la locul de muncă și în obținerea unei coeziuni sociale mai bune. Consiliul European de la Barcelona a apreciat comunicarea Comisiei cu titlul „Crearea unei zone europene a educației permanente”, care a enunțat elementele esențiale ale strategiilor de parteneriat pentru educația permanentă, buna cunoaștere a cererii în domeniul educației, resursele adecvate, facilitarea accesului la oportunitățile de învățare, crearea unei culturi a învățării și lupta pentru excelență. Procesul în desfășurare privind obiectivele concrete viitoare pentru sistemul educațional, lansat de Consiliul European de la Lisabona, joacă un rol important în ceea ce privește dezvoltarea capitalului uman, iar sinergiile cu Strategia de ocupare a forței de muncă trebuie exploatate integral. În perioada 5-6 mai 2003, Consiliul a adoptat o serie de etaloane (benchmarks) pentru performanța europeană medie în domeniul educației și formării, câteva dintre acestea fiind de o importanță specială în contextul politicilor de ocupare a forței de muncă. Consiliul European de la Lisabona solicită o creștere substanțială a investițiilor în resursele umane pe cap de locuitor. Aceasta necesită stimulente suficiente pentru angajatori și persoane, precum și redirecționarea finanțelor publice către investiții mai eficiente în domeniul resurselor umane în domeniul educației și formării.

               (15)

               Este necesară o ofertă de muncă adecvată pentru a face față provocării demografice, pentru a susține creșterea economică, a promova ocuparea integrală a forței de muncă și a conferi un caracter durabil sistemelor de protecție socială. Raportul comun al Comisiei și Consiliului, „Creșterea participării forței de muncă și promovarea îmbătrânirii active”, adoptat de Consiliu la 7 martie 2002, concluzionează că este nevoie de dezvoltarea unor strategii naționale cuprinzătoare bazate pe o abordare care să țină seama de ciclul de viață. Politicile trebuie să exploateze potențialul de muncă al tuturor categoriilor de persoane. Consiliul European de la Barcelona a convenit ca Uniunea Europeană să urmărească, până în anul 2010, o creștere progresivă cu aproximativ cinci ani a vârstei medii de pensionare la care persoanele încetează activitatea. Această vârstă a fost estimată la 59,9 ani în 2001.

               (16)

               Decalajul de gen pe piața forței de muncă ar trebui eliminat în mod progresiv, dacă Uniunea Europeană urmărește să asigure ocuparea integrală a forței de muncă, o calitate mai înaltă la locul de muncă și să promoveze integrarea și coeziunea socială. Este necesară atât o abordare din prisma egalității de gen, precum și acțiuni politice pentru asigurarea condițiilor pentru ca bărbații și femeile să intre, reintre și să rămână pe piața forței de muncă. Consiliul European de la Barcelona a convenit ca, până în 2010, statele membre să asigure servicii de îngrijire a copiilor pentru aproximativ 90 % dintre copiii cu vârste cuprinse între trei ani și vârsta de școlarizare obligatorie, precum și pentru aproximativ 33 % dintre copiii cu vârste de sub trei ani. Ar trebui abordați factorii cauzali ai decalajului de gen în materie de șomaj și remunerație și trebuie atinse obiectivele privind reducerea unor asemenea decalaje, fără a pune în discuție principiul salarizării diferite în funcție de productivitate și situația pieței forței de muncă.

               (17)

               Integrarea eficientă pe piața muncii a persoanelor dezavantajate asigură integrare socială sporită, rate mai înalte de ocupare a forței de muncă și îmbunătățește durabilitatea sistemelor de protecție socială. Soluțiile politice trebuie să abordeze problema discriminării, să ofere o abordare personalizată a necesităților personale și să creeze oportunități adecvate de locuri de muncă, oferind angajatorilor stimulente pentru încadrare. Decizia 2001/903/CE a Consiliului din 3 decembrie 2001 (6) a desemnat anul 2003 ca fiind „Anul european al persoanelor cu handicap”. Accesul la piața forței de muncă reprezintă o prioritate majoră în ceea ce privește persoanele cu handicap al căror număr este estimat la aproximativ 37 de milioane în cadrul Uniunii Europene, mulți dintre ei având capacitatea și dorința de a lucra.

