title: Decizia Consiliului din 24 februarie 2016 de numire a membrilor și a supleanților în cadrul Comitetului consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă

text:
               1.3.2016

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 79/1

         DECIZIA CONSILIULUI
   din 24 februarie 2016
   de numire a membrilor și a supleanților în cadrul Comitetului consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă
   (2016/C 79/01)
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Decizia 2003/C 218/01 a Consiliului din 22 iulie 2003 de instituire a unui Comitet consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă (1), în special articolul 3,
   având în vedere lista candidaților prezentată Consiliului de către guvernele statelor membre,
   întrucât:

               (1)

               Prin decizia sa din 22 aprilie 2013 (2), Consiliul a numit membrii și supleanții în cadrul Comitetului consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă pentru perioada 22 aprilie 2013-28 februarie 2016.

               (2)

               Membrii și supleanții ocupă funcția până când se procedează la înlocuirea lor sau la reînnoirea mandatului lor.

               (3)

               Membrii și supleanții comitetului menționat anterior ar trebui să fie numiți pentru o perioadă de trei ani,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Sunt numiți membri și supleanți în cadrul Comitetului consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă pentru perioada 29 februarie 2016-28 februarie 2019:
   I.   REPREZENTANȚI AI GUVERNELOR

