title: Decizia Curții de Justiție a Uniunii Europene din 11 octombrie 2016 privind accesul publicului la documentele deținute de Curtea de Justiție a Uniunii Europene în exercitarea funcțiilor sale administrative

text:
               30.11.2016

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 445/3

         DECIZIA CURȚII DE JUSTIȚIE A UNIUNII EUROPENE
   din 11 octombrie 2016
   privind accesul publicului la documentele deținute de Curtea de Justiție a Uniunii Europene în exercitarea funcțiilor sale administrative
   (2016/C 445/03)
   CURTEA DE JUSTIȚIE A UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere articolul 15 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere avizul Comitetului administrativ din 26 septembrie 2012,
   întrucât este necesar să se prevadă norme referitoare la accesul publicului la documentele deținute de Curtea de Justiție a Uniunii Europene în exercitarea funcțiilor sale administrative,
   ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Domeniul de aplicare
   (1)   Prezenta decizie se aplică tuturor documentelor deținute de Curtea de Justiție a Uniunii Europene, adică întocmite sau primite de aceasta și aflate în posesia acesteia, în cadrul exercitării funcțiilor sale administrative.
   (2)   Prezenta decizie nu aduce atingere dreptului de acces al publicului la documentele Curții de Justiție a Uniunii Europene, care decurge, eventual, din instrumentele de drept internațional sau din actele de punere în aplicare a acestora.
   Articolul 2
   Beneficiarii
   (1)   Orice cetățean al Uniunii Europene și orice persoană fizică sau juridică având reședința sau sediul statutar într-un stat membru are drept de acces la documentele Curții de Justiție a Uniunii Europene avute în vedere la articolul 1 alineatul (1), în condițiile prevăzute de prezenta decizie.
   (2)   Curtea de Justiție a Uniunii Europene poate, în aceleași condiții, să permită accesul la documentele respective oricărei persoane fizice sau juridice care nu are reședința sau sediul statutar într-un stat membru.
   Articolul 3
   Excepțiile
   (1)   Curtea de Justiție a Uniunii Europene respinge cererile de acces la un document în cazul în care divulgarea conținutului acestuia ar putea aduce atingere protecției:

               (a)

               interesului public, în ceea ce privește:

                           —

                           siguranța publică;

                           —

                           apărarea și chestiunile militare;

                           —

                           relațiile internaționale;

                           —

                           politica financiară, monetară sau economică a Uniunii sau a unui stat membru;

               (b)

               vieții private și integrității individului, în special în conformitate cu legislația Uniunii privind protecția datelor cu caracter personal.

         (2)   Curtea de Justiție a Uniunii Europene respinge cererile de acces la un document în cazul în care divulgarea conținutului acestuia ar putea aduce atingere protecției:

               —

               intereselor comerciale ale unei anumite persoane fizice sau juridice, inclusiv în ceea ce privește proprietatea intelectuală;

               —

               procedurilor judiciare și consultanței juridice;

               —

               obiectivelor activităților de inspecție, de anchetă și de audit.

         (3)   Accesul la un document întocmit de Curtea de Justiție a Uniunii Europene pentru uzul său intern sau primit de aceasta și referitor la o chestiune pentru care nu a luat încă nicio decizie este refuzat în cazul în care divulgarea conținutului acestuia ar aduce gravă atingere procesului decizional al Curții de Justiție a Uniunii Europene.
   Accesul la un document conținând avize destinate uzului intern în cadrul deliberărilor și al consultărilor preliminare desfășurate în cadrul Curții de Justiție a Uniunii Europene sau în afara acesteia, atunci când aceasta din urmă a participat la ele, este refuzat chiar și după luarea deciziei, în cazul în care divulgarea conținutului documentului ar aduce gravă atingere procesului decizional al Curții de Justiție a Uniunii Europene.
   (4)   Excepțiile prevăzute la alineatele (2) și (3) nu se aplică în cazul în care un interes public superior justifică divulgarea conținutului documentului în cauză.
   (5)   În cazul în care doar o parte a documentului cerut se încadrează în una sau în mai multe dintre excepțiile menționate la alineatele (1), (2) și (3), celelalte părți ale documentului se divulgă.
   (6)   Excepțiile prevăzute la alineatele (1), (2) și (3) se aplică doar în perioada în care protecția se justifică prin conținutul documentului. Excepțiile se pot pune în aplicare într-un termen de cel mult 30 de ani. În cazul documentelor care se încadrează la excepțiile privind viața privată sau interesele comerciale, excepțiile pot continua să se aplice, dacă este necesar, și după expirarea acestei perioade.
   (7)   Prezentul articol nu aduce atingere dispozițiilor articolului 9.
   Articolul 4
   Formularea cererii inițiale
   (1)   Cererea de acces la un document al Curții de Justiție a Uniunii Europene trebuie să fie redactată în una dintre limbile oficiale ale Uniunii, pe un formular care este disponibil pe pagina de internet a Curții de Justiție a Uniunii Europene. Aceasta trebuie să fie trimisă de preferință pe cale electronică, în conformitate cu indicațiile care figurează pe pagina de internet menționată mai sus, ori, în mod excepțional, prin poștă sau prin fax.
   (2)   Cererea trebuie să fie formulată într-un mod suficient de precis și să conțină în special elementele care permit identificarea documentului sau a documentelor solicitate, precum și numele și adresa solicitantului.
   (3)   În cazul în care o cerere nu este suficient de precisă, Curtea de Justiție a Uniunii Europene invită solicitantul să o clarifice și îl asistă în acest scop.
   (4)   În cazul unei cereri privind un document foarte lung sau un număr foarte mare de documente, Curtea de Justiție a Uniunii Europene poate discuta informal cu solicitantul în scopul ajungerii la o soluție echitabilă.
   (5)   Solicitantul nu este obligat să își motiveze cererea.
   Articolul 5
   Soluționarea cererii inițiale
   (1)   Solicitantului i se trimite o confirmare de primire în scris (prin poșta electronică, prin poștă sau prin fax) imediat după înregistrarea formularului care conține cererea.
   (2)   În termen de cel mult o lună de la înregistrarea respectivă, Curtea de Justiție a Uniunii Europene permite accesul la documentul solicitat prin furnizarea acestuia solicitantului.
   (3)   În cazul în care Curtea de Justiție a Uniunii Europene nu este în măsură să permită accesul la documentul solicitat, aceasta comunică solicitantului, în termenul prevăzut la alineatul (2) și în scris, motivele respingerii în tot sau în parte a cererii și îl informează cu privire la dreptul acestuia de a prezenta o cerere de confirmare în termen de o lună de la primirea răspunsului.
   (4)   În mod excepțional, de exemplu, în cazul în care cererea se referă la un document foarte lung sau la un număr mare de documente, termenul prevăzut la alineatul (2) poate fi prelungit cu o lună, cu condiția informării prealabile a solicitantului și a motivării amănunțite.
   (5)   În situația prevăzută la articolul 4 alineatul (3), termenul de răspuns nu începe să curgă decât de la momentul la care Curtea de Justiție a Uniunii Europene dispune de informațiile suplimentare din partea solicitantului care precizează suficient cererea.
   (6)   Pentru calcularea termenelor, se aplică prin analogie Regulamentul (CEE, Euratom) nr. 1182/71 privind stabilirea regulilor care se aplică termenelor, datelor și expirării termenelor (JO L 124, 8.6.1971, p. 1, Ediție specială, 01/vol. 1, p. 16).
   Articolul 6
   Formularea cererii de confirmare
   (1)   Solicitantul poate formula o cerere de confirmare în cazul unui răspuns în tot sau în parte negativ la cererea sa inițială.
   (2)   Lipsa unui răspuns din partea Curții de Justiție a Uniunii Europene la cererea inițială în termenul stabilit dă dreptul solicitantului să formuleze o cerere de confirmare.
   (3)   Cererea de confirmare trebuie să fie adresată Curții de Justiție a Uniunii Europene în termen de o lună fie de la primirea răspunsului de respingere în tot sau în parte a cererii de acces la documentul solicitat, fie, în lipsa unui răspuns la cererea inițială, de la expirarea termenului de răspuns.
   (4)   Cererea de confirmare trebuie să fie formulată potrivit cerințelor de formă prevăzute la articolul 4.
   Articolul 7
   Soluționarea cererii de confirmare
   (1)   Cererea de confirmare se soluționează potrivit modalităților prevăzute la articolul 5, cu excepția informării privind dreptul de a prezenta o cerere de confirmare.
   (2)   În cazul în care Curtea de Justiție a Uniunii Europene respinge, în tot sau în parte, o cerere de confirmare, aceasta informează solicitantul cu privire la procedurile de care dispune pentru a contesta respingerea respectivă, și anume, introducerea unei acțiuni în justiție sau formularea unei plângeri adresate Ombudsmanului European, în conformitate cu condițiile prevăzute la articolele 263 și, respectiv, 228 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.
   (3)   Lipsa unui răspuns la o cerere de confirmare în termenul stabilit se consideră răspuns negativ și dă dreptul solicitantului să recurgă la procedurile prevăzute la alineatul (2).
   Articolul 8
   Autoritățile abilitate
   (1)   Autoritatea abilitată să decidă cu privire la răspunsul care trebuie dat unei cereri inițiale de acces la un document este directorul de comunicare.
   (2)   În cazul în care documentul solicitat este deținut de grefa Curții de Justiție sau de grefa Tribunalului, autoritățile abilitate sunt grefierul adjunct al Curții de Justiție și, respectiv, grefierul adjunct al Tribunalului.
   Grefierul adjunct al Curții de Justiție și cel al Tribunalului pot delega unui administrator din cadrul grefei lor atribuțiile de autoritate abilitată cu privire la cererea inițială.
   (3)   Autoritatea abilitată să decidă cu privire la răspunsul care trebuie dat unei cereri de confirmare este grefierul Curții de Justiție sau, în cazul în care cererea de confirmare privește un document deținut de grefa Tribunalului, grefierul Tribunalului.
   (4)   În cazul în care un stat membru, sesizat cu o cerere privind accesul la un document pe care îl deține și care emană de la Curtea de Justiție a Uniunii Europene în cadrul exercitării funcțiilor sale administrative, se adresează acesteia din urmă în scop de consultare, răspunsul la această cerere de consultare este dat de autoritatea care ar fi abilitată în temeiul alineatului (3) să răspundă la o cerere de confirmare a accesului referitoare la același document și prezentată direct Curții de Justiție a Uniunii Europene.
   (5)   Prin derogare de la alineatul (1), grefierul Curții de Justiție poate desemna o altă autoritate abilitată să decidă cu privire la răspunsul care trebuie dat unei cereri inițiale de acces la un document.
   Articolul 9
   Documentele terților
   (1)   Curtea de Justiție a Uniunii Europene nu permite accesul la un document al unui terț aflat în posesia sa decât după ce a obținut acordul terțului în cauză.
   (2)   În sensul prezentului articol, prin „terț” se înțelege orice persoană fizică sau juridică ori entitate exterioară Curții de Justiție a Uniunii Europene, inclusiv statele membre, celelalte instituții, organe, oficii și agenții ale Uniunii Europene, precum și țările terțe.
   (3)   În cazul în care Curtea de Justiție a Uniunii Europene este sesizată cu o cerere privind accesul la un document al unui terț, autoritatea abilitată consultă terțul în cauză pentru a verifica dacă acesta se opune divulgării documentului respectiv, în afara cazului în care decide din oficiu să respingă această divulgare în temeiul uneia dintre excepțiile prevăzute la articolul 3.
   Articolul 10
   Modalitățile de acces
   (1)   Documentele se furnizează într-o versiune și o formă care există deja. Curtea de Justiție a Uniunii Europene nu este ținută, în temeiul prezentei decizii, să creeze un document nou sau să strângă informații la cererea solicitantului.
   Copia furnizată poate fi pe suport de hârtie sau în format electronic. În această privință, se ține seama în întregime de preferința solicitantului.
   În cazul unor documente cu volum mare sau dificil de manipulat, solicitantul poate fi invitat să le consulte la fața locului.
   (2)   În cazul în care conținutul unui document a fost deja divulgat de Curtea de Justiție a Uniunii Europene sau de o altă instituție și este ușor accesibil, Curtea de Justiție a Uniunii Europene se poate limita să informeze solicitantul cu privire la modalitățile de obținere a acestuia.
   Articolul 11
   Costurile privind accesul
   (1)   Solicitantului i se poate cere plata unei redevențe pentru realizarea copiilor documentelor solicitate și pentru trimiterea acestora.
   (2)   Gratuitatea reprezintă regula în cazul consultării la fața locului sau în cazul în care numărul copiilor nu depășește 20 de pagini A4.
   (3)   Redevența pentru realizarea și trimiterea copiilor se calculează pe baza unui tarif stabilit prin decizia grefierului Curții de Justiție. Aceasta nu poate depăși costurile reale ale operațiunii.
   (4)   Documentele publicate rămân supuse propriului sistem de prețuri.
   Articolul 12
   Reproducerea documentelor
   (1)   Prezenta decizie nu aduce atingere reglementărilor în vigoare în domeniul dreptului de autor, care pot limita dreptul terților de a reproduce sau de a utiliza documentele divulgate.
   (2)   Documentele protejate de dreptul de autor al cărui titular este Curtea de Justiție a Uniunii Europene și care sunt divulgate în temeiul prezentei decizii nu pot fi reproduse sau utilizate în scopuri comerciale fără autorizarea prealabilă în scris a Curții de Justiție a Uniunii Europene.
   Articolul 13
   Măsurile de aplicare
   Grefierul Curții de Justiție adoptă măsurile necesare pentru aplicarea prezentei decizii. Aceste măsuri se publică pe pagina de internet a Curții de Justiție a Uniunii Europene.
   Articolul 14
   Intrarea în vigoare
   Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
   Prezenta decizie înlocuiește și abrogă Decizia Curții de Justiție a Uniunii Europene din 11 decembrie 2012 privind accesul publicului la documentele deținute de Curtea de Justiție a Uniunii Europene în exercitarea funcțiilor sale administrative (JO C 38, 9.2.2013, p. 2).