               (18)

               Pentru a îmbunătăți perspectiva privind ocuparea integrală a forței de muncă și coeziunea socială, raportul dintre venitul rezultat din muncă și cel rezultat din ajutorul de șomaj sau inactivitate ar trebui să fie de natură a încuraja lucrătorii să intre, reintre și să se mențină pe piața forței de muncă, precum și de a favoriza crearea de noi locuri de muncă.

               (19)

               Activitatea nedeclarată înseamnă „orice activități plătite, legale în ceea ce privește natura lor, dar care nu sunt declarate autorităților publice”. Studiile efectuate estimează valoarea economiei subterane la o medie între 7 % și 16 % din PIB-ul UE. Aceasta trebuie transformată în activitate legală, pentru a îmbunătăți climatul general de afaceri, calitatea muncii celor în cauză, coeziunea socială și durabilitatea sistemelor finanțelor publice și de protecție socială. Trebuie încurajată o mai bună cunoaștere privind proporțiile activităților nedeclarate în statele membre și în Uniunea Europeană.

               (20)

               Disparitățile între regiunile din Uniunea Europeană în ceea ce privește ocuparea forței de muncă și șomajul rămân în continuare mari și vor crește și după extindere. Acestea trebuie instrumentate printr-o abordare largă în măsură să implice actorii de la toate nivelurile, pentru a susține coeziunea economică și socială, prin folosirea fondurilor structurale europene.

               (21)

               Evaluarea primilor cinci ani ai strategiei de ocupare a forței de muncă a evidențiat importanța îmbunătățirii guvernării pentru a garanta eficiența ulterioară a strategiei. Punerea în aplicare cu succes a politicilor de ocupare a forței de muncă depinde de parteneriatul la toate nivelurile, implicarea unui număr de servicii operaționale și oferta de resurse financiare adecvate pentru a sprijini punerea în aplicare a liniilor directoare pentru ocuparea forței de muncă. Statele membre au responsabilitatea punerii eficiente în aplicare a liniilor directoare pentru ocuparea forței de muncă, inclusiv asigurarea unui echilibru al acestui proces la nivel regional și local.

               (22)

               Punerea eficientă în aplicare a liniilor directoare pentru ocuparea forței de muncă necesită participarea activă a partenerilor sociali, în toate etapele, de la conceperea politicilor până la punerea lor în aplicare. La summit-ul social din 13 decembrie 2001, partenerii sociali au exprimat necesitatea de a se dezvolta și îmbunătăți coordonarea consultării tripartite. S-a decis, de asemenea, ca înaintea fiecărui Consiliu European de primăvară să aibă loc un summit social tripartit pentru dezvoltare și ocuparea forței de muncă.

               (23)

               În plus față de liniile directoare pentru ocuparea forței de muncă, statele membre ar trebui să pună în aplicare în totalitate orientările generale de politică economică și să se asigure că activitatea lor este în deplină concordanță cu menținerea unor finanțe publice solide și cu stabilitatea macroeconomică,

         DECIDE:
   Articol unic
   Se adoptă liniile directoare privind politicile pentru ocuparea forței de muncă a statelor membre („liniile directoare pentru ocuparea forței de muncă”) anexate la prezenta decizie. Statele membre trebuie să țină seama de acestea în politicile lor de ocupare a forței de muncă.

      Adoptată la Bruxelles, 22 iulie 2003.

            Pentru Consiliu,

            Președintele

         G. ALEMANNO

      (1)  Propunere din 8 aprilie 2003 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial).