               Țara

               Membri

               Supleanți

               Belgia

               doamna Godelieve PONNET

               doamna Véronique CRUTZEN
               doamna Nadine GILIS

               Bulgaria

               doamna Vaska SEMERDZHIEVA

               doamna Darina KONOVA
               domnul Dimitar DIMITROV

               Republica Cehă

               domnul Jaroslav HLAVÍN

               doamna Anna SAMKOVÁ
               domnul Zdeněk ŠMERHOVSKÝ

               Danemarca

               doamna Charlotte SKJOLDAGER

               doamna Annemarie KNUDSEN
               domnul Bent HORN ANDERSEN

               Germania

               domnul Michael KOLL

               domnul Kai SCHÄFER
               doamna Ellen ZWINK

               Estonia

               doamna Seili SUDER

               doamna Kristel PLANGI
               doamna Maret MARIPUU

               Irlanda

               doamna Paula GOUGH

               doamna Marie DALTON
               doamna Margaret LAWLOR

               Grecia

               Spania

               doamna Dolores LIMÓN TAMÉS

               doamna Mercedes TEJEDOR AIBAR
               doamna Belén PERÉZ AZNAR

               Franța

               doamna Bénédicte LEGRAND-JUNG

               domnul Frédéric TEZE
               domnul Olivier MEUNIER

               Croația

               domnul Zdravko MURATTI

               domnul Miroslav BABIĆ
               domnul Jere GAŠPEROV

               Italia

               domnul Romolo De CAMILLIS

               doamna Rosanna MARGIOTTA
               doamna Alessandra PERA

               Cipru

               domnul Anastassios YANNAKI

               domnul Aristodemos ECONOMIDES
               domnul Marios KOURTELLIS

               Letonia

               doamna Jolanta GEDUŠA

               doamna Renārs LŪSIS
               doamna Māra VĪKSNE

               Lituania

               doamna Aldona SABAITIENĖ

               doamna Vilija KONDROTIENĖ
               doamna Gintarė BUŽINSKAITĖ

               Luxemburg

               domnul Marco BOLY

               domnul Johny SCHNEIDER
               domnul Carlo STEFFES

               Ungaria

               domnul Péter NESZTINGER

               doamna Katalin BALOGH
               domnul Gyula MADARÁSZ

               Malta

               domnul Mark GAUCI

               domnul Melhino MERCIECA
               domnul David SALIBA

               Țările de Jos

               doamna Esther de KLEUVER

               domnul Martin G. DEN HELD
               domnul Rob TRIEMSTRA

               Austria

               doamna Anna RITZBERGER-MOSER

               doamna Gertrud BREINDL
               doamna Gerlinde ZINIEL

               Polonia

               doamna Danuta KORADECKA

               doamna Joanna FAŁDYGA
               domnul Roman SĄSIADEK

               Portugalia

               domnul Pedro Nuno PIMENTA BRAZ

               domnul Carlos PEREIRA
               domnul António SANTOS

               România

               doamna Anca Mihaela PRICOP

               domnul Marian TĂNASE
               domnul Dantes Nicolae BRATU

               Slovenia

               domnul Nikolaj PETRIŠIČ

               domnul Jože HAUKO
               domnul Etbin TRATNIK

               Slovacia

               doamna Romana ČERVIENKOVÁ

               domnul Vladimir TEJBUS

               Finlanda

               domnul Leo SUOMAA

               doamna Kristiina MUKALA
               domnul Wiking HUSBERG

               Suedia

               Regatul Unit

               domnul Stuart BRISTOW

               domnul Clive FLEMING
               domnul Stephen TAYLOR

         II.   REPREZENTANȚI AI ORGANIZAȚIILOR LUCRĂTORILOR

               Țara

               Membri

               Supleanți

               Belgia

               doamna Caroline VERDOOT

               domnul Herman FONCK
               domnul Stéphane LEPOUTRE

               Bulgaria

               domnul Ivan KOKALOV

               domnul Aleksander ZAGOROV
               doamna Reneta VASILEVA

               Republica Cehă

               doamna Radka SOKOLOVÁ

               domnul Václav PROCHÁZKA
               domnul Jaroslav PEJŠA

               Danemarca

               doamna Maria BJERRE

               domnul Jan KAHR FREDERIKSEN

               Germania

               doamna Sonja KÖNIG

               doamna Anne KARRASS
               domnul Moriz-Boje TIEDEMANN

               Estonia

               doamna Aija MAASIKAS

               domnul Argo SOON
               doamna Elina REEDI

               Irlanda

               domnul Sylvester CRONIN

               domnul Frank VAUGHAN
               domnul Dessie ROBINSON

               Grecia

               Spania

               domnul Pedro J. LINARES

               doamna Marisa RUFINO
               domnul Javier TORRES

               Franța

               Croația

               domnul Marko PALADA

               doamna Gordana PALAJSA
               domnul Rajko KUTLAČA

               Italia

               Cipru

               domnul Nicos ANDREOU