      Adoptată la Luxemburg, 11 octombrie 2016.

            Grefier

         Alfredo CALOT ESCOBAR

            Președinte

         Koen LENAERTS


title: Decizia (UE) 2017/876 a Consiliului din 18 mai 2017 privind aderarea Uniunii Europene la Comitetul consultativ internațional al bumbacului (CCIB)

text:
               23.5.2017

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 134/23

         DECIZIA (UE) 2017/876 A CONSILIULUI
   din 18 mai 2017
   privind aderarea Uniunii Europene la Comitetul consultativ internațional al bumbacului (CCIB)
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 207 alineatele (3) și (4), coroborat cu articolul 218 alineatul (6),
   având în vedere propunerea Comisiei Europene,
   având în vedere aprobarea Parlamentului European (1),
   întrucât:

               (1)

               Uniunea este membră a numeroase organisme internaționale pentru produse de bază, dar nu este membră a Comitetului consultativ internațional al bumbacului (CCIB).

               (2)

               La 27 aprilie 2004, 27 mai 2008 și 10 mai 2010, Consiliul, în concluziile sale privind Planul de acțiune al UE privind lanțurile de produse agricole de bază, dependența și sărăcia, Parteneriatul UE-Africa în sprijinul dezvoltării sectorului bumbacului și, respectiv, consolidarea acțiunii Uniunii în domeniul produselor de bază, invita Comisia să analizeze posibilitatea aderării Uniunii la CCIB.

               (3)

               La 16 septembrie 2013, Consiliul a autorizat Comisia să negocieze, în numele Uniunii, aderarea Uniunii la CCIB în conformitate cu articolul II secțiunile 1 și 2 din Regulamentul de procedură al CCIB, precizând că aderarea la CCIB este în interesul Uniunii, datorită importanței pe care o are bumbacul pentru sectoarele agricol, industrial și comercial ale Uniunii. Uniunea este producător de bumbac și a devenit, dintr-un importator net de bumbac, începând cu 2009, un exportator net de bumbac. De asemenea, industria textilă și a îmbrăcămintei din Uniune este un utilizator important de țesături din bumbac. Bumbacul este, de asemenea, un domeniu important al cooperării europene pentru dezvoltare, Uniunea fiind în continuare unul dintre principalii donatori către sectorul bumbacului din Africa.

               (4)

               Uniunea va plăti o contribuție în conformitate cu articolul II secțiunea 2a punctul 2 litera (c) din Regulamentul de procedură al CCIB. Uniunea nu poate fi considerată răspunzătoare în ceea ce privește arieratele financiare actuale sau viitoare ale vreunui membru al CCIB.

               (5)

               Este necesar ca Protocolul 4 privind bumbacul (2), anexat la Actul de aderare din 1979, să fie luat în considerare și după aderarea Uniunii la CCIB.

               (6)

               Prin urmare, Uniunea ar trebui să adere la CCIB,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Se aprobă, în numele Uniunii, aderarea Uniunii Europene la Comitetul consultativ internațional al bumbacului.
   Regulamentul de procedură al CCIB se atașează la prezenta decizie.
   Articolul 2
   Președintele Consiliului desemnează persoana (persoanele) împuternicită (împuternicite) să transmită, în numele Uniunii, comunicarea menționată în articolul II secțiunea 2a din Regulamentul CCIB.
   Articolul 3
   Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Adoptată la Bruxelles, 18 mai 2017.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         C. ABELA

      (1)  Aprobarea din 16 mai 2017 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial).

      (2)  JO L 291, 19.11.1979, p. 174.

         Cuprins

                  ARTICOLUL I –

               MANDAT
               26

                  ARTICOLUL II –

               STATUTUL DE MEMBRU
               26

                  ARTICOLUL III –

               COMITETUL CONSULTATIV
               28

                  ARTICOLUL IV –

               COMITETUL PERMANENT
               28

                  ARTICOLUL V –

               MEMBRII COMITETULUI PERMANENT
               30

                  ARTICOLUL VI –

               SUBCOMITETELE COMITETULUI PERMANENT
               31

                  ARTICOLUL VII –

               SECRETARIATUL
               32

                  ARTICOLUL VIll –

               PROCEDURI FISCALE
               33

                  ARTICOLUL IX –

               FURNIZAREA DE INFORMAȚII
               34

                  ARTICOLUL X –

               REGIMUL LINGVISTIC
               35

                  ARTICOLUL XI –

               VOTUL
               36

                  ARTICOLUL XII –

               COOPERAREA CU ALTE ORGANIZAȚII
               36

                  ARTICOLUL XIII –

               AMENDAMENTE
               36

                  ARTICOLUL XIV –

               SUBSTITUIREA
               36

                  Sediul Secretariatului

                  1629 K Street NW Suite 702

                  Washington DC 20006 SUA

                  Nr. telefon: (202) 463-6660

                  Fax: (202) 463-6950

                  E-mail: secretariat@icac.org

      REGULAMENTUL
      COMITETULUI CONSULTATIV INTERNAȚIONAL AL BUMBACULUI
      Adoptat în cadrul celei de a 31-a reuniuni plenare din 16 iunie 1972
      (cu modificările ulterioare până în 11 decembrie 2015 în cadrul celei de a 74-a reuniuni plenare)

         ARTICOLUL I – MANDAT

      Funcțiile Comitetului consultativ internațional al bumbacului (denumit în continuare CCIB) sunt:

                  a.

                  să observe și să urmărească îndeaproape evoluțiile care influențează situația la nivel mondial din domeniul bumbacului;

                  b.

                  să colecteze, să disemineze și să păstreze statistici complete, autentice și oportune și alte informații referitoare la producție, comerț, consum, stocuri și prețuri ale bumbacului la nivel mondial, precum și ale altor fibre textile sau ale textilelor, în măsura în care acestea influențează economia bumbacului și nu dublează sarcinile pe care membrii le-au atribuit altor organisme internaționale;

                  c.

                  să propună membrilor CCIB, dacă și atunci când este cazul, orice măsuri pe care CCIB le consideră adecvate și posibile pentru intensificarea colaborării internaționale destinate dezvoltării și menținerii unei economii a bumbacului sănătoase la nivel mondial;

                  d.

                  să reprezinte forumul de discuții la nivel internațional privind chestiuni legate de prețurile bumbacului, însă fără a aduce atingere discuțiilor purtate în prezent la alte niveluri, de exemplu în cadrul UNCTAD. Aceste discuții ar trebui să aibă loc periodic atât în cadrul Comitetului permanent, cât și în cadrul reuniunilor plenare anuale.

         ARTICOLUL II – STATUTUL DE MEMBRU

         Secțiunea 1 – Eligibilitatea pentru statutul de membru

                  a.

                  Statutul de membru al CCIB este deschis tuturor membrilor Organizației Națiunilor Unite sau ai Organizației Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură care se declară interesați de domeniul bumbacului.

                  b.

                  Orice alt guvern care se declară interesat de domeniul bumbacului poate solicita statutul de membru.

         Secțiunea 2 – Accesul la statutul de membru: angajamentele asumate de membrii aderenți

      Aderarea la CCIB are loc în conformitate cu procedurile următoare:

                  a.

                  Un solicitant al statutului de membru transmite directorului executiv o comunicare prin care afirmă că:

                              1.

                              este interesat de domeniul bumbacului;

                              2.

                              este pregătit să îndeplinească obligațiile care îi revin în calitate de membru în ceea ce privește:

                                          (a)

                                          acceptarea regulamentului CCIB în vigoare în momentul respectiv;

                                          (b)

                                          prezentarea de informații privind situația sectorului bumbacului și chestiuni aferente, în conformitate cu cerințele prescrise ale CCIB și eventuale programe de lucru care pot fi aprobate periodic; și

                                          (c)

                                          plata contribuțiilor sale.

                  b.

                  Comitetul permanent sau Comitetul consultativ, după caz, analizează comunicarea solicitantului statutului de membru.

                  c.