      (2)  Aviz din 3 iunie 2003 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

      (3)  Aviz din 14 mai 2003 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

      (4)  Aviz din 3 iulie 2003 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

      (5)  JO C 30, 28.1.1998, p. 1.

      (6)  JO L 335, 19.12.2001, p. 15.
   ANEXĂ
   LINIILE DIRECTOARE PENTRU OCUPAREA FORȚEI DE MUNCĂ
   Strategie europeană pentru ocuparea integrală a forței de muncă și locuri de muncă mai bune pentru toți
   Statele membre își gestionează politicile pentru ocuparea forței de muncă în vederea punerii în aplicare a principalelor obiective și priorităților de acțiune și a progresului către obiectivele specificate mai jos. Se acordă o atenție specială asigurării unei bune administrări a politicilor de ocupare a forței de muncă.
   În mod suplimentar față de Liniile directoare pentru ocuparea forței de muncă și Recomandările pentru ocuparea forței de muncă asociate acestora, statele membre ar trebui să pună în aplicare pe deplin Orientările generale de politică economică și să se asigure că cele două instrumente funcționează în mod coerent.
   Reflectând agenda de la Lisabona, politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre promovează cele trei obiective generale și interdependente privind ocuparea integrală a forței de muncă, calitatea și productivitatea muncii și coeziunea și integrarea socială.
   Aceste obiective ar trebui urmărite în mod echilibrat, reflectând importanța lor egală în realizarea dezideratelor Uniunii. Ele ar trebui urmărite angrenând toți actorii relevanți. Sinergiile ar trebui exploatate pe deplin, valorificându-se interacțiunea pozitivă între cele trei obiective. Șansele egale și egalitatea de gen sunt vitale pentru progresul în direcția celor trei obiective.
   O asemenea abordare ar contribui, de asemenea, la reducerea șomajului și a inactivității.
   Ocuparea integrală a forței de muncă
   Statele membre urmăresc ocuparea integrală a forței de muncă prin punerea în aplicare a unei politici cuprinzătoare care să încorporeze măsuri privind atât cererea, cât și oferta, prin care să determine creșterea ratei de ocupare a forței de muncă către obiectivele stabilite la Lisabona și Stockholm.
   Politicile contribuie la atingerea unor rezultate medii pentru Uniunea Europeană:

               —

               o rată generală de ocupare a forței de muncă de 67 % în 2005 și 70 % în 2010;

               —

               o rată de ocupare a forței de muncă pentru femei de 57 % în 2005 și 60 % în 2010;

               —

               o rată de ocupare a forței de muncă pentru lucrătorii mai în vârstă (între 55 și 64 de ani) de 50 % în 2010.