               domnul Nikos SATSIAS
               domnul Stelios CHRISTODOULOU

               Letonia

               domnul Ziedonis ANTAPSONS

               domnul Mārtiņš PUŽULS
               domnul Edgars GRIGORJEVS

               Lituania

               doamna Inga RUGINIENĖ

               doamna Dalia JUŠKEVIČIENĖ
               domnul Ričardas GARUOLIS

               Luxemburg

               domnul Jean-Luc DE MATTEIS

               domnul Marcel GOEREND
               domnul Robert FORNIERI

               Ungaria

               Malta

               domnul Alfred LIA

               domnul Edwin BALZAN
               domnul Anthony CASARU

               Țările de Jos

               domnul W. van VEELEN

               domnul H. van STEENBERGEN
               doamna S. BALJEU

               Austria

               doamna Ingrid REIFINGER

               doamna Julia NEDJELIK-LISCHKA
               domnul Alexander HEIDER

               Polonia

               domnul Dariusz GOC

               doamna Agnieszka MIŃKOWSKA
               doamna Longina KACZMARSKA

               Portugalia

               doamna Vanda Teresa ROGADO PEREIRA DA CRUZ

               doamna Maria da Conceição MELRO VIEIRA
               domnul Fernando José GOMES MACHADO

               România

               Slovenia

               doamna Lučka BÖHM

               doamna Katja GORIŠEK
               domnul Matej VALENŠEK

               Slovacia

               domnul Peter RAMPAŠEK

               domnul Alexander ŤAŽÍK
               domnul Róbert STAŠKO

               Finlanda

               doamna Raili PERIMÄKI

               doamna Paula ILVESKIVI
               domnul Erkki AUVINEN

               Suedia

               Regatul Unit

               domnul Hugh ROBERTSON

         III.   REPREZENTANȚI AI ORGANIZAȚIILOR PATRONALE

               Țara

               Membri

               Supleanți

               Belgia

               domnul Kris DE MEESTER

               domnul Thierry VANMOL
               domnul Marc JUNIUS

               Bulgaria

               domnul Georgi STOEV

               doamna Petya GEOREVA
               doamna Daniela SIMIDCHIEVA

               Republica Cehă

               doamna Jana MALÁ

               domnul František HROBSKÝ
               domnul Martin RÖHRICH

               Danemarca

               doamna Lena SØBY

               doamna Christina SODE HASLUND
               domnul Jens SKOVGAARD LAURITSEN

               Germania

               domnul Eckhard METZE

               domnul Stefan ENGEL
               domnul Rüdiger TRIEBEL

               Estonia

               domnul Marju PEÄRNBERG

               doamna Piia SIMMERMANN
               doamna Ülle MATT

               Irlanda

               domnul Michael GILLEN

               domnul Kevin ENRIGHT

               Grecia

               Spania

               doamna Marina GORDÓN ORTÍZ

               doamna Laura CASTRILLO NUÑEZ
               doamna Isabel MAYA RUBIO

               Franța

               Croația

               doamna Admira RIBIČIĆ

               domnul Nenad SEIFERT
               domnul Boris ANTUNOVIĆ

               Italia

               Cipru

               domnul Polyvios POLYVIOU

               domnul Emilios MICHAEL
               domnul Panayotis PANAYI

               Letonia

               doamna Ilona KIUKUCĀNE

               domnul Andris POMMERS

               Lituania

               domnul Vaidotas LEVICKIS

               domnul Jonas GUZAVIČIUS
               doamna Aistė TOMKIENĖ

               Luxemburg

               domnul Pierre BLAISE

               domnul François ENGELS
               domnul Marc KIEFFER

               Ungaria

               Malta

               domnul John SCICLUNA

               domnul Andrew AGIUS MUSCAT
               doamna Carmen BORG

               Țările de Jos

               domnul W.M.J.M. van MIERLO

               domnul R. van BEEK
               domnul H.A.F. van WELL

               Austria

               doamna Julia ENZELSBERGER

               doamna Christa SCHWENG
               doamna Katharina LINDNER

               Polonia

               domnul Jacek MĘCINA

               domnul Paweł PETTKE

               Portugalia

               domnul Luís HENRIQUES

               domnul Manuel Marcelino PENA COSTA
               domnul Luís Miguel CORREIA MIRA

               România

               Slovenia

               domnul Igor ANTAUER

               doamna Karmen FOTUNA JEFIM

               Slovacia

               domnul Róbert MEITNER

               doamna Silvia SUROVÁ

               Finlanda

               doamna Riitta WÄRN

               domnul Jan SCHUGK
               domnul Mika SUSI

               Suedia

               Regatul Unit

               doamna Rachel SMITH

               domnul Dominic FROST

         Articolul 2
   Consiliul va numi membrii și supleanții încă nenominalizați la o dată ulterioară.
   Articolul 3
   Prezenta decizie se publică, în scop informativ, în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Adoptată la Bruxelles, 24 februarie 2016.