                  În mod normal, aderarea unui solicitant care îndeplinește condițiile pentru a deveni membru în conformitate cu dispozițiile de la secțiunea 1 litera (a) a prezentului articol este confirmată la următoarea reuniune a Comitetului permanent. Cu toate acestea, în cazul în care chestiunea aderării este discutată în cadrul unei reuniuni plenare, Comitetul consultativ confirmă aderarea.

                  d.

                  În conformitate cu dispozițiile de la secțiunea 1 litera (b) a prezentului articol, cererea de aderare este analizată de Comitetul consultativ.

                  e.

                  Ori de câte ori confirmă sau aprobă aderarea la CCIB a unui solicitant al statutului de membru, Comitetul permanent sau Comitetul consultativ confirmă, în același timp, valoarea contribuției financiare estimate pentru membrul respectiv în anul aderării sale, în conformitate cu dispozițiile de la secțiunea 4 litera (c) a prezentului articol.

                  f.

                  Directorul executiv transmite o notificare scrisă solicitantului statutului de membru în cauză cu privire la măsurile luate.

         Secțiunea 3 – Retragerea din cadrul comitetului

      Retragerea unui membru din cadrul CCIB are loc în conformitate cu procedura următoare:

                  a.

                  Orice membru care dorește să se retragă adresează directorului executiv o comunicare în acest sens, precizând data la care dorește să aibă loc retragerea, dată care va avea loc după cel puțin 30 de zile de la primirea notificării de către directorul executiv.

                  b.

                  Directorul executiv informează Comitetul consultativ sau Comitetul permanent, după caz, cu privire la orice retragere și, în vederea confirmării retragerii, îl notifică pe membrul interesat cu privire la situația sa financiară în raport cu CCIB.

         Secțiunea 4 – Obligațiile financiare ale membrilor

                  a.

                  Evaluarea contribuției fiecărui membru reprezintă suma, exprimată în USD, rotunjită la sută, dintre:

                              1.

                              O contribuție de bază: 40 % din contribuțiile totale se împart în mod egal între membri; și

                              2.

                              O contribuție pro rata: totalul contribuțiilor pro rata este egal cu necesitățile bugetare din care se deduce suma contribuțiilor egale. Contribuția pro rata este evaluată pe baza mediei schimburilor comerciale cu bumbac brut (exporturi plus importuri) din cei patru ani de recoltă a bumbacului (august-iulie) anteriori exercițiului financiar al CCIB pentru care se plătesc contribuțiile.

                  b.

                  Evaluările devin exigibile la 1 iulie în fiecare an și se plătesc în următoarele trei luni ale exercițiului financiar al CCIB. Fiecare plată primită din partea unui membru se face în contul datoriei celei mai vechi a membrului respectiv către CCIB.

                  c.

                  Contribuția inițială a unui membru al CCIB se calculează în conformitate cu dispozițiile de la secțiunea 4 litera (a) a prezentului articol. Această contribuție inițială se calculează pro rata în funcție de numărul de trimestre întregi rămase din exercițiul financiar al CCIB. Contribuția pro rata se stabilește pe baza mediei schimburilor comerciale care a fost utilizată în calculul contribuțiilor pro rata evaluate ultima dată pentru membrii existenți.

                  d.

                  Contribuția inițială a unui membru devine exigibilă la data la care are loc aderarea efectivă și se plătește în următoarele trei luni.

                  e.

                  În cazul retragerii sau suspendării unui membru, nu se efectuează nicio remitere sau rambursare a niciunei părți din contribuția acestuia pentru exercițiul financiar al CCIB în timpul căruia are loc retragerea. Orice contribuție pentru anul respectiv neplătită devine exigibilă la data la care directorul executiv primește comunicarea menționată în secțiunea 3 litera (a) a prezentului articol.

                  f.

                  În cazul în care contribuția unui membru nu a mai fost plătită de douăsprezece luni, cu excepția unei sume minime, care nu depășește 15 % din contribuția pentru anul respectiv, directorul executiv îl informează pe membrul respectiv că, dacă nu se efectuează plata în termen de șase luni de la data notificării, furnizarea de documente și alte servicii va fi întreruptă. În cazul în care plata nu se efectuează nici după alte șase luni, statutul de membru se suspendă.

                  g.

                  Unui membru care s-a retras din comitet în conformitate cu dispozițiile de la secțiunea 3 a prezentului articol sau al cărui statut de membru a fost suspendat în conformitate cu dispozițiile de la secțiunea 4 litera (f), nu i se reacordă statutul de membru până când nu plătește cel puțin o cincime din totalul datoriilor sale către CCIB. Acesta își menține statutul de membru numai dacă nu acumulează noi restanțe pe măsură ce datoria sa față de comitet este plătită în întregime și numai dacă va continua să își plătească datoria față de comitet în rate egale cu cel puțin o pătrime din suma restantă pe an.

         ARTICOLUL III – COMITETUL CONSULTATIV

         Secțiunea 1 – Definiție

      În sensul prezentului Regulament, „Comitet consultativ” înseamnă CCIB reunit în sesiune plenară.

         Secțiunea 2 – Frecvența și locul de desfășurare a reuniunilor

      Reuniunile Comitetului consultativ sunt organizate la invitația membrilor. În mod normal, sunt organizate reuniuni periodice cel puțin o dată pe an calendaristic. Comitetul permanent poate convoca reuniuni suplimentare. Nu pot fi acceptate invitații de organizare a reuniunilor plenare din partea unor membri care înregistrează întârzieri mai mari de un an la plata contribuțiilor către CCIB.
      Reuniunile Comitetului consultativ alternează cât mai mult posibil între țările membre exportatoare și cele importatoare de bumbac. Având în vedere că sediul organizației se află în Statele Unite ale Americii, reuniunile ar trebui organizate acolo mai frecvent decât în alte țări membre și, în general, la intervale de cel mult cinci ani.

         Secțiunea 3 – Participarea la reuniuni

      O invitație adresată CCIB din partea unui membru prin care acesta se oferă să găzduiască o reuniune a Comitetului consultativ înseamnă că delegațiile tuturor țărilor membre au dreptul să fie prezente și să participe la reuniune, dacă doresc acest lucru. Comitetul însuși poate adresa invitațiile țărilor membre.

         Secțiunea 4 – Procedura în cadrul reuniunilor

                  a.

                  La fiecare reuniune a Comitetului consultativ, președintele Conferinței este desemnat de către țara membră gazdă. Președintele Comitetului permanent va îndeplini rolul de prim-vicepreședinte. Țara membră gazdă poate desemna unul sau mai mulți alți vicepreședinți. Reuniunile Comitetului director și sesiunile plenare sunt în mod normal prezidate de președintele Conferinței. Alte comitete își desemnează propriul președinte și propriii vicepreședinți.

                  b.

                  Directorul executiv al CCIB joacă rolul de secretar general și poate numi unul sau mai mulți secretari generali asociați. În cazul în care directorul executiv nu este disponibil, secretarul general este desemnat de statul membru gazdă.

                  c.

                  Fiecare membru transmite directorului executiv, cât mai curând posibil, numele reprezentanților, ale supleanților și ale consilierilor săi și alte informații similare și desemnează un șef de delegație, în conformitate cu cerințele de înregistrare.

                  d.

                  În timpul dezbaterii unui subiect, orice membru poate prezenta o solicitare de luare de cuvânt și poate propune încheierea sau amânarea dezbaterii. În oricare dintre cazuri, persoana care prezidează își face imediat cunoscută decizia asupra solicitării, iar aceasta rămâne valabilă în cazul în care nu este anulată de grup.

         Secțiunea 5 – Mandat

                  a.

                  Numirea unui director executiv și stabilirea contractului și a remunerației sale de bază.

                  b.

                  Examinarea și luarea de măsuri privind orice altă chestiune care intră în atribuțiile CCIB.

         ARTICOLUL IV – COMITETUL PERMANENT

         Secțiunea 1 – Relația cu Comitetul consultativ

                  a.

                  Între reuniunile plenare, Comitetul consultativ este reprezentat la Washington D.C. de un Comitet permanent, care îi este subordonat.

                  b.

                  Comitetul consultativ poate delega Comitetului permanent competența asupra unor chestiuni specifice. Comitetul consultativ poate modifica sau retrage această delegare a competenței.

                  c.

                  Toate măsurile luate de Comitetul permanent pot fi revizuite de Comitetul consultativ.

                  d.

                  Președintele Comitetului permanent prezintă, la fiecare reuniune a Comitetului consultativ, un raport privind activitățile Comitetului permanent care s-au desfășurat de la ultima reuniune.

         Secțiunea 2 – Statutul de membru

      Toți membrii CCIB sunt eligibili pentru a face parte din Comitetul permanent.

         Secțiunea 3 – Competență, sarcini și responsabilități

      a.   Aspecte de fond

                  1.

                  Crearea unui mediu pentru schimburile de opinii referitoare la evoluțiile actuale și viitoare în ceea ce privește situația internațională în domeniul bumbacului.

                  2.

                  Punerea în practică a tuturor orientărilor, deciziilor și recomandărilor Comitetului consultativ.

                  3.

                  Pregătirea programelor de lucru.

                  4.

                  Verificarea punerii în aplicare a programelor de lucru în măsura în care finanțele CCIB permit acest lucru. Această responsabilitate implică, dar nu se limitează neapărat la:

                              (a)

                              stabilirea numărului, a naturii și a distribuirii rapoartelor și publicațiilor care trebuie emise;

                              (b)

                              alocarea către Secretariat sau către subcomitetul corespunzător a acelor puncte din programul de lucru aprobat pe care nu dorește să le rezerve pentru sine;

                              (c)

                              îmbunătățirea statisticilor;

                              (d)

                              relațiile cu publicul.

                  5.

                  Pregătirea unei agende și a unui calendar pentru Comitetul consultativ și formularea de recomandări în vederea analizării de către acesta. Agenda ar trebui să includă data și locul următoarei reuniuni a Comitetului consultativ.

                  6.

                  Instituirea unei cooperări reale cu Organizația Națiunilor Unite, cu Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură, cu Institutul Internațional pentru Bumbac și cu alte organizații internaționale care vizează chestiuni de interes pentru CCIB.

            b.   Aspecte financiare
      Supravegherea finanțelor CCIB. Această responsabilitate include, dar nu se limitează neapărat la adoptarea unui buget de cheltuieli și a unui barem pentru contribuțiile membrilor pentru următorul exercițiu financiar al CCIB.
      c.   Aspecte administrative

                  1.

                  Crearea și menținerea la Washington D.C a unui secretariat, care cuprinde un director executiv și personalul acestuia. (a se vedea articolul VII).

                  2.

                  Angajarea personalului considerat necesar în acest sens, ținând cont de faptul că este de preferat ca personalul calificat să provină cât mai mult posibil din țările membre participante.

                  3.

                  Numirea unui nou director executiv și stabilirea condițiilor sale de angajare în cazul în care ar fi necesar să se acopere perioada interimară dintre reuniunile Comitetului consultativ.

                  4.