         Obiectivele naționale ar trebui să fie în concordanță cu rezultatul așteptat la nivelul Uniunii Europene și ar trebui să țină seama de circumstanțele naționale specifice.
   Îmbunătățirea calității și a productivității la locul de muncă
   O calitate îmbunătățită a muncii este strâns legată de progresul către o economie competitivă și bazată pe cunoaștere și ar trebui realizată printr-un efort concertat al tuturor actorilor și mai ales prin dialog social. Calitatea este un concept multidimensional care se referă atât la caracteristicile ocupării forței de muncă, cât și în general la piața muncii. Cuprinde calitatea intrinsecă la locul de muncă, abilitățile, educația permanentă și dezvoltarea carierei, egalitatea de gen, sănătatea și siguranța muncii, flexibilitatea și securitatea, integrarea și accesul la piața muncii, organizarea muncii și echilibrul dintre viața profesională și cea privată, dialogul social și implicarea lucrătorului, diversitatea și nediscriminarea și performanța muncii în general.
   Creșterea ratelor de ocupare a forței de muncă trebuie să aibă loc în paralel cu creșterea productivității muncii în general. Calitatea la locul de muncă poate contribui la creșterea productivității muncii, iar sinergiile între acestea ar trebui exploatate pe deplin. Aceasta reprezintă o provocare specifică pentru dialogul social.
   Întărirea coeziunii și integrării sociale
   Ocuparea forței de muncă reprezintă un mijloc determinat de integrare socială. În sinergie cu metoda deschisă a coordonării în domeniul integrării sociale, politicile de ocupare a forței de muncă ar trebui să faciliteze participarea la ocuparea locurilor de muncă prin promovarea accesului la locuri de muncă de calitate pentru toate femeile și bărbații apți să lucreze, combaterea discriminării pe piața muncii și prevenirea excluderii persoanelor din domeniul muncii.
   Coeziunea economică și socială ar trebui promovată prin reducerea disparităților regionale în ceea ce privește ocuparea forței de muncă și șomajul, abordarea problemelor de ocupare a forței de muncă din zonele defavorizate din Uniunea Europeană și sprijinirea categorică a restructurării economice și sociale.
   LINII DIRECTOARE SPECIFICE
   Pentru realizarea celor trei obiective majore, statele membre pun în aplicare politici care să ia în considerație următoarele linii directoare specifice care constituie priorități de acțiune. Astfel, statele membre adoptă o abordare a fiecărei priorități care include egalitatea de gen.
   1.   MĂSURI ACTIVE ȘI PREVENTIVE PENTRU ȘOMERI ȘI PERSOANELE INACTIVE
   Statele membre vor dezvolta și pune în aplicare măsuri active și preventive pentru șomeri și persoanele inactive, destinate să prevină intrarea în șomaj pe termen lung și să promoveze integrarea durabilă pe piața muncii a șomerilor și persoanelor inactive. Statele membre:

               (a)

               se vor asigura că, încă de la începutul perioadei de șomaj, toți cei în căutare de locuri de muncă beneficiază de identificarea timpurie a nevoilor lor și de servicii, cum ar fi consilierea și îndrumarea, asistență în căutarea unui loc de muncă și planuri de acțiune personalizate;

               (b)

               pe baza identificării menționate mai sus, persoanelor în căutare de loc de muncă li se va asigura accesul la măsuri utile și eficiente pentru a-și îmbunătăți capacitățile și șansele de angajare și integrare, acordându-se o atenție specială persoanelor care întâmpină cele mai mari dificultăți pe piața muncii.
               Statele membre se vor asigura că:

                           —

                           fiecărui șomer i se oferă șansa unui nou început înainte de sfârșitul primelor șase luni de șomaj în cazul tinerilor și al primelor douăsprezece luni de șomaj în cazul adulților, sub forma calificării, recalificării, experienței profesionale, locului de muncă sau altă măsură pentru îmbunătățirea integrării profesionale, combinate, dacă este cazul, cu asistență continuă pentru căutarea unui loc de muncă;

                           —

                           până în 2010, 25 % din șomerii pe termen lung beneficiază de o măsură activă sub forma calificării, recalificării, experienței profesionale sau altă măsură pentru îmbunătățirea integrării profesionale, cu scopul de a se atinge media celor mai avansate trei state membre;

               (c)

               vor moderniza și întări instituțiile de pe piața muncii, în special serviciile de ocupare a forței de muncă;

               (d)

               vor asigura o evaluare regulată a utilității și eficienței programelor de pe piața muncii și le vor adaptai în consecință.

         2.   CREAREA DE LOCURI DE MUNCĂ ȘI ANTREPRENORIATUL
   Statele membre vor încuraja crearea de locuri de muncă mai multe și mai bune prin cultivarea antreprenoriatului, a inovației, a capacității de investiție și a unui mediu de afaceri favorabil pentru toate întreprinderile. O atenție specială va fi acordată exploatării potențialului de creare de locuri de muncă al noilor întreprinderi, al sectorului de servicii și al celui al cercetării și dezvoltării. Sprijinite de procesul de evaluare a politicii antreprenoriale și de punerea în aplicare a Cartei Europene pentru Întreprinderi Mici, inițiativele politice se vor concentra asupra:

               —

               simplificării și reducerii sarcinilor administrative și de reglementare pentru firmele nou intrate pe piață și IMM-uri și pentru angajarea de personal, facilitării accesului la capital pentru firmele noi, pentru IMM-urile noi și cele deja existente și pentru întreprinderile cu potențial mare de creștere și de creare de locuri de muncă (vezi de asemenea Orientările generale privind politicile economice (OGPE), linia directoare 11);

               —

               promovarea educației și instruirii în domeniul aptitudinilor de antreprenoriat și management și oferirea de sprijin, inclusiv prin pregătire, astfel încât antreprenoriatul să devină o opțiune de carieră accesibilă tuturor.

         3.   ABORDAREA SCHIMBĂRII ȘI PROMOVAREA CAPACITĂȚII DE ADAPTARE ȘI MOBILITĂȚII PE PIAȚA MUNCII
   Statele membre vor facilita capacitatea de adaptare la schimbare a lucrătorilor și firmelor, luând în considerare atât nevoia de flexibilitate, cât și pe cea de securitate și accentuând în această privință rolul esențial al partenerilor sociali.
   Statele membre vor revizui și, dacă este cazul, vor reforma elementele prea restrictive din legislația muncii care afectează dinamica pieței muncii și situația acelor grupuri care se confruntă cu un acces dificil la piața muncii, vor dezvolta dialogul social, vor încuraja responsabilitatea socială a sectorului de afaceri și vor lua alte măsuri adecvate pentru a promova:

               —

               diversitatea aranjamentelor contractuale și de muncă, inclusiv privind programul de lucru, care să favorizeze progresul în carieră, un mai bun echilibru între viața profesională și viața privată și între flexibilitate și securitate;

               —

               accesul lucrătorilor, în special al lucrătorilor necalificați la formare;

               —

               condiții mai bune de muncă, inclusiv privind sănătatea și siguranța; politicile vor urmări în special: o reducere substanțială a ratei accidentelor de muncă și a bolilor profesionale;

               —

               conceperea și răspândirea unor forme inovatoare și durabile de organizare a muncii care să sprijine productivitatea muncii și calitatea muncii;

               —

               anticiparea și gestionarea pozitivă a schimbării și restructurării economice.

         Statele membre vor aborda penuria de forță de muncă și blocajele din domeniul muncii printr-o serie de măsuri cum ar fi promovarea mobilității profesionale și îndepărtarea obstacolelor din calea mobilității geografice, în special prin punerea în aplicare a planului de acțiune pentru competențe și mobilitate, prin îmbunătățirea recunoașterii și transparenței calificărilor și competențelor, transferabilitatea drepturilor de asigurări sociale și pensie, prin oferirea de stimulente adecvate în sistemele de impozite și prestații și luând în considerare aspectele imigrației care privesc piața muncii.
   Ar trebui promovată transparența oportunităților de muncă și de pregătire la nivel național și european pentru a facilita armonizarea cererii cu oferta de forță de muncă. În special, până în 2005, cei care caută un loc de muncă pe teritoriul UE ar trebui să poată consulta lista tuturor ofertelor de locuri de muncă libere făcute publice prin intermediul serviciilor de ocupare a forței de muncă ale statelor membre.
   4.   PROMOVAREA DEZVOLTĂRII CAPITALULUI UMAN ȘI A FORMĂRII PERMANENTE
   Statele membre vor pune în aplicare strategii de educație permanentă, inclusiv prin îmbunătățirea calității și eficienței sistemelor de educație și formare în scopul de a conferi tuturor persoanelor aptitudinile cerute de o forță de muncă modernă, într-o societate bazată pe cunoaștere, de a le permite dezvoltarea carierei și de a reduce dezechilibrul calificărilor și blocajele de pe piața muncii.
   În conformitate cu prioritățile naționale, politicile vor urmări în special următoarele rezultate până în 2010:

               —

               cel puțin 85 % dintre persoanele în vârstă de 22 de ani din Uniunea Europeană să fi absolvit învățământul liceal,

               —

               rata de participare în Uniunea Europeană la educația permanentă să fie de cel puțin 12,5 % din populația adultă cu vârstă de muncă (grupul de vârstă cuprins între 25 și 64 de ani).