            Pentru Consiliu

            Preşedintele

         M. BUSSEMAKER

      (1)  JO C 218, 13.9.2003, p. 1.

      (2)  JO C 120, 26.4.2013, p. 7.


title: Decizia Comisiei din 15 noiembrie 2005 de modificare a regulamentului de procedură

text:
Anunţ juridic important

|

32005D0960

Official Journal L 347 , 30/12/2005 P. 0083 - 0090 Official Journal L 349 , 12/12/2006 P. 0737 - 0744

		20051115Decizia Comisieidin 15 noiembrie 2005de modificare a regulamentului de procedură(2005/960/CE, Euratom)COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 218 alineatul (2),având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, în special articolul 131,având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 28 alineatul (1) și articolul 41 alineatul (1),DECIDE:Articolul 1Articolele 1-28 din regulamentul de procedură al Comisiei [1] se înlocuiesc cu textul din anexa la prezenta decizie.Articolul 2Prezenta decizie intră în vigoare la 1 ianuarie 2006.Articolul 3Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.Adoptată la Bruxelles, 15 noiembrie 2005.Pentru ComisiePreședinteleJosé Manuel Barroso[1] JO L 308, 8.12.2000, p. 26. Regulament de procedură astfel cum a fost modificat ultima dată prin Decizia 2004/563/CE, Euratom a Comisiei (JO L 251, 27.7.2004, p. 9).--------------------------------------------------20051115ANEXĂ"CAPITOLUL ICOMISIASECȚIUNEA 1Dispoziții generaleArticolul 1Principiul răspunderii colegialeComisia acționează ca organ colegial, în conformitate cu dispozițiile prezentului regulament de procedură și potrivit orientărilor politice definite de președintele său.Articolul 2Prioritățile și programul de lucruÎn conformitate cu orientările politice definite de către președinte, Comisia își stabilește obiectivele strategice multianuale și strategia politică anuală, în temeiul cărora adoptă în fiecare an programul său de lucru și proiectul de buget preliminar pentru anul următor.Articolul 3Președintele(1) Președintele poate atribui membrilor Comisiei domenii de activitate specifice , pentru care sunt anume responsabili in ceea ce priveste pregătirea lucrărilor Comisiei și aplicarea deciziilor acesteia.Președintele poate modifica în orice moment atribuțiile astfel stabilite.(2) Președintele poate constitui grupuri permanente sau ad hoc din rândul membrilor Comisiei ,desemnând președinții și determinând componența acestora. Președintele stabilește mandatul acestor grupuri și aprobă regulamentul lor de funcționare.(3) Președintele reprezintă Comisia. Președintele desemnează membrii Comisiei care au sarcina să îl asiste în această funcție.Articolul 4Procedurile decizionaleDeciziile Comisiei se iau:(a) în ședințele Comisiei, prin procedură orală sau(b) prin procedură scrisă, în conformitate cu dispozițiile articolului 12;(c) prin procedură de abilitare, în conformitate cu dispozițiile articolului 13 sau(d) prin procedură de delegare, în conformitate cu dispozițiile articolului 14.SECȚIUNEA 2Ședințele ComisieiArticolul 5Convocarea(1) Ședințele Comisiei se convoacă de către președinte.(2) De regulă, Comisia se întrunește cel puțin o dată pe săptămână. În plus, Comisia se întrunește ori de câte ori este nevoie.(3) Membrii Comisiei sunt obligați să fie prezenți la toate ședințele . Președintele apreciază fiecare situație care ar putea conduce la nerespectarea acestei obligații.Articolul 6Ordinea de zi a ședințelor Comisiei(1) Președintele adoptă ordinea de zi a fiecărei ședințe a Comisiei.(2) Fără a aduce atingere dreptului președintelui de a adopta ordinea de zi, orice propunere care implică cheltuieli semnificative trebuie prezentată cu acordul membrului Comisiei responsabil cu bugetul.(3) Orice chestiune a cărei înscriere pe ordinea zilei este propusă de către un membru al Comisiei trebuie comunicată președintelui în condițiile prevăzute de Comisie, în conformitate cu normele de punere în aplicare menționate la articolul 28, denumite în continuare "norme de punere în aplicare".(4) Ordinea de zi și documentele necesare sunt comunicate membrilor Comisiei, în condițiile stabilite de aceasta, în conformitate cu normele de punere în aplicare.(5) Orice chestiune, a cărei retragere de pe ordinea de zi este propusă de un membru al Comisiei, se amână , cu acordul președintelui pentru ședința următoare.(6) La propunerea președintelui, Comisia poate delibera asupra oricărei chestiuni care nu este înscrisă pe ordinea de zi sau cu privire la care documentele de lucru necesare au fost distribuite cu întârziere. Comisia poate decide să nu delibereze asupra unui punct de pe ordinea de zi.Articolul 7CvorumulNumărul de membri a căror prezență este necesară pentru a constitui cvorumul este egal cu majoritatea numărului de membri prevăzut de tratat.Articolul 8Adoptarea deciziilor(1) Comisia ia decizii pe baza propunerilor unuia sau mai multor membri ai Comisiei.(2) Comisia procedează la vot la cererea oricărui membru,. Votul poate fi asupra proiectului inițial sau asupra proiectului textului modificat de către membrul sau membrii inițiatori ori sau de către președinte.(3) Deciziile Comisiei se adoptă cu majoritatea numărului de membri prevăzut de tratat.(4) Președintele constată rezultatul deliberărilor, care se consemnează în procesul-verbal al ședinței prevăzut la articolul 11.Articolul 9ConfidențialitateaȘedințele Comisiei nu sunt publice. Dezbaterile Comisiei sunt confidențiale.Articolul 10Prezența funcționarilor sau a altor persoane(1) Sub rezerva unei decizii contrare a Comisiei , la sedinte asistă secretarul general și șeful de cabinet al președintelui. Condițiile în care alte persoane pot asista la ședințe le Comisiei sunt stabilite în conformitate cu normele de punere în aplicare.(2) În cazul absenței unui membru al Comisiei, la ședință poate asista șeful de cabinet al acestuia,care, la invitația președintelui, poate exprima opinia membrului absent.(3) Comisia poate decide să asculte orice altă persoană.Articolul 11Procesul-verbal(1) La toate ședințele Comisie se încheie un proces-verbal.(2) Proiectul de proces-verbal se supune Comisiei spre aprobare în cadrul unei ședințe ulterioare. Procesul-verbal aprobat este autentificat prin semnătura președintelui și a secretarului general.SECȚIUNEA 3Alte proceduri decizionaleArticolul 12Decizii adoptate prin procedură scrisă(1) Acordul membrilor Comisiei asupra unui proiect al unuia sau al mai multor membri poate fi exprimat prin procedură scrisă, sub rezerva ca acesta să fi obținut în prealabil avizul favorabil al Serviciului Juridic, precum și acordul serviciilor consultate conform condițiilor prevăzute la articolul 23.Avizul favorabil și/sau acordul pot fi înlocuite cu un acord încheiat între șefii de cabinet în cadrul procedurii scrise de finalizare, după cum se prevede în normele de punere în aplicare.