                  Definirea, în cazul în care consideră necesar pentru derularea eficientă a activității, a sarcinilor și responsabilităților oricăruia dintre membrii săi sau ale Secretariatului.

                  5.

                  Recomandarea de modificări ale prezentului regulament.

         Secțiunea 4 – Alocarea sarcinilor

      Comitetul permanent poate aloca oricărui subcomitet sarcini referitoare la aspecte care intră în sfera de competență a acestui subcomitet.

         Secțiunea 5 – Procedurile în cadrul Comitetului permanent

      a.   Dispoziții generale

                  1.

                  Reuniunile sunt organizate la invitația președintelui sau a directorului executiv, la solicitarea oricărui membru sau în urma deciziei Comitetului permanent.

                  2.

                  În mod normal, anunțul se face cu cel puțin 10 zile înainte.

                  3.

                  Reuniunile sunt organizate într-un cadru privat, cu excepția cazului în care Comitetul permanent decide altfel.

            b.   Cvorumul

                  1.

                  Cvorumul există atunci când este prezentă o treime dintre membri.

                  2.

                  În absența cvorumului, reuniunea se desfășoară dacă sunt reprezentați cel puțin opt membri. Cu toate acestea, în procesul-verbal se menționează ce decizii au fost adoptate în absența cvorumului, după caz, și ce membri s-au abținut de la adoptarea lor, dacă este cazul.

                  3.

                  Toate aceste decizii devin, în mod normal, obligatorii. Cu toate acestea, membrii care fie au fost absenți, fie și-au exprimat o rezervă își pot exprima opoziția în termen de zece zile de la data procesului-verbal provizoriu, iar dacă numărul oponenților deciziei depășește numărul celor care au susținut-o în timpul reuniunii, aceasta este respinsă, fapt consemnat în procesul-verbal final.

            c.   Ordinea de zi

                  1.

                  Toate reuniunile încep cu adoptarea ordinii de zi.

                  2.

                  Directorul executiv pregătește o ordine de zi provizorie și o transmite tuturor membrilor împreună cu anunțul reuniunii. Orice membru poate introduce un punct pe ordinea de zi provizorie trimițând o notificare directorului executiv cu cel puțin o săptămână înaintea reuniunii.

                  3.

                  Un punct poate fi adăugat pe ordinea de zi în timpul unei reuniuni dacă majoritatea membrilor prezenți nu se opun. Cu toate acestea, pentru adoptarea în cursul reuniunii respective a oricăror măsuri referitoare la punctul respectiv este necesară unanimitatea.

                  4.

                  Pentru adoptarea oricărei propuneri nou introduse în timpul unei reuniuni este necesară unanimitatea.

            d.   Procesele-verbale

                  1.

                  Procesele-verbale provizorii ale reuniunilor sunt pregătite sub forma unui rezumat. O stenogramă este pregătită numai la solicitarea directorului executiv, a unui membru sau a unui reprezentant al unui membru.

                  2.

                  Orice persoană prezentă la reuniune are dreptul să revizuiască materialul care o vizează sau care i-a fost atribuit. Eventualele modificări sunt notificate Secretariatului în termen de 10 zile de la reuniune.

                  3.

                  Ulterior, procesul-verbal final este distribuit tuturor membrilor.

         ARTICOLUL V – MEMBRII COMITETULUI PERMANENT

         Secțiunea 1

                  a.

                  Membrii Comitetului permanent sunt președintele, prim-vicepreședintele și vicepreședintele secund.

                  b.

                  Membrii Comitetului permanent sunt aleși la fiecare reuniune periodică a Comitetului consultativ. Aceștia rămân în funcție până la alegerea succesorilor lor.

                  c.

                  La alegerea membrilor comitetului permanent, Comitetul consultativ are în vedere:

                              (i)

                              rotația pe o bază geografică cât mai largă;

                              (ii)

                              asigurarea unei reprezentări adecvate atât a țărilor membre importatoare, cât și a celor exportatoare de bumbac;

                              (iii)

                              capacitatea, interesul și participarea la activitatea Comitetului.

                  d.

                  Membrii Comitetului permanent își exercită funcțiile fără a primi compensații din partea CCIB. Cheltuielile membrilor nu vor fi suportate de CCIB, cu excepția cazului în care Comitetul permanent decide altfel în cazul unor misiuni speciale și specifice care implică costuri de deplasare.

         Secțiunea 2 – Durata mandatului

      Membrii Comitetului permanent sunt aleși pentru un an. În situații excepționale, ei pot fi realeși pentru un mandat suplimentar. În cazul în care este posibil, prim-vicepreședintele va fi numit să îi succeadă președintelui care își încheie mandatul, iar vicepreședintele secund să îi succeadă prim-vicepreședintelui.

         Secțiunea 3 – Proceduri privind alegerile

      O comisie de numire, din care poate face parte orice membru al CCIB, este convocată cu cel puțin patru luni înaintea reuniunii plenare. Comisia de numire își alege propriul președinte. Comisia de numire prezintă un raport Comitetului permanent, care adresează apoi Comitetului consultativ recomandările adecvate. Delegații din cadrul Comitetului permanent care reprezintă țări membre ce înregistrează, în momentul reuniunii comisiei de numire, întârzieri mai mari de un an la plata contribuțiilor către CCIB nu sunt eligibili pentru a fi numiți membri ai Comitetului permanent.

         Secțiunea 4 – Președintele

                  a.

                  Președintele este membrul principal care conduce lucrările comisiei și membru din oficiu al tuturor subcomitetelor și grupurilor de lucru.

                  b.

                  În cazul în care, din orice motiv, președintele nu își poate încheia mandatul, prim-vicepreședintele devine președinte interimar pentru perioada rămasă până la alegerea unui nou președinte.

         Secțiunea 5 – Vicepreședinții

                  a.

                  Prim-vicepreședintele prezidează reuniunile Comitetului permanent în absența președintelui sau la cererea acestuia.

                  b.

                  Vicepreședintele secund prezidează reuniunile Comitetului permanent în absența președintelui și/sau a prim-vicepreședintelui sau la cererea acestora.

                  c.

                  În cazul în care, din orice motiv, prim-vicepreședintele nu își poate încheia mandatul, sau dacă postul său devine vacant întrucât a devenit președinte interimar în conformitate cu secțiunea 4 litera (b) a prezentului articol, vicepreședintele secund devine în mod automat prim-vicepreședinte interimar pentru perioada rămasă până la alegerea unui vicepreședinte nou.

         ARTICOLUL VI – SUBCOMITETELE COMITETULUI PERMANENT

         Secțiunea 1 – Comitetul permanent

      Comitetul permanent poate crea subcomitete sau grupuri de lucru, poate defini, dizolva sau revoca mandatele acestora.

         Secțiunea 2 -Subcomitetele

      Orice membru al Comitetului permanent poate fi membru al oricărui subcomitet sau grup de lucru.

         Secțiunea 3 – Competența, sarcinile și responsabilitățile subcomitetelor

                  a.

                  Fiecare subcomitet:

                              1.

                              Este responsabil în fața Comitetului permanent pentru sarcinile care i-au fost alocate de către Comitetul consultativ sau Comitetul permanent.

                              2.

                              Poate aduce orice altă chestiune aflată în sfera sa de competență în atenția Comitetului permanent.

                              3.

                              Își alege propriul președinte și vicepreședinte. În cazul în care, din orice motiv, președintele oricărui subcomitet nu își poate continua mandatul, vicepreședintele subcomitetului respectiv devine președinte, iar subcomitetul își alege un nou vicepreședinte.

                              4.

                              Își poate stabili propriul regulament de procedură, formal sau informal.

         ARTICOLUL VII – SECRETARIATUL

         Secțiunea 1

      Secretariatul este condus de un director executiv care este angajat cu normă întreagă și care își exercită funcțiile pe durata contractului său de muncă.

                  a.

                  O condiție a contractului său de muncă este să nu aibă niciun interes financiar substanțial care ar aduce atingere bunei desfășurări a activității CCIB și să nu solicite și nici să nu primească instrucțiuni din partea niciunei autorități din afara CCIB.

                  b.

                  Directorul executiv beneficiază de egalitate de tratament în raport cu ceilalți membri ai Secretariatului în toate privințele, cu excepția calculării și punerii în aplicare a ajustărilor în funcție de costul vieții, aduse salariilor și contribuțiilor la sistemul de pensii, care, în cazul directorului executiv, sunt stabilite de sistemul ONU.

                  c.

                  Directorul executiv

                              1.

                              Este:

                                          (a)

                                          trezorierul CCIB, fără a avea răspundere financiară personală în cadrul îndeplinirii normale a acestor sarcini;

                                          (b)

                                          secretarul-general al Comitetului consultativ;

                                          (c)

                                          secretarul Comitetului permanent și al organismelor sale subordonate, cu excepția cazului în care își deleagă responsabilitățile unui membru al personalului;

                                          (d)

                                          custodele întregii arhive a CCIB;

                                          (e)

                                          responsabil cu personalul Secretariatului.

                              2.

                              Deține:

                                          (a)

                                          întreaga responsabilitate pentru programul de lucru alocat Secretariatului;

                                          (b)

                                          responsabilitatea pentru pregătirea ordinii de zi, a calendarelor, a documentației tehnice și a activităților, anunțurilor și proceselor-verbale ale reuniunilor;

                                          (c)

                                          responsabilitatea pentru chestiuni de protocol și pentru comunicarea cu membrii, alte organisme internaționale, precum și cu organisme naționale interesate de activitatea CCIB.

                              3.

                              Asigură:

                                          (a)

                                          reprezentarea Comitetului permanent în pregătirile efectuate împreună cu țările membre gazdă pentru reuniunile Comitetului consultativ;

                                          (b)

                                          alocarea asistenței tehnice către comitete la reuniunile Comitetului consultativ, în consultare cu țările membre gazdă;

                                          (c)

                                          pregătirea, în vederea analizării de către Comitetul permanent, a unui buget anual detaliat care să includă următoarele capitole: salarii, contribuții la sistemul de pensii, cheltuieli de deplasare și diurne, echipamente de birotică, chirii și rate, oferind estimări cu privire la resursele de personal care trebuie dedicate activităților administrative, tehnice și de altă natură;

                                          (d)

                                          pregătirea, în vederea analizării de către Comitetul permanent, a unei propuneri de barem pentru contribuțiile membrilor;

                                          (e)

                                          furnizarea în fiecare trimestru a detaliilor referitoare la cheltuielile efectuate până în momentul respectiv comparativ cu bugetul aprobat.

                              4.

                              Este responsabil pentru orice alte sarcini sau responsabilități care îi sunt delegate ocazional de către Comitetul consultativ sau Comitetul permanent.