         Politicile vor urmări în special creșterea investițiilor în resursele umane. În acest context, este important faptul că există o creștere semnificativă în investițiile întreprinderilor în pregătirea adulților cu scopul de a promova productivitatea, competitivitatea și îmbătrânirea activă. Trebuie să fie facilitate investițiile eficiente în capitalul uman de către angajatori și persoane fizice.
   5.   CREȘTEREA OFERTEI DE FORȚĂ DE MUNCĂ ȘI PROMOVAREA ÎMBĂTRÂNIRII ACTIVE
   Statele membre vor promova o disponibilitate adecvată a forței de muncă și oportunități de muncă pentru a sprijini creșterea economică și ocuparea forței de muncă, luând în considerare mobilitatea forței de muncă, după cum indică linia directoare specifică nr. 3. În special statele membre:

               —

               vor spori participarea pe piața muncii prin folosirea potențialului tuturor grupurilor de populație printr-o abordare cuprinzătoare care să includă în special disponibilitatea și atractivitatea locurilor de muncă, rentabilitatea acestora, îmbunătățirea aptitudinilor și oferirea de măsuri de sprijin adecvate;

               —

               vor promova îmbătrânirea activă, în special prin încurajarea condițiilor de lucru care duc la păstrarea locului de muncă – cum ar fi accesul la pregătire continuă, recunoașterea importanței deosebite a sănătății și siguranței la locul de muncă, forme inovatoare și flexibile de organizare a muncii – și prin eliminarea stimulentelor pentru ieșirea timpurie de pe piața muncii, în special prin modificarea schemelor de pensionare înainte de termen și măsuri pentru ca rămânerea în activitate pe piața muncii să fie mai rentabilă, și încurajarea angajatorilor să angajeze lucrători mai în vârstă.
               În special, politicile vor urmări creșterea până în 2010 cu cinci ani, la nivelul Uniunii Europene, a vârstei medii efective de ieșire de pe piața muncii (estimată la 59,9 în 2001). În această privință, partenerii sociali trebuie să joace un rol important. Orice obiective naționale trebuie să fie în concordanță cu rezultatul preconizat la nivelul Uniunii Europene și trebuie să ia în considerație circumstanțele naționale particulare;

               —

               și, dacă este cazul, vor lua pe deplin în considerație oferta suplimentară de forță de muncă rezultată în urma imigrării.

         6.   EGALITATEA ÎNTRE SEXE
   Statele membre vor încuraja, printr-o abordare integrată, care să combine egalitatea de gen și acțiunile politice specifice, participarea femeilor pe piața muncii și vor obține o reducere substanțială a discrepanțelor privind ratele de șomaj și de ocupare a forței de muncă între genuri și a diferențelor de salarizare până în 2010. Rolul partenerilor sociali în această privință este crucial. În special, politicile vor urmări, până în 2010, reducerea substanțială a diferenței de salarizare între femei și bărbați în fiecare stat membru, cu scopul de a elimina această diferență, printr-un demers integrat care să abordeze factorii care determină diferențele de salarizare între femei și bărbați în fiecare stat membru, inclusiv segregarea sectorială și profesională, educația și formarea, clasificarea locurilor de muncă și sistemele de remunerare, urmărind creșterea gradului de conștientizare și transparență.
   O atenție deosebită va fi acordată armonizării dintre viața profesională și viața privată, în special prin furnizarea de servicii de îngrijire pentru copii și alte persoane aflate în întreținere, încurajarea împărțirii responsabilităților familiale și profesionale și facilitarea întoarcerii la lucru după o perioadă de absență. Statele membre ar trebui să elimine constrângerile la adresa participării forței de muncă feminine și să se străduiască, luând în considerare cererea de facilități pentru îngrijirea copilului și, în concordanță cu modelele naționale de furnizare a serviciilor de îngrijire a copilului, ca până în 2010 să ofere servicii de îngrijire a copilului pentru cel puțin 90 % dintre copiii între 3 ani și vârsta obligatorie de școlarizare și pentru cel puțin 33 % dintre copiii sub 3 ani.
   7.   PROMOVAREA INTEGRĂRII ȘI COMBATEREA DISCRIMINĂRII ÎMPOTRIVA PERSOANELOR DEZAVANTAJATE PE PIAȚA MUNCII
   Statele membre vor favoriza integrarea persoanelor care întâmpină dificultăți deosebite pe piața muncii, cum ar fi persoanele care renunță timpuriu la școală, lucrătorii necalificați, persoanele cu handicap, imigranții și minoritățile etnice, prin îmbunătățirea șanselor lor de ocupare a locurilor de muncă, creșterea ofertelor de locuri de muncă și prevenirea tuturor formelor de discriminare împotriva acestora.
   În special, politicile vor urmări să atingă până în 2010:

               —

               o rată de nu mai mult de 10 % la nivelul UE a persoanelor care renunță timpuriu la școală;

               —

               o reducere semnificativă în fiecare stat membru a diferențelor de șomaj pentru persoanele dezavantajate, în conformitate cu obiectivele și definițiile naționale;

               —

               o reducere semnificativă în fiecare stat membru a diferențelor ratelor șomajului între cetățenii Uniunii Europene și persoanele care nu sunt resortisanți ai Uniunii, în conformitate cu definițiile naționale.

         8.   RENTABILIZAREA MUNCII PRIN STIMULENTE PENTRU CREȘTEREA ATRACTIVITĂȚII MUNCII
   Statele membre vor reforma stimulentele financiare pentru a face munca atractivă și a încuraja bărbații și femeile să caute, să ocupe și să păstreze locurile de muncă. În acest context, statele membre ar trebui să dezvolte politici adecvate pentru a reduce numărul de lucrători săraci. Ele vor revizui și, dacă este cazul, reforma sistemele de impozitare și prestații și interacțiunea acestora pentru a elimina șomajul, capcanele sărăciei și inactivității și pentru a încuraja participarea femeilor, a lucrătorilor necalificați sau mai în vârstă, a persoanelor cu handicap și a persoanelor extrem de marginalizate.
   În timp ce păstrează un nivel adecvat de protecție socială, statele membre vor revizui în special ratele de înlocuire și durata prestațiilor; vor asigura gestionarea eficientă a prestațiilor, în special în ceea ce privește legătura cu căutarea efectivă a unui loc de muncă, inclusiv accesul la măsuri de activare pentru creșterea șanselor de ocupare a unui loc de muncă, luând în considerare situațiile individuale; vor avea în vedere acordarea de prestații suplimentare lucrătorilor, dacă este cazul, și vor acționa pentru a elimina capcanele inactivității.
   În special, politicile vor urmări realizarea unei reduceri semnificative, până în 2010, a nivelului înalt al impozitelor marginale efective și, dacă este cazul, a nivelului de impozitare a lucrătorilor cu venituri mici, reflectând circumstanțele naționale.
   9.   TRANSFORMAREA MUNCII NEDECLARATE ÎN MUNCĂ ÎN CONDIȚII LICITE
   Statele membre ar trebui să dezvolte și să pună în aplicare acțiuni și măsuri generale de eliminare a activității nedeclarate, care să combine simplificarea mediului de afaceri, eliminarea constrângerilor și furnizarea de stimulente adecvate în sistemul de impozite și prestații, o mai bună aplicare a legii și aplicarea de sancțiuni. Ele ar trebui să facă eforturile necesare la nivel național și al UE pentru a cuantifica dimensiunea problemei și progresul obținut la nivel național.
   10.   ABORDAREA DECALAJELOR REGIONALE DE OCUPARE A FORȚEI DE MUNCĂ
   Statele membre ar trebui să pună în aplicare o abordare generală pentru reducerea decalajelor regionale în ceea ce privește ocuparea forței de muncă și șomajul. Potențialul de creare de locuri de muncă la nivel local, inclusiv în economia socială, ar trebui sprijinit și ar trebui încurajate parteneriatele între toți actorii în cauză. Statele membre:

               —

               vor promova condiții favorabile pentru activitatea din sectorul privat și investiții în regiunile defavorizate;

               —

               se vor asigura că sprijinul public în regiunile defavorizate se concentrează asupra investițiilor în capitalul uman și de cunoaștere, precum și în infrastructuri adecvate (vezi și Orientările generale de politică economică 18 și 19).

         Potențialul Fondurilor structurale și de coeziune și al Băncii Europene de Investiții ar trebui valorificat pe deplin.
   BUNA GUVERNARE ȘI PARTENERIATUL ÎN PUNEREA ÎN APLICARE A LINIILOR DIRECTOARE PENTRU OCUPAREA FORȚEI DE MUNCĂ
   Statele membre vor asigura punerea efectivă în aplicare a liniilor directoare pentru ocuparea forței de muncă, inclusiv la nivel regional și local.
   Implicarea parlamentară, a partenerilor sociali și a altor factori relevanți
   Buna guvernare și parteneriatul sunt aspecte importante pentru punerea în aplicare a strategiei europene de ocupare a forței de muncă, cu respectarea deplină a tradițiilor și practicilor naționale. Parlamentul European va juca un rol important în această privință. Responsabilitatea pentru punerea în aplicare a strategiei europene de ocupare a forței de muncă aparține statelor membre. În conformitate cu tradițiile naționale, organismele parlamentare relevante precum și actorii relevanți în domeniul ocupării forței de muncă la nivel național, regional și local pot aduce contribuții importante.
   La nivel național, în totală conformitate cu tradițiile și practicile naționale, partenerii sociali la nivel național ar trebui invitați să asigure punerea eficientă în aplicare a Liniilor directoare pentru ocuparea forței de muncă și să raporteze asupra celor mai semnificative contribuții în toate domeniile din responsabilitatea lor, în special privind gestionarea schimbării și adaptabilitatea, sinergia între flexibilitate și securitate, dezvoltarea capitalului uman, egalitatea de gen, rentabilizarea muncii și îmbătrânirea activă, precum și siguranța și sănătatea la locul de muncă.
   Partenerii sociali europeni la nivel interprofesional și sectorial sunt invitați să contribuie la punerea în aplicare a Liniilor directoare pentru ocuparea forței de muncă și să sprijine eforturile făcute de partenerii sociali naționali la toate nivelurile, cum ar fi nivelul interprofesional, sectorial și local. După cum au anunțat în programul comun de lucru, partenerii sociali europeni la nivel interprofesional vor raporta anual asupra contribuției lor la punerea în aplicare a Liniilor directoare pentru ocuparea forței de muncă. Partenerii sociali europeni la nivel sectorial sunt invitați să raporteze asupra propriilor lor acțiuni.
   Mai mult decât atât, serviciile operaționale ar trebui să realizeze politicile de ocupare a forței de muncă într-un mod util și eficient.
   Alocarea adecvată a resurselor financiare
   Statele membre vor asigura transparența și respectarea criteriului cost/eficiență în alocarea resurselor financiare pentru punerea în aplicare a Liniilor directoare pentru ocuparea forței de muncă, în deplină concordanță cu necesitatea menținerii unor finanțe publice solide conform cu Orientările generale de politică economică.
   Ele vor valorifica pe deplin contribuția potențială a fondurilor structurale comunitare, în special Fondul social european, pentru a sprijini realizarea politicilor și pentru a întări capacitatea instituțională în domeniul ocupării forței de muncă.