(2) Textul proiectului se comunică în scris tuturor membrilor Comisiei, în condițiile stabilite de către aceasta în conformitate cu normele de punere în aplicare, împreună cu termenul acordat în care aceștia trebuie să aducă la cunoștință orice eventuale rezerve pe care le au sau modificări pe care doresc să le propună.(3) Orice membru al Comisiei poate solicita în cursul procedurii scrise ca proiectul să facă obiectul unei dezbateri . Membrul Comisiei adresează președintelui o cerere motivată în acest sens.(4) În cazul în care nici un membru al Comisiei nu a formulat sau menținut o cerere de suspendare a unui proiect în termenul stabilit pentru procedura scrisă, acesta se consideră a fi adoptat de către Comisie.Articolul 13Decizii adoptate prin procedura de abilitare(1) Comisia poate, cu condiția respectării depline a principiului răspunderii colegiale, abilita unul sau mai mulți dintre membri săi să ia măsuri de gestionare sau de administrare în numele său, în limitele și în condițiile stabilite de aceasta.(2) De asemenea, Comisia poate, cu acordul președintelui, să însărcineze unul sau mai mulți membri să adopte textul definitiv al unui act sau al unei propuneri ce urmează a fi înaintat altor instituții, al cărui conținut a fost deja stabilit în cadrul deliberărilor.(3) Competențele astfel atribuite pot face obiectul unei subdelegări a directorilor generali și a șefilor de servicii, cu condiția ca decizia de abilitare să nu interzică acest lucru în mod expres.(4) Dispozițiile alineatelor (1), (2) și (3) nu aduc atingere normelor privind delegarea în domeniul financiar sau al competențelor acordate autorității învestite cu competența de desemnare și autorității abilitate să încheie contracte de muncă.Articolul 14Decizii adoptate prin procedura de delegareComisia poate, cu condiția respectării depline a principiului răspunderii colegiale, delega adoptarea măsurilor de gestionare sau de administrare directorilor generali și șefilor de servicii, care acționează în numele său, în limitele și în condițiile stabilite de aceasta.Articolul 15Subdelegarea în cazul deciziilor de acordare a subvențiilor și de atribuire a contractelorÎn cazul în care unui director general sau unui șef de serviciu i-au fost atribuite competențe delegate sau subdelegate în conformitate cu articolele 13 și 14, pentru a adopta decizii de finanțare, acesta poate decide să subdelege adoptarea anumitor decizii individuale de atribuire a subvențiilor și contractelor publice directorului competent sau, cu acordul membrului responsabil al Comisiei, șefului de unitate competent, în limitele și în condițiile prevăzute de normele de punere în aplicare.Articolul 16Informații privind deciziile adoptateDeciziile adoptate prin procedură scrisă, prin procedură de abilitare sau procedură de delegare se consemnează într-o notă zilnică, care se menționează în procesul-verbal al următoarei ședințe a Comisiei.SECȚIUNEA 4Dispoziții comune tuturor procedurilor decizionaleArticolul 17Autentificarea actelor adoptate de către Comisie(1) Actele adoptate în cadrul unei ședințe se atașează astfel încât să nu poată fi separate, în limba sau limbile autentice, la o notă de sinteză întocmită la sfârșitul ședinței Comisiei în cursul căreia acestea au fost adoptate. Aceste acte sunt autentificate prin semnăturile președintelui și secretarului general, aplicate pe ultima pagină a notei de sinteză.(2) Actele adoptate prin procedura scrisă și prin procedura de abilitare în conformitate cu articolul 12 și cu articolul 13 alineatele (1) și (2) se atașează astfel încât să nu poată fi separate, în limba sau limbile autentice, la nota zilnică menționată la articolul 16. Aceste acte se autentifică prin semnătura secretarului general aplicată pe ultima pagină a notei zilnice.(3) Actele adoptate prin procedura de delegare sau prin subdelegare se atașează astfel încât să nu poată fi separate, în limba sau limbile autentice, la nota zilnică menționată la articolul 16. Aceste acte se autentifică printr-o declarație de certificare semnată de funcționarul căruia i-au fost delegate sau subdelegate competențele în conformitate cu articolul 13 alineatul (3) și cu articolele 14 și 15.(4) În sensul prezentului regulament de procedură, "acte" înseamnă orice act prevăzut la articolul 249 din Tratatul CE și la articolul 161 din Tratatul Euratom.(5) În sensul prezentului regulament de procedură, "limbi autentice" înseamnă toate limbile oficiale ale Comunităților, fără a aduce atingere Regulamentului (CE) nr. 930/2004 al Consiliului [1], în cazul actelor de aplicare generală, și limba sau limbile destinatarilor, în cazul altor acte.SECȚIUNEA 5Elaborarea și punerea în aplicare a deciziilor ComisieiArticolul 18Grupurile de membri ai ComisieiGrupurile de membri ai Comisiei contribuie la coordonarea și elaborarea lucrărilor Comisiei, în contextul obiectivelor și priorităților strategice stabilite de Comisie și în conformitate cu mandatul și orientările politice stabilite de președinte.Articolul 19Cabinetele și relațiile cu serviciile(1) Membrii Comisiei dispun de propriul cabinet însărcinat să îi asiste în îndeplinirea sarcinilor lor și în elaborarea deciziilor Comisiei. Normele privind componența cabinetelor sunt adoptate de către președinte.(2) Membrii Comisiei aprobă modalitățile de lucru cu serviciile aflate în responsabilitatea acestora. Aceste modalități trebuie să precizeze, în special, modul în care membrii Comisiei transmit instrucțiuni serviciilor în cauză, acestea din urma furnizându-le în mod regulat toate informațiile legate de domeniul lor de activitate și necesare exercitării responsabilităților acestora.Articolul 20Secretarul general(1) Secretarul general îl asistă pe președinte la pregătirea lucrărilor și la conducerea ședințelor Comisiei. De asemenea, secretarul general îi asistă pe președinții grupurilor de membri ai Comisiei înființate în conformitate cu articolul 3 alineatul (2), pentru pregătirea și conducerea ședințelor acestora.(2) Secretarul general se asigură că procedurile decizionale sunt puse în aplicare corect și că deciziile prevăzute la articolul 4 sunt executate.(3) Secretarul general contribuie la asigurarea coordonării necesare între servicii în etapele pregătitoare, în conformitate cu articolul 23, și veghează la respectarea calității de fond și a regulilor de formă a documentelor prezentate Comisiei.(4) Cu excepția cazurilor speciale, secretarul general ia măsurile necesare pentru a asigura notificarea și publicarea în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene a actelor Comisiei, precum și transmiterea către alte instituții ale Comunităților Europene a documentelor Comisiei și serviciilor sale.