         Secțiunea 2

      Secretariatului îi revine responsabilitatea:

                  a.

                  de a solicita membrilor informațiile detaliate la articolul IX, precum și orice informații speciale solicitate de Comitetul consultativ sau de Comitetul permanent;

                  b.

                  de a elabora și a menține o serie de acorduri pentru schimbul de informații referitoare la activitatea CCIB, desfășurat cu guvernele nemembre, alte organizații internaționale și organisme private;

                  c.

                  de a pregăti, publica și distribui un buletin statistic trimestrial (cu ocazia celei de a 43-a reuniuni plenare, s-a convenit ca această publicație să apară de două ori pe an), un raport lunar privind situația la nivel mondial (cu ocazia celei de a 43-a reuniuni plenare, s-a convenit ca această publicație să apară din două în două luni) și, pe baza acestuia, un comunicat de presă, în conformitate cu normele stabilite de Comitetul consultativ sau de Comitetul permanent;

                  d.

                  de a pregăti orice alte rapoarte și analize care pot fi solicitate de Comitetul consultativ, de Comitetul permanent, de subcomitete sau de grupurile de lucru create în conformitate cu articolul VI secțiunea 1;

                  e.

                  de a-i informa pe membri cu privire la reuniunile Comitetului permanent, ale Comitetului consultativ și ale subcomitetelor. Directorul executiv hotărăște pe cine să informeze cu privire la alte reuniuni.

         Secțiunea 3

                  a.

                  Comunicatele de presă sau alte documente care au ca scop exprimarea punctelor de vedere și a opiniilor CCIB pot fi emise numai cu aprobarea Comitetului consultativ sau a Comitetului permanent, după caz.

                  b.

                  Declarațiile sau articolele publicate de Secretariat din proprie inițiativă conțin o clauză de declinare a oricărei responsabilități a CCIB.

         Secțiunea 4

      Membrilor le revine responsabilitatea de a desemna o agenție de coordonare care să servească drept principal punct de contact cu Secretariatul.

         ARTICOLUL VIII – PROCEDURI FISCALE

         Secțiunea 1

      Exercițiul financiar al CCIB începe la 1 iulie.

         Secțiunea 2

      Pentru fiecare exercițiu financiar, directorul executiv prezintă Comitetului permanent un buget de cheltuieli și un barem pentru contribuțiile membrilor, pe care Comitetul permanent are dreptul să le modifice în întregime sau parțial, măsurile sale în acest sens fiind definitive, cu excepția cazului în care sunt modificate de Comitetul consultativ.

         Secțiunea 3 – Conturi

                  a.

                  Cheltuielile sunt trecute în pasivul conturilor corespunzătoare exercițiului financiar în care sunt efectuate plățile în mod efectiv.

                  b.

                  Veniturile se încasează în activul conturilor corespunzătoare exercițiului financiar în care sunt primite fondurile în mod efectiv.

                  c.

                  Secretariatul pregătește și transmite Comitetului permanent declarații trimestriale privind situația financiară curentă a CCIB la 30 septembrie, 31 decembrie, 31 martie și 30 iunie.

         Secțiunea 4 – Audituri

                  a.

                  Comitetul permanent alege un auditor cu autoritate recunoscută și solicită auditarea conturilor CCIB cel puțin o dată pe an.

                  b.

                  Ori de câte ori are loc o modificare a sarcinilor mandatului directorului executiv, Comitetul permanent poate solicita efectuarea unui audit special.

                  c.

                  Fiecare raport de audit este transmis Comitetului permanent și agențiilor de coordonare în vederea aprobării în cadrul următoarei reuniuni a Comitetului permanent care are loc după primirea de către Secretariat a raportului.

         Secțiunea 5 – Fonduri

                  a.

                  Cu excepția cazului în care Comitetul permanent hotărăște altfel, toate fondurile primite de CCIB sunt vărsate într-un fond operațional. Comitetul permanent stabilește periodic o sumă-prag în dolari pentru cecurile eliberate în contul fondului operațional de către Secretariat, pentru care sau dincolo de care este necesară aprobarea scrisă a președintelui Comitetului permanent. Nicio persoană, inclusiv directorul executiv, nu poate semna un cec tras din niciunul dintre conturile comitetului în numele său.

                  b.

                  Se autorizează un fond de rezervă a cărui valoare este fixată periodic de Comitetul permanent. Retragerile din fondul de rezervă pot fi autorizate de Comitetul permanent, dar numai atunci când fondurile disponibile în fondul operațional sunt insuficiente pentru a acoperi angajamentele sau datoriile CCIB. Fiecare retragere din fondul de rezervă trebuie autorizată pentru o sumă și o dată specifice.

         Secțiunea 6 – Investiții

      Fondurile care depășesc cerințele curente pot fi investite în titluri de valoare standard, în dolari, pe termen scurt și purtătoare de venituri sau pot fi depuse în conturi purtătoare de dobândă asigurate din fondurile federale, în conformitate cu deciziile Comitetului permanent.

         Secțiunea 7 – Cedarea bunurilor și a activelor

                  a.

                  Mobilierul și echipamentele de birou care nu mai sunt necesare CCIB pot fi casate în conformitate cu procedurile aprobate de Comitetul permanent.

                  b.

                  În cazul în care, la un moment dat, dizolvarea CCIB pare iminentă, Comitetul permanent decide asupra modului în care pot fi îndeplinite cel mai bine obligațiile financiare restante ale CCIB și asupra cedării eventualelor active rămase.

                  c.

                  După îndeplinirea tuturor obligațiilor financiare, eventualele active rămase sunt alocate pro rata membrilor ale căror contribuții au fost plătite integral, proporțional cu suma cu care fiecare a contribuit în mod real în cursul exercițiului financiar actual și al celor trei exerciții financiare anterioare.

         Secțiunea 8 – Planul de pensii

                  a.

                  Comitetul permanent este autorizat să creeze un plan de pensii pentru membrii Secretariatului angajați cu normă întreagă.

                  b.

                  În cazul creării acestui plan,

                              1.

                              CCIB va plăti contribuții anuale la acest plan cel puțin egale cu contribuțiile anuale ale angajaților participanți, dar fără să depășească dublul acestora.

                              2.

                              Planul poate fi modificat sau întrerupt de Comitetul permanent. În cazul în care planul este întrerupt sau CCIB este dizolvat, fiecărui angajat participant i se rambursează o sumă, atât din contribuțiile sale, cât și din contribuțiile CCIB făcute în numele său, la care se adaugă dobânda aferentă.

         ARTICOLUL IX – FURNIZAREA DE INFORMAȚII

         Secțiunea 1

      Membrii, prin intermediul agențiilor lor de coordonare, furnizează orice informații disponibile care ar putea fi necesare pentru respectarea programului de lucru. Aceste informații sunt transmise direct Secretariatului prin mijloacele cele mai rapide de îndată ce devin disponibile.

         Secțiunea 2

      Următoarele informații sunt furnizate lunar, în cazul în care nu există mențiuni contrare; totuși, datele referitoare la regulament sunt transmise doar când are loc o modificare sau la solicitarea expresă a Secretariatului.

                  a.

                  Cantitățile de bumbac fibră exprimate în unități locale, inclusiv, după caz, o clasificare în funcție de următoarele lungimi ale fibrelor: sub 3/4″, între 3/4″ și 1-3/8″, 1-3/8″ și peste 1-3/8″, sau echivalenții lor metrici.

                              1.

                              Stocuri clasificate în funcție de țara de cultivare, la sfârșitul fiecărei luni:

                                          (a)

                                          în uzine și alte structuri consumatoare,

                                          (b)

                                          în depozite publice și private, în tranzit, precum și în toate celelalte amplasamente.

                              2.

                              Mașini de egrenat bumbacul (sau prese),

                              3.

                              Importuri, clasificate în funcție de țara de cultivare sau, în cazul în care această informație nu este disponibilă, în funcție de țara de origine,

                              4.

                              Consum, clasificat în funcție de țara de cultivare, atunci când este posibil:

                                          (a)

                                          în filaturi și alte fabrici,

                                          (b)

                                          în gospodării (estimare anuală).

                              5.

                              Arse sau distruse într-un alt mod (estimare anuală),

                              6.

                              Exporturi, clasificate în funcție de țara de destinație și, acolo unde este posibil, în funcție de soi,

                              7.

                              Re-exporturi, clasificate în funcție de țara de destinație.

                  b.

                  Indicații referitoare la producția anticipată, precum suprafața care urmează să fie cultivată cu bumbac, vânzările de îngrășăminte, distribuția de semințe pentru plantat, intențiile agricultorilor de a planta bumbac, controalele guvernamentale zonale și obiectivele guvernamentale.

                  c.

                  Previziuni și estimări privind suprafețele plantate și recoltate, rezultatele și producția în funcție de soiuri, de îndată ce aceste date sunt disponibile și cel puțin o dată în timpul plantărilor și o dată atunci când culturile ajung la maturitate. Informațiile referitoare la culturi ar trebui exprimate, de preferință, în bumbac neprelucrat, dar, atunci când sunt disponibile numai date referitoare la bumbacul pentru sămânță, ar trebui furnizate indicații referitoare la producția de bumbac neprelucrat.

                  d.

                  Statistici lunare, trimestriale sau anuale (la alegere, în funcție de accesibilitate) privind producția, precum și importurile în funcție de țara de origine și exporturile în funcție de țara de destinație, preferabil în unități cantitative, de fire de bumbac și articole neconfecționate.

                  e.

                  Agențiilor de coordonare li se cere să prezinte cu promptitudine, în afara rapoartelor lunare obișnuite, rapoarte privind toate modificările aduse reglementărilor administrative care vizează bumbacul.

         Secțiunea 3

      Membrii cooperează cu Secretariatul furnizând informațiile disponibile, atunci când este necesar în temeiul programului de lucru, privind producția, importurile, exporturile și prețurile fibrelor sintetice celulozice și necelulozice și ale articolelor neconfecționate.

         ARTICOLUL X – REGIMUL LINGVISTIC

         Secțiunea 1

      Limbile oficiale și de lucru ale CCIB sunt engleza, franceza, spaniola, rusa și araba.

         Secțiunea 2

      În ceea ce privește reuniunile Comitetului consultativ:

                  a.

                  Comitetul permanent decide ce facilități de interpretare furnizează CCIB. CCIB nu efectuează cheltuieli neprevăzute în buget legate de aceste facilități.

                  b.

                  Declarațiile oficiale ale membrilor sunt prezentate de către aceștia în cel puțin o limbă oficială.

         Secțiunea 3

      Exclusiv în scopuri practice, în cadrul reuniunilor Comitetului permanent și ale organismelor subordonate, se folosește, în mod normal, limba engleză.

         Secțiunea 4

                  a.

                  Următoarele documente se publică în limbile engleză, franceză și spaniolă:

                              —

                              rezumatele discuțiilor din cadrul reuniunilor Comitetului consultativ;

                              —

                              raportul lunar privind situația la nivel mondial din domeniul bumbacului (cu ocazia celei de a 43-a reuniuni plenare, s-a convenit ca această publicație să apară din două în două luni);

                              —

                              procesele-verbale ale reuniunilor Comitetului permanent (cu ocazia celei de a 43-a reuniuni plenare, s-a hotărât suspendarea traducerii în limbile franceză și spaniolă).

                  b.

                  Următoarele documente se publică în toate limbile oficiale:

                              —

                              raportul anual privind situația la nivel mondial din domeniul bumbacului;

                              —

                              raportul președintelui Comitetului permanent;

                              —

                              raportul directorului executiv;

                              —

                              declarația finală a reuniunii plenare.

                  c.

                  Comitetul permanent stabilește ce alte documente de fond urmează să fie tipărite în diferitele limbi, având în vedere utilitatea lor pentru membri și implicațiile bugetare.

         ARTICOLUL XI – VOTUL

         Secțiunea 1

                  a.

                  În cadrul procesului decizional, Comitetul consultativ și Comitetul permanent urmăresc obținerea unanimității.

                  b.

                  În cazul în care nu se poate ajunge la un consens în Comitetul permanent, chestiunea poate fi supusă atenției Comitetului consultativ, cu excepția cazului în care, în cadrul prezentului regulament sau în alte reglementări ale CCIB, se prevede că respectiva chestiune este supusă votului în cadrul Comitetului permanent. Comitetul consultativ hotărăște prin consens. În cazul în care nu se ajunge la un consens în Comitetul consultativ, chestiunea este supusă votului la cererea oricărui membru, caz în care adoptarea oricărei recomandări sau propuneri necesită aprobarea unei majorități de două treimi a membrilor care sunt prezenți și votează.

                  c.

                  Fiecare membru are dreptul la un singur vot.

                  d.

                  Abținerile nu sunt considerate voturi.

                  e.

                  Votarea se face în mod normal prin ridicarea mâinii, cu excepția cazului în care majoritatea membrilor care sunt prezenți și votează solicită un vot nominal. Votul este secret, dacă un membru solicită acest lucru.

         ARTICOLUL XII – COOPERAREA CU ALTE ORGANIZAȚII

         Secțiunea 1

                  a.

                  CCIB cooperează cu alte organizații, publice sau private, naționale sau internaționale. Comitetul permanent stabilește organizațiile, precum și natura și măsura acestei cooperări.

                  b.

                  Aceste organizații, precum și guvernele nemembre și publicul larg, pot primi invitație, cu aprobarea membrului gazdă, de a participa la reuniuni ale Comitetului consultativ. Participarea la aceste reuniuni are loc în condițiile stabilite de Comitetul consultativ sau de Comitetul permanent.

         ARTICOLUL XIII – AMENDAMENTE

      Prezentul regulament poate fi modificat numai de către Comitetul consultativ, cu excepția cazului în care este supus atenției speciale a Comitetului permanent în vederea modificării.

         ARTICOLUL XIV – SUBSTITUIREA

      Prezentul regulament adoptat la 16 iunie 1972 se substituie oricărui act anterior, oricărei rezoluții anterioare sau oricărui regulament anterior care contravine dispozițiilor acestuia.

         Index

                  Agenția de coordonare

                  9

                  Bugetul

                  2, 5, 8-9, 12

                  Comitetul consultativ

                  1-9, 12-13

                  Comitetul director

                  3

                  Comitetul permanent

                  1-10, 12-13

                  Contribuția

                  2-3, 5, 7-10

                  Cooperarea

                  5, 13

                  Cvorumul

                  5

                  Directorul Executiv

                  1-6, 8-10, 12

                  Finanțele

                  4-5

                  Fondurile

                  9-10

                  Informațiile

                  1-2, 4, 9, 11

                  Ordinea de zi

                  5-6, 8

                  Președintele

                  3-5, 7, 10, 12

                  Procesele-verbale

                  5-6, 8, 12

                  Programul de lucru

                  2, 4, 8, 11

                  Regimul lingvistic

                  12

                  Reuniunea plenară

                  1-4, 7, 9, 12

                  Secretariatul

                  4-6, 8-11

                  Secretarul General

                  3, 8

                  Statutul de membru

                  1-4, 7

                  Vicepreședintele

                  3, 6-7

                  Votul

                  12-13


title: Decizia 2012/327/PESC a Consiliului din 25 iunie 2012 de prelungire a mandatului Reprezentantului Special al Uniunii Europene (RSUE) pentru regiunea sud-mediteraneeană

text:
               26.6.2012

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 165/56

         DECIZIA 2012/327/PESC A CONSILIULUI
   din 25 iunie 2012
   de prelungire a mandatului Reprezentantului Special al Uniunii Europene (RSUE) pentru regiunea sud-mediteraneeană
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 28, articolul 31 alineatul (2) și articolul 33,
   având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,
   întrucât:

               (1)

               La 18 iulie 2011, Consiliul a adoptat Decizia 2011/424/PESC (1) de numire a domnului Bernardino LEÓN în calitate de Reprezentant Special al Uniunii Europene (RSUE) pentru regiunea sud-mediteraneeană. Mandatul RSUE expiră la 30 iunie 2012.

               (2)

               Mandatul RSUE ar trebui prelungit pentru o nouă perioadă de 12 luni,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Reprezentantul Special al Uniunii Europene
   Mandatul domnului Bernardino LEÓN în calitate de RSUE pentru regiunea sud-mediteraneeană se prelungește până la 30 iunie 2013. Mandatul RSUE se poate încheia mai devreme, în cazul în care Consiliul decide aceasta, la propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (ÎR).
   Articolul 2
   Obiective de politică
   Mandatul RSUE se întemeiază pe obiectivele de politică ale Uniunii privind vecinătatea sudică astfel cum figurează în declarațiile Consiliului European din 4 februarie 2011 și 11 martie 2011, în concluziile Consiliului European din 24-25 martie 2011 și în concluziile Consiliului din 21 februarie 2011 și 20 iunie 2011, ținând seama și de propunerile cuprinse în comunicările din 8 martie 2011 și 25 mai 2011 ale ÎR și ale Comisiei.
   Respectivele obiective includ:

               (a)

               intensificarea dialogului politic al Uniunii, contribuția la parteneriat și o relație extinsă cu țările din regiunea sud-mediteraneeană, în special cu cele aflate într-un proces de reformă politică și de tranziție către democrație;

               (b)

               contribuția la reacția Uniunii la evoluțiile în țările din regiunea sud-mediteraneeană, în special în cele aflate într-un proces de reformă politică și de tranziție către democrație, și anume prin consolidarea democrației și a dezvoltării instituționale, a statului de drept, a bunei guvernanțe, a respectării drepturilor omului și a libertăților fundamentale, a inițiativelor regionale și în domeniul păcii, inclusiv prin intermediul Politicii europene de vecinătate și al Uniunii pentru Mediterana;

               (c)

               sporirea eficienței, a prezenței și a vizibilității Uniunii în regiune și în forurile internaționale relevante;

               (d)

               stabilirea unei strânse coordonări cu partenerii locali relevanți și organizațiile internaționale și regionale, cum ar fi Uniunea Africană, Consiliul de Cooperare al Statelor Arabe din Golf, Organizația Cooperării Islamice, Liga Statelor Arabe, Uniunea Maghrebului Arab, instituțiile financiare internaționale relevante, Organizația Națiunilor Unite și sectorul privat.

         Articolul 3
   Mandat
   În vederea realizării obiectivelor de politică, mandatul RSUE constă în:

               (a)

               consolidarea rolului politic global al Uniunii în ceea ce privește țările din regiunea sud-mediteraneeană, în special în cele aflate într-un proces de reformă politică și de tranziție către democrație, și anume prin intensificarea dialogului cu guvernele și organizațiile internaționale, precum și cu societatea civilă și alți interlocutori relevanți, precum și promovarea sensibilizării în rândul partenerilor privind abordarea Uniunii;

               (b)

               menținerea unor contacte strânse cu toate părțile implicate în procesul de transformare democratică în regiune, promovarea stabilizării și a reconcilierii cu respectarea deplină a responsabilității locale și contribuția la gestionarea și prevenirea crizelor;

               (c)

               contribuția la o mai bună coerență, consecvență și coordonare a politicilor și a acțiunilor Uniunii și ale statelor membre în regiune;

               (d)

               contribuția la promovarea coordonării cu partenerii și organizațiile internaționale și la sprijinirea cooperării regionale; asistența acordată ÎR, în coordonare cu Comisia și cu statele membre, prin contribuția la lucrările grupului operativ și la reuniunile de monitorizare pentru regiunea sud-mediteraneeană;

               (e)

               contribuția la punerea în aplicare în regiune a politicii Uniunii în domeniul drepturilor omului, inclusiv a orientărilor UE privind drepturile omului, în special a orientărilor UE privind copiii și conflictele armate, precum și privind violența împotriva femeilor și a fetelor și combaterea tuturor formelor de discriminare a acestora, precum și politica Uniunii privind femeile, pacea și securitatea, inclusiv prin monitorizarea și raportarea cu privire la progresele înregistrate în acest sens, dar și formularea unor recomandări în acest sens.

         Articolul 4
   Executarea mandatului
   (1)   RSUE răspunde de executarea mandatului, acționând sub autoritatea ÎR.
   (2)   Comitetul politic și de securitate (COPS) menține o legătură privilegiată cu RSUE și reprezintă principalul punct de contact al RSUE cu Consiliul. COPS furnizează RSUE orientări strategice și îndrumare politică în cadrul mandatului, fără a aduce atingere competențelor ÎR.
   (3)   RSUE își desfășoară activitatea în strânsă coordonare cu Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) și cu departamentele relevante ale acestuia.
   Articolul 5
   Finanțare
   (1)   Valoarea financiară de referință destinată să acopere cheltuielile aferente mandatului RSUE în perioada 1 iulie 2012-30 iunie 2013 este de 945 000 EUR.
   (2)   Cheltuielile sunt gestionate în conformitate cu procedurile și normele aplicabile bugetului general al Uniunii.
   (3)   Gestionarea cheltuielilor face obiectul unui contract între RSUE și Comisie. RSUE răspunde în fața Comisiei pentru toate cheltuielile.
   Articolul 6
   Constituirea și componența echipei
   (1)   În limitele mandatului său și ale mijloacelor financiare aferente puse la dispoziție, RSUE răspunde de constituirea echipei sale. Echipa dispune de competențele necesare în chestiuni politice specifice, conform mandatului. RSUE informează în mod prompt Consiliul și Comisia cu privire la componența echipei sale.
   (2)   Statele membre, instituțiile Uniunii și SEAE pot propune detașarea de personal care să lucreze cu RSUE. Remunerarea personalului detașat este asigurată de respectivul stat membru, de instituția Uniunii în cauză ori de SEAE, după caz. Experții detașați de statele membre pe lângă instituțiile Uniunii sau SEAE pot, de asemenea, să fie repartizați pe lângă RSUE. Membrii personalului internațional contractat trebuie să dețină naționalitatea unui stat membru.
   (3)   Toți membrii personalului detașat rămân sub autoritatea administrativă a statului membru sau a instituției Uniunii care i-a detașat ori a SEAE, își duc la îndeplinire sarcinile și acționează în interesul mandatului RSUE.
   Articolul 7
   Privilegiile și imunitățile RSUE și ale personalului RSUE
   Privilegiile, imunitățile și alte garanții necesare îndeplinirii și bunei desfășurări a misiunii RSUE, precum și a membrilor personalului RSUE se stabilesc împreună cu partea-gazdă sau părțile-gazdă, după caz. Statele membre și Comisia oferă tot sprijinul necesar în acest sens.
   Articolul 8
   Securitatea informațiilor UE clasificate
   RSUE și membrii echipei sale respectă principiile și standardele minime de securitate stabilite prin Decizia 2011/292/UE a Consiliului din 31 martie 2011 privind normele de securitate pentru protecția informațiilor UE clasificate (2).
   Articolul 9
   Accesul la informații și asistență logistică
   (1)   Statele membre, Comisia și Secretariatul General al Consiliului garantează accesul RSUE la toate informațiile relevante.
   (2)   Delegațiile Uniunii și/sau statele membre, după caz, furnizează asistență logistică în regiune.
   Articolul 10
   Securitate
   În conformitate cu politica Uniunii privind securitatea personalului cu atribuții operaționale desfășurat în afara Uniunii în temeiul titlului V din tratat, RSUE ia toate măsurile a căror aplicare este rezonabilă, conform mandatului său și condițiilor de securitate din regiunea geografică pentru care este responsabil, pentru a asigura securitatea întregului personal aflat sub directa autoritate a RSUE, în special în ceea ce privește:

               (a)

               elaborarea unui plan de securitate specific misiunii pe baza orientărilor primite din partea SEAE, care să prevadă măsuri de securitate fizice, organizaționale și procedurale specifice misiunii, prin care să se reglementeze gestionarea deplasării personalului în condiții de siguranță către zona de misiune și în interiorul acesteia și gestionarea incidentelor de securitate, precum și un plan de urgență și un plan de evacuare a misiunii;

               (b)

               asigurarea faptului că întregul personal desfășurat în afara Uniunii beneficiază de asigurare pentru un grad înalt de risc, necesară în condițiile specifice zonei de misiune;

               (c)

               asigurarea faptului că toți membrii echipei RSUE care urmează să fie desfășurați în afara Uniunii, inclusiv personalul contractat la nivel local, au participat, înainte de sosirea în zona de misiune sau în momentul sosirii, la cursuri adecvate de instruire în domeniul securității, pe baza clasificărilor de risc atribuite zonei de misiune de către SEAE;

               (d)

               asigurarea punerii în aplicare a tuturor recomandărilor formulate de comun acord ca urmare a evaluărilor periodice privind securitatea și transmiterea către Consiliu, ÎR și Comisie, a unor rapoarte scrise cu privire la punerea în aplicare a acestora și la alte aspecte legate de securitate, în cadrul rapoartelor intermediare și al celor de executare a mandatului.

         Articolul 11
   Raportare
   RSUE prezintă COPS și ÎR, periodic, rapoarte verbale și scrise. De asemenea, RSUE prezintă rapoarte grupurilor de lucru ale Consiliului, dacă este necesar. Rapoartele scrise periodice sunt difuzate prin rețeaua COREU. La recomandarea COPS sau a ÎR, RSUE poate prezenta rapoarte Consiliului Afaceri Externe. În conformitate cu articolul 36 din tratat, RSUE poate fi implicat în activitatea de informare a Parlamentului European.
   Articolul 12
   Coordonare
   (1)   RSUE contribuie la unitatea, coerența și eficiența acțiunii Uniunii, precum și la garantarea faptului că toate instrumentele Uniunii și acțiunile statelor membre sunt angajate în mod coerent în vederea realizării obiectivelor de politică ale Uniunii. RSUE își desfășoară activitatea în deplină coordonare cu statele membre și cu Comisia, precum și cu alți reprezentanți speciali ai Uniunii Europene activi în regiune, inclusiv RSUE pentru procesul de pace în Orientul Mijlociu, după caz. RSUE informează periodic misiunile statelor membre și delegațiile Uniunii.
   (2)   Pe teren se menține o strânsă legătură cu șefii delegațiilor Uniunii și cu șefii de misiune ai statelor membre, care depun toate eforturile pentru a-l sprijini pe RSUE în executarea mandatului. RSUE stabilește, de asemenea, contacte cu alți actori internaționali și regionali de pe teren.
   Articolul 13
   Reexaminare
   Punerea în aplicare a prezentei decizii și coerența acesteia cu alte contribuții ale Uniunii în regiune se reexaminează în mod periodic. RSUE prezintă Consiliului, ÎR și Comisiei, până la sfârșitul lunii decembrie 2012, un raport privind progresele înregistrate și, la sfârșitul mandatului, un raport cuprinzător privind executarea mandatului.
   Articolul 14
   Intrarea în vigoare
   Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

      Adoptată la Luxemburg, 25 iunie 2012.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         C. ASHTON

      (1)  JO L 188, 19.7.2011, p. 24.

      (2)  JO L 141, 27.5.2011, p. 17.


title: 2007/473/CE: Decizia Consiliului din 25 iunie 2007 privind declasificarea anumitor părți din Manualul SIRENE adoptat de către Comitetul executiv instituit prin Convenția de punere în aplicare a Acordului Schengen din 14 iunie 1985

text:
               7.7.2007

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 179/52

      DECIZIA CONSILIULUI

   din 25 iunie 2007
   privind declasificarea anumitor părți din Manualul SIRENE adoptat de către Comitetul executiv instituit prin Convenția de punere în aplicare a Acordului Schengen din 14 iunie 1985
   (2007/473/CE)
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 207 alineatul (3),
   întrucât:

               (1)

               Prin Decizia sa 2003/19/CE din 14 octombrie 2002 privind declasificarea anumitor părți din Manualul SIRENE adoptat de către Comitetul executiv instituit prin Convenția de punere în aplicare a Acordului Schengen din 14 iunie 1985 (1), Consiliul a declasificat anumite părți din Manualul SIRENE și a declasat secțiunea 2.3 din Manualul SIRENE, precum și anexele 1, 2, 3, 4, 5 și 6 la nivelul „Restreint UE”.

               (2)

               Versiunea cea mai recentă a Manualului SIRENE, astfel cum figurează în Deciziile 2006/757/CE (2) și 2006/758/CE (3) ale Comisiei din 22 septembrie 2006 privind modificarea Manualului SIRENE, nu conține dispoziții echivalente secțiunii 2.3, astfel cum a fost formulată în momentul adoptării Deciziei 2003/19/CE.

               (3)

               În prezent, Consiliul consideră că este oportună declasificarea și a altor părți din Manualul SIRENE.

               (4)

               Clasificarea anexelor 1, 3, 4 și 6 ar trebui să rămână „Restreint UE”,

         DECIDE:
   Articolul 1
   Anexele 2 și 5 la Manualul SIRENE se declasifică.
   Articolul 2
   Prezenta decizie produce efecte de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
   Articolul 3
   Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Adoptată la Luxemburg, 25 iunie 2007.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         A. SCHAVAN

      (1)  JO L 8, 14.1.2003, p. 34.

      (2)  JO L 317, 16.11.2006, p. 1.

      (3)  JO L 317, 16.11.2006, p. 41.


title: Decizia 2012/168/PESC a Consiliului din 23 martie 2012 de modificare a Deciziei 2011/235/PESC privind măsuri restrictive îndreptate împotriva anumitor persoane și entități având în vedere situația din Iran

text:
               24.3.2012

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 87/85

         DECIZIA 2012/168/PESC A CONSILIULUI
   din 23 martie 2012
   de modificare a Deciziei 2011/235/PESC privind măsuri restrictive îndreptate împotriva anumitor persoane și entități având în vedere situația din Iran
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 29,
   întrucât:

               (1)

               La 12 aprilie 2011, Consiliul a adoptat Decizia 2011/235/PESC (1).

               (2)

               Pe baza unei reexaminări a Deciziei 2011/235/PESC, măsurile restrictive ar trebui reînnoite până la 13 aprilie 2013.

               (3)

               Totodată, având în vedere gravitatea situației din Iran în ceea ce privește drepturile omului, ar trebui incluse și alte persoane în lista persoanelor și entităților care fac obiectul măsurilor restrictive prevăzută în anexa la Decizia 2011/235/PESC.

               (4)

               În acest context, ar trebui menționat faptul că, în conformitate cu Decizia 2011/235/PESC, printre persoanele vizate de măsurile restrictive se pot număra și membri ai Corpului Gardienilor Revoluției Iraniene (IRGC), Basij și Ansar-e-Hezbollah.

               (5)

               De asemenea, ar trebui interzise vânzarea, furnizarea, transferul sau exportul de echipamente sau software destinate în principal utilizării pentru monitorizarea sau interceptarea de către regimul iranian a comunicațiilor prin internet sau telefon prin rețele fixe sau mobile în Iran.

               (6)

               În plus, ținând seama de obiectivele Deciziei 2011/235/PESC, aceasta ar trebui să includă și dispoziții privind interzicerea furnizării, a vânzării sau a transferului de echipamente care ar putea fi utilizate în scopul represiunii interne. Totodată, Decizia 2010/413/PESC din 26 iulie 2010 privind adoptarea de măsuri restrictive împotriva Iranului (2) ar trebui modificată astfel încât să nu mai cuprindă interdicția respectivă.

               (7)

               Decizia 2011/235/PESC ar trebui modificată în consecință.

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Decizia 2011/235/PESC se modifică după cum urmează:

               1.

               Se introduc următoarele articole:
               „Articolul 2a
               Se interzic vânzarea, furnizarea, transferul sau exportul de echipamente sau de software destinate în principal utilizării pentru monitorizarea sau interceptarea, de către regimul iranian sau în numele acestuia, a comunicațiilor prin internet și telefon prin rețele fixe sau mobile în Iran, precum și furnizarea de asistență pentru instalarea, operarea sau aducerea la zi a unor astfel de echipamente sau software.
               Uniunea adoptă măsurile necesare în vederea identificării elementelor relevante cărora li se aplică prezentul articol.
               Articolul 2b
               (1)   Se interzic vânzarea, furnizarea, transferul sau exportul către Iran de echipamente care ar putea fi utilizate în scopul represiunii interne, de către resortisanții statelor membre, sau de pe teritoriul statelor membre, sau cu ajutorul navelor sau al aeronavelor de sub jurisdicția acestora, fie că provin sau nu de pe teritoriul acestora:
               (2)   De asemenea, se interzic:

                           (a)

                           furnizarea, în mod direct sau indirect, către orice persoană fizică sau juridică, entitate sau organism din Iran sau în scopul utilizării în Iran, de asistență tehnică, de servicii de brokeraj sau de alte servicii legate de produsele menționate la alineatul (1) sau legate de furnizarea, de fabricarea, de întreținerea și de utilizarea respectivelor produse;

                           (b)

                           furnizarea, în mod direct sau indirect, către orice persoană fizică sau juridică, entitate sau organism din Iran sau în scopul utilizării în Iran, de finanțare sau de asistență financiară în legătură cu produsele menționate la alineatul (1), incluzând în special granturi, împrumuturi și asigurări ale creditelor de export pentru vânzarea, furnizarea, transferul sau exportul respectivelor produse sau pentru furnizarea de asistență tehnică conexă, de servicii de brokeraj sau de alte servicii.”.