(5) Secretarul general asigură relațiile oficiale cu celelalte instituții ale Comunităților Europene, sub rezerva competențelor pe care Comisia decide să le exercite sau să le atribuie membrilor săi sau serviciilor sale. Acesta monitorizează lucrările celorlalte instituții ale Comunităților Europene și informează Comisia în acest sens.CAPITOLUL IISERVICIILE COMISIEIArticolul 21Structura serviciilorComisia dispune, pentru îndeplinirea activității sale, de un număr de direcții generale și servicii asimilate care formează un singur serviciu administrativ.În principiu, direcțiile generale și serviciile asimilate sunt împărțite în direcții, iar direcțiile în unități.Articolul 22Crearea de funcții și structuri specificeÎn cazuri speciale Comisia poate crea funcții și structuri specifice însărcinate cu anumite chestiuni și stabilește atribuțiile și modalitatea lor de funcționare.Articolul 23Cooperarea și coordonarea între servicii(1) Pentru a asigura eficacitatea acțiunilor Comisiei, serviciile lucrează în strânsă cooperare și în mod coordonat de la început, pentru elaborarea sau punerea în aplicare a deciziilor Comisiei.(2) Serviciul responsabil pentru pregătirea unei inițiative asigură, de la începutul activității pregătitoare, coordonarea efectivă dintre toate serviciile care au un interes legitim pentru acea inițiativă, în temeiul domeniilor de competență și atribuțiilor sau prin natura subiectului.(3) Înainte ca un document să fie prezentat Comisiei, serviciul responsabil consultă în timp util serviciile care justifică un interes legitim pentru proiectul respectiv, în conformitate cu normele de punere în aplicare.(4) Consultarea Serviciului Juridic este obligatorie în privința tuturor proiectelor de acte sau propunerilor de acte juridice, precum și a tuturor documentelor care pot avea incidență juridică.Consultarea Serviciului Juridic este obligatorie înainte de inițierea oricăreia dintre procedurile decizionale prevăzute la articolele 12, 13 și 14, cu excepția deciziilor referitoare la acte standard pentru care s-a obținut deja acordul acestuia (acte repetitive). Consultarea Serviciului Juridic nu este obligatorie în privința deciziilor menționate la articolul 15.(5) Consultarea Secretariatului General este obligatorie în cazul oricărei inițiative care:(a) este de importanță politică sau(b) face parte din programul de lucru anual al Comisiei sau din instrumentul de programare în vigoare sau(c) vizează aspecte instituționale sau(d) se supune evaluării impactului sau consultării publice.(6) Cu excepția deciziilor menționate la articolul 15, consultarea direcțiilor generale responsabile cu bugetul, cu personalul și administrarea este obligatorie în privința tuturor documentelor care pot avea incidență asupra bugetului, finanțelor, personalului și administrației. De asemenea, serviciul responsabil cu combaterea fraudei trebuie consultat în cazul în care este necesar.(7) Serviciul responsabil depune eforturi pentru a elabora o propunere care care întrunește acordul serviciilor consultate. În caz de dezacord, fără a aduce atingere articolului 12, trebuie să anexeze la propunerea sa părerile diferite exprimate de respectivele servicii.CAPITOLUL IIIINTERIMATULArticolul 24Continuitatea serviciuluiMembrii Comisiei și serviciile se asigură că iau toate măsurile corespunzătoare pentru a asigura continuitatea serviciului, cu respectarea dispozițiilor adoptate în acest sens de Comisie sau de președinte.Articolul 25Interimatul funcției președinteluiAtunci când președintele este în imposibilitatea de a-și exercita atribuțiile, acestea sunt exercitate de către unul dintre vicepreședinți sau dintre membrii, în ordinea de prioritate stabilită de președinte.Articolul 26Interimatul funcției secretarului generalAtunci când secretarul general este în imposibilitatea de a-și exercita atribuțiile, acestea sunt exercitate de către secretarul general adjunct prezent cu cea mai mare vechime sau, în caz de egalitate a vechimii, de către cel mai în vârstă sau de către un funcționar desemnat de Comisie.În lipsa secretarului general adjunct și în cazul în care nu a fost desemnat un funcționar de către Comisie, interimatul este asigurat de funcționarul subordonat cu cea mai mare vechime prezent sau, în caz de egalitate a vechimii, funcționarul cel mai în vârstă, din categoria și cu gradul cel mai înalt.Articolul 27Interimatul funcției superiorilor ierarhici(1) Atunci când directorul general este în imposibilitatea de a-și exercita atribuțiile, acestea sunt exercitate de către directorul general adjunct prezent cu cea mai mare vechime sau, în caz de egalitate a vechimii, de către directorul general adjunct cel mai în vârstă sau de către un funcționar desemnat de Comisie.În lipsa directorului general adjunct și în cazul în care nu a fost desemnat un funcționar de către Comisie, interimatul este asigurat de subordonatul cu cea mai mare vechime prezent sau, în caz de egalitate a vechimii, subordonatul cel mai în vârstă, din categoria și cu gradul cel mai înalt.(2) Atunci când șeful de unitate este în imposibilitatea de a-și exercita atribuțiile , acestea sunt exercitate de către șeful de unitate adjunct sau de un funcționar desemnat de către directorul general.În lipsa șefului de unitate adjunct și în cazul în care nu a fost desemnat un funcționar de către directorul general, interimatul este asigurat de subordonatul cu cea mai mare vechime prezent sau, în caz de egalitate a vechimii, subordonatul cel mai în vârstă, din categoria și cu gradul cel mai înalt.(3) Atunci când oricare alt superior ierarhic este în imposibilitatea de a-și exercita atribuțiile , acestea sunt exercitate de către un funcționar desemnat de către directorul general de comun acord cu membrul responsabil al Comisiei. În lipsa acestei desemnări, interimatul este asigurat de subordonatul prezent cu cea mai mare vechime sau, în caz de egalitate a vechimii, subordonatul cel mai în vârstă, din categoria și cu gradul cel mai înalt.CAPITOLUL IVDISPOZIȚII FINALEArticolul 28Norme de punere în aplicare și măsuri suplimentareComisia stabilește, atunci când este necesar, normele de punere în aplicare a prezentului regulament de procedură.Comisia poate adopta măsuri suplimentare privind funcționarea Comisiei și a serviciilor sale, ținând seama de evoluțiile tehnologice și informatice.Articolul 29Intrarea în vigoarePrezentul regulament de procedură intră în vigoare la 1 ianuarie 2006.[1] JO L 169, 1.5.2004, p. 1."--------------------------------------------------


title: Decizia (PESC) 2016/2384 a Consiliului din 22 decembrie 2016 de actualizare a listei persoanelor, grupurilor și entităților cărora li se aplică articolele 2, 3 și 4 din Poziția comună 2001/931/PESC privind aplicarea de măsuri specifice pentru combaterea terorismului și de modificare a Deciziei (PESC) 2016/1136

text:
               23.12.2016

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 352/92

         DECIZIA (PESC) 2016/2384 A CONSILIULUI
   din 22 decembrie 2016
   de actualizare a listei persoanelor, grupurilor și entităților cărora li se aplică articolele 2, 3 și 4 din Poziția comună 2001/931/PESC privind aplicarea de măsuri specifice pentru combaterea terorismului și de modificare a Deciziei (PESC) 2016/1136
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 29,
   având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,
   întrucât:

               (1)

               La 27 decembrie 2001, Consiliul a adoptat Poziția comună 2001/931/PESC (1).

               (2)

               La 12 iulie 2016, Consiliul a adoptat Decizia (PESC) 2016/1136 (2) de actualizare a listei persoanelor, grupurilor și entităților cărora li se aplică articolele 2, 3 și 4 din Poziția comună 2001/931/PESC.

               (3)

               Consiliul a stabilit că alte trei persoane au fost implicate în acte de terorism în înțelesul articolului 1 alineatele (2) și (3) din Poziția comună 2001/931/PESC, că a fost luată o decizie în privința acestora de către o autoritate competentă în înțelesul articolului 1 alineatul (4) din respectiva poziție comună și că aceste persoane ar trebui să fie adăugate pe lista persoanelor, grupurilor și entităților care intră sub incidența articolelor 2, 3 și 4 din Poziția comună 2001/931/PESC.

               (4)

               Lista persoanelor, grupurilor și entităților cărora li se aplică Poziția comună 2001/931/PESC ar trebui să fie modificată în consecință,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Anexa la Decizia (PESC) 2016/1136 se modifică în conformitate cu anexa la prezenta decizie.
   Articolul 2
   Prezenta decizie intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Adoptată la Bruxelles, 22 decembrie 2016.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         M. LAJČÁK

      (1)  Poziția comună 2001/931/PESC a Consiliului din 27 decembrie 2001 privind aplicarea de măsuri specifice pentru combaterea terorismului (JO L 344, 28.12.2001, p. 93).

      (2)  Decizia (PESC) 2016/1136 a Consiliului din 12 iulie 2016 de actualizare a listei persoanelor, grupurilor și entităților cărora li se aplică articolele 2, 3 și 4 din Poziția comună 2001/931/PESC privind aplicarea de măsuri specifice pentru combaterea terorismului și de abrogare a Deciziei 2015/2430/PESC (JO L 188, 13.7.2016, p. 21).

      ANEXĂ
      Persoanele enumerate în continuare se adaugă pe lista persoanelor prevăzută în secțiunea I (Persoane) din anexa la Decizia (PESC) 2016/1136:

                  —

                  EL HAJJ, Hassan Hassan, născut la 22 martie 1988 la Zaghdraiya, Sidon (Liban), cetățean canadian. Numărul pașaportului: JX446643 (Canada);

                  —

                  MELIAD, Farah (alias HUSSEIN HUSSEIN, alias JAY DEE), născut la 5 noiembrie 1980 la Sydney (Australia), cetățean australian. Numărul pașaportului: M2719127 (Australia);

                  —

                  ȘANLI, Dalokay (alias Sinan), născut la 13 octombrie 1976 la Pülümür (Turcia).


title: 2010/9/UE: Decizia Comisiei din 6 ianuarie 2010 privind cerințele de siguranță care trebuie îndeplinite de standardele europene pentru țarcurile de îmbăiat, suporturile pentru îmbăiat, căzile pentru îmbăiat și suporturile acestora destinate sugarilor și copiilor mici în temeiul Directivei 2001/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului [notificată cu numărul C(2009) 10290] Text cu relevanță pentru SEE

text:
               7.1.2010

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 3/23

         DECIZIA COMISIEI
   din 6 ianuarie 2010
   privind cerințele de siguranță care trebuie îndeplinite de standardele europene pentru țarcurile de îmbăiat, suporturile pentru îmbăiat, căzile pentru îmbăiat și suporturile acestora destinate sugarilor și copiilor mici în temeiul Directivei 2001/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului
   [notificată cu numărul C(2009) 10290]
   (Text cu relevanță pentru SEE)
   (2010/9/UE)
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Directiva 2001/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 3 decembrie 2001 privind siguranța generală a produselor (1), în special articolul 4 alineatul (1) litera (a),
   întrucât:

               (1)

               Directiva 2001/95/CE prevede ca standardele europene să fie stabilite de organismele europene de standardizare. Aceste standarde ar trebui să garanteze că produsele îndeplinesc cerința generală de siguranță prevăzută de directivă.

               (2)

               În temeiul Directivei 2001/95/CE, un produs este considerat sigur, în ceea ce privește riscurile și categoriile de riscuri reglementate de standardele naționale, atunci când este în conformitate cu standardele naționale neobligatorii de transpunere a standardelor europene.

               (3)

               În 2006, Comisia a solicitat efectuarea unui studiu (2) de evaluare a siguranței mai multor articole de îngrijire a copiilor utilizate frecvent pentru îngrijirea sugarilor și a copiilor sub 5 ani, în cooperare cu autorități naționale, organisme naționale de standardizare, asociații de consumatori, organizații pentru siguranța produselor, operatori economici și laboratoare de testare.

               (4)

               Pentru produsele menționate, studiul a colectat statistici relevante privind accidentele și rănirile din UE și din întreaga lume și a efectuat o evaluare exhaustivă a riscurilor, bazată pe identificarea principalelor pericole și pe evaluarea scenariilor de expunere.

               (5)

               Țarcurile de îmbăiat, suporturile pentru îmbăiat și căzile pentru îmbăiat, combinate sau nu cu suporturi, fac parte din produsele evaluate de studiu. Aceste produse sunt utilizate pentru îmbăierea sugarilor și a copiilor mici și au fost identificate ca produse care prezintă riscuri grave, în special de înecări accidentale și deseori fatale din cauza vârstei foarte mici a utilizatorilor.