               2.

               Se introduce următorul articol:
               „Articolul 4a
               Este interzisă participarea în cunoștință de cauză și deliberată la activități care au drept scop sau efect eludarea măsurilor menționate la articolele 2a și 2b.”.

               3.

               Articolul 6 se înlocuiește cu următorul text:
               „Articolul 6
               (1)   Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.
               (2)   Decizia se aplică până la 13 aprilie 2013. Aceasta se reexaminează permanent. Aceasta se reînnoiește sau se modifică, după caz, în situația în care Consiliul apreciază că obiectivele sale nu au fost atinse.”.

         Articolul 2
   Persoanele care figurează în anexa la prezenta decizie se adaugă pe lista prevăzută în anexa la Decizia 2011/235/PESC.
   Articolul 3
   Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

      Adoptată la Bruxelles, 23 martie 2012.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         C. ASHTON

      (1)  JO L 100, 14.4.2011, p. 51.

      (2)  JO L 195, 27.7.2010, p. 39.

      ANEXĂ

         Lista persoanelor menționate la articolul 2

                  Nume

                  Informații de identificare

                  Motive

                  Data înscrierii pe listă

                  1.

                  ZARGHAMI Ezzatollah

                  În calitate de șef al Societății de Radiodifuziune și Televiziune a Republicii Islamice Iran (IRIB), răspunde de toate deciziile privind programarea. IRIB a difuzat mărturisiri forțate ale unor deținuți, precum și o serie de procese-simulacru în august 2009 și decembrie 2011. Acestea constituie o încălcare clară a dispozițiilor internaționale privind procesul echitabil și dreptul la respectarea garanțiilor procedurale.

                  23.3.2012

                  2.

                  TAGHIPOUR Reza

                  Locul nașterii: Maragheh (Iran)
                  Data nașterii: 1957

                  Ministrul Informației și Comunicațiilor. În calitate de Ministru al Informației, este unul dintre funcționarii de rang înalt responsabili cu cenzurarea și controlul activităților de pe internet, precum și al tuturor celorlalte tipuri de comunicații (în special telefoanele mobile). În cursul interogării deținuților politici, persoanele care realizează interogatoriile utilizează datele cu caracter personal, e-mailurile și comunicațiile acestora.
                  În repetate rânduri, începând de la ultimele alegeri prezidențiale și în cursul demonstrațiilor stradale, liniile de telefonie mobilă și de mesagerie-text au fost întrerupte, canalele de televiziune prin satelit au fost bruiate, internetul a fost suspendat local sau cel puțin viteza a fost redusă.

                  23.3.2012

                  3.

                  KAZEMI Toraj

                  Colonel în cadrul Poliției Tehnologiei și Comunicațiilor, acesta a anunțat recent o campanie de recrutare de hackeri guvernamentali, în scopul de a îmbunătăți controlul asupra informației de pe internet și de a submina site-urile „dăunătoare”.

                  23.3.2012

                  4.

                  LARIJANI Sadeq

                  Locul nașterii: Najaf (Irak)
                  Data nașterii: 1960 sau august 1961

                  Șeful sistemului judiciar. În această calitate, îi revine sarcina de a aproba orice pedeapsă în temeiul qisas (retribuție), al hodoud (crime împotriva lui Dumnezeu) și al ta'zirat (crime împotriva statului) și de a semna aceste pedepse. Printre acestea se numără sentințe constând în pedeapsa cu moartea, flagelări și amputări. În acest context, a semnat personal numeroase sentințe constând în pedeapsa cu moartea, încălcând astfel standardele internaționale, inclusiv lapidări (16 persoane se află în prezent sub sentința de lapidare), execuții prin spânzurare, execuții ale unor minori, precum și execuții publice, cum ar fi cele în cazul cărora deținuții au fost spânzurați de poduri în fața unor mulțimi de mii de oameni. A permis de asemenea sentințe constând în pedepse corporale, precum amputări și picurarea de acid în ochii condamnatului. De la preluarea funcției de către Sadeq Larijani, numărul arestărilor arbitrare ale deținuților politici, ale apărătorilor drepturilor omului și ale membrilor minorităților a crescut în mod semnificativ. Numărul execuțiilor a crescut de asemenea considerabil începând din 2009. Sadeq Larijani este de asemenea responsabil de eșecurile sistematice de a respecta dreptul la un proces echitabil, la nivelul procesului judiciar iranian.

                  23.3.2012

                  5.

                  MIRHEJAZI Ali

                  Adjunctul șefului Cabinetului Liderului Suprem și șef al Securității. Face parte din cercul apropiat al Liderului Suprem, fiind responsabil de conceperea suprimării protestelor, care a fost pusă în aplicare începând din 2009.

                  23.3.2012

                  6.

                  SAEEDI Ali

                  Reprezentant al Ghidului în cadrul Pasdaran începând din 1995, după o întreagă carieră în sânul instituției militare, mai exact în cadrul serviciilor de informații ale Pasdaran. Această funcție oficială îi conferă rolul de canal de transmisie indispensabil între ordinele provenind de la Biroul Ghidului și aparatul de represiune al Pasdaran.

                  23.3.2012

                  7.

                  RAMIN Mohammad-Ali

                  Locul nașterii: Dezful (Iran)
                  Data nașterii: 1954

                  Principalul responsabil de cenzură, în calitate de ministru adjunct însărcinat cu presa până în decembrie 2010, a fost direct responsabil de închiderea a numeroase organe de presă reformatoare (Etemad, Etemad-e Melli, Shargh, etc), de închiderea Sindicatului Independent al Presei, precum și de acțiuni de intimidare și de arestarea unor jurnaliști.

                  23.3.2012

                  8.

                  MORTAZAVI Seyyed Solat

                  Locul nașterii: Meibod (Iran)
                  Data nașterii: 1967

                  Ministru Adjunct al Internelor însărcinat cu Afacerile Politice. Responsabil pentru conducerea represiunii la adresa persoanelor care se exprimă în apărarea drepturilor lor legitime, inclusiv a libertății de exprimare.

                  23.3.2012

                  9.

                  REZVANI Gholomani

                  Guvernator adjunct al Rasht. Responsabil de încălcări grave ale dreptului la respectarea garanțiilor procedurale.

                  23.3.2012

                  10.

                  SHARIFI Malek Ajdar

                  Șeful sistemului judiciar în Azerbaidjanul de Est. Responsabil de încălcări grave ale dreptului la respectarea garanțiilor procedurale.

                  23.3.2012

                  11.

                  ELAHI Mousa Khalil

                  Procuror al Tabriz. Responsabil de dispunerea unor încălcări grave ale drepturilor omului în ceea ce privește respectarea garanțiilor procedurale.

                  23.3.2012

                  12.

                  FAHRADI Ali

                  Procuror al Karaj. Responsabil de încălcări grave ale drepturilor omului ca urmare a solicitării aplicării pedepsei cu moartea în cazul unui minor.

                  23.3.2012

                  13.

                  REZVANMANESH Ali

                  Procuror. Responsabil de încălcări grave ale drepturilor omului ca urmare a solicitării aplicării pedepsei cu moartea în cazul unui minor.

                  23.3.2012

                  14.

                  RAMEZANI Gholamhosein

                  Comandantul Serviciului de Informații al IRGC. Responsabil de încălcări grave ale drepturilor omului, în ceea ce privește persoanele care se exprimă în apărarea drepturilor lor legitime, inclusiv a libertății de exprimare. Conduce departamentul responsabil de arestarea și torturarea unor autori de bloguri/jurnaliști.

                  23.3.2012

                  15.

                  SADEGHI Mohamed

                  Colonel și Adjunct al Serviciului de Informații Tehnice și Cibernetice al IRGC. Responsabil de arestarea și torturarea unor autori de bloguri/jurnaliști.

                  23.3.2012

                  16.

                  JAFARI Reza

                  Șeful urmăririi penale speciale a criminalității informatice. Însărcinat cu arestarea, reținerea și urmărirea penală a unor autori de bloguri și jurnaliști.

                  23.3.2012

                  17.

                  RESHTE-AHMADI Bahram

                  Procuror-adjunct în Teheran. Conduce centrul de urmărire penală de la Evin. Responsabil de refuzarea drepturilor, inclusiv a vizitelor și a altor drepturi ale deținuților, în cazul apărătorilor drepturilor omului și al deținuților politici.

                  23.3.2012


Anunţ juridic important

|

52007BP0111(01)

1. Decizia Parlamentului European din 24 aprilie 2007 privind descărcarea de gestiune pentru execuţia bugetului general al Uniunii Europene aferent exerciţiului financiar 2005, Secţiunea VIIIB - Autoritatea Europeană pentru Protecţia Datelor (C6-0472/2006 - 2006/2170(DEC))

Jurnalul Oficial 074 E , 20/03/2008 p. 0172 - 0172

		1.Decizia Parlamentului European din 24 aprilie 2007 privind descărcarea de gestiune pentru execuţia bugetului general al Uniunii Europene aferent exerciţiului financiar 2005, Secţiunea VIIIB — Autoritatea Europeană pentru Protecţia Datelor (C6-0472/2006 — 2006/2170(DEC))Parlamentul European,- având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exerciţiul financiar 2005 [1],- având în vedere conturile anuale finale ale Comunităţilor Europene pentru exerciţiul financiar 2005 — Volumul I (C6-0472/2006) [2],- având în vedere raportul anual al Curţii de Conturi Europene privind execuţia bugetului aferent exerciţiului financiar 2005 şi rapoartele sale speciale, însoţite fiecare de răspunsurile instituţiilor verificate [3],- având în vedere declaraţia de asigurare privind fiabilitatea conturilor şi legalitatea şi regularitatea tranzacţiilor subiacente, întocmită de Curtea de Conturi în temeiul articolului 248 din Tratatul CE [4],- având în vedere articolul 272 alineatul (10) şi articolele 274, 275 şi 276 din Tratatul CE,- având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităţilor Europene [5], în special articolele 50, 86, 145, 146 şi 147,- având în vedere articolul 71 şi anexa V la Regulamentul său de procedură,- având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A6-0111/2007),1. acordă Autorităţii Europene pentru Protecţia Datelor descărcarea de gestiune pentru execuţia bugetului aferent exerciţiului financiar 2005;2. îşi prezintă observaţiile în cadrul rezoluţiei de mai jos;3. încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta decizie împreună cu rezoluţia Parlamentului, ca parte integrantă a acesteia, Consiliului, Comisiei, Curţii de Justiţie, Curţii de Conturi, Comitetului Economic şi Social European, Comitetului Regiunilor, Ombudsmanului European şi Autorităţii Europene pentru Protecţia Datelor şi de a asigura publicarea acestora în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (seria L).[1] JO L 60, 8.3.2005.[2] JO C 264, 31.10.2006, p. 1.[3] JO C 263, 31.10.2006, p. 1.[4] JO C 263, 31.10.2006, p.10.[5] JO L 248, 16.9.2002, p. 1. Regulament astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1995/2006 (JO L 390, 30.12.2006, p. 1).--------------------------------------------------