               (6)

               Dovezile și statisticile colectate cu ocazia accidentelor arată în mod constant că riscul de înecare este cauzat de avertismente și instrucțiuni privind utilizarea în siguranță a produselor care sunt insuficiente, neconvingătoare și discrete, precum și de integritatea structurală și rezistența insuficientă a acestor produse. De asemenea, accidentele și statisticile au arătat existența riscurilor de cădere, rănire și înghițire a pieselor mici, asociate cu utilizarea acestor produse și supravegherea inadecvată din partea îngrijitorilor.

               (7)

               Deși în întreaga lume există informații cuprinzătoare referitoare la înecările accidentale în cursul îmbăierii, nu a fost confirmată o corelație directă între utilizarea suporturile pentru îmbăiat și decesele sau accidentele care au loc în baie. Cercetătorii și literatura de specialitate din întreaga lume arată că nu există dovezi concrete care să demonstreze o legătură între creșterea numărului de accidente și utilizarea suporturilor pentru îmbăiat (3). Unii cercetători, care au observat recent o tendință de creștere a vânzărilor de țarcuri de îmbăiat și de scădere a accidentelor care au loc în baie și a înecărilor, au afirmat chiar că ar exista un „ușor efect de protecție” datorat utilizării țarcurilor de îmbăiat (4).

               (8)

               În prezent nu există un standard european pentru aceste trei tipuri de produse. Prin urmare, este necesară determinarea unor cerințe specifice în temeiul articolului 4 alineatul (1) litera (a) din Directiva 2001/95/CE, în vederea solicitării elaborării de către organismele de standardizare a unor standarde de reducere a riscurilor asociate cu utilizarea țarcurilor de îmbăiat, a suporturilor pentru îmbăiat și a căzilor pentru îmbăiat (combinate sau nu cu suporturi) pentru îmbăierea sugarilor sau a copiilor mici. Aceste standarde ar trebui elaborate în conformitate cu procedura descrisă în Directiva 98/34/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 iunie 1998 de stabilire a unei proceduri pentru furnizarea de informații în domeniul standardelor și reglementărilor tehnice (5) și cu regulile privind serviciile societății informaționale. Trimiterea la standardul adoptat ar trebui să fie publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) din Directiva 2001/95/CE.

               (9)

               Când standardele relevante vor fi disponibile și după ce Comisia va hotărî publicarea trimiterii la aceste standarde în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene în conformitate cu procedura stabilită la articolul 4 alineatul (2) din Directiva 2001/95/CE, țarcurile de îmbăiat, suporturile pentru îmbăiat și căzile pentru îmbăiat (combinate sau nu cu suporturi) fabricate în conformitate cu aceste standarde ar trebui să fie considerate ca fiind conforme cerinței generale de siguranță a Directivei 2001/95/CE în ceea ce privește cerințele de siguranță care fac obiectul standardelor.

               (10)

               În vederea ameliorării nivelului actual de siguranță a utilizării acestor produse, este necesară atât o acțiune în ceea ce privește standardele, cât și furnizarea de informații părinților și îngrijitorilor adulți privind scopul și utilizarea în siguranță a acestor produse.

               (11)

               Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 15 din Directiva 2001/95/CE,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Definiții
   În sensul prezentei decizii:

               —

               „țarcuri de îmbăiat” („scaun pentru îmbăiat”) înseamnă produse care permit menținerea copilului în poziție șezândă în timpul îmbăierii. Aceste produse sunt destinate numai pentru utilizarea la copiii care pot să stea singuri în poziție șezândă și nu trebuie utilizate la copiii care au început să se ridice în picioare;

               —

               „suporturi pentru îmbăiat destinate sugarilor” înseamnă produse care permit menținerea copilului în poziție semișezândă sau culcată în timpul îmbăierii. Aceste produse sunt destinate utilizării pentru nou-născuți, până la vârsta la care copilul poate să stea singur în poziție șezândă;

               —

               „căzi pentru îmbăiat destinate sugarilor și copiilor mici” înseamnă produse destinate îmbăierii copiilor sub vârsta de 12 luni. Aceste produse pot fi utilizate ca produse independente, pot fi plasate într-o cadă obișnuită, pe marginile acesteia sau pe podea, sau pot fi combinate cu suporturi.

         Articolul 2
   Cerințe
   Cerințele specifice de siguranță pentru produsele menționate la articolul 1 care trebuie îndeplinite de standardele europene în conformitate cu articolul 4 din Directiva 2001/95/CE sunt prevăzute în anexa la prezenta decizie.
   Articolul 3
   Publicare
   Prezenta decizie intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Adoptată la Bruxelles, 6 ianuarie 2010.

            Pentru Comisie

         José Manuel BARROSO

            Președintele

      (1)  JO L 11, 15.1.2002, p. 4.

      (2)  http://ec.europa.eu/consumers/safety/projects/ongoing-projects_en.htm#project_results

      (3)  „Drowning of babies in bath seats: do they provide false reassurance?” în Royal Society for the Prevention of Accidents (UK). Februarie 2005.
   http://www.rospa.com/productsafety/info/bathseats_drowning.pdf

      (4)  Comments to CPSC on Advance Notice of Proposed Rulemaking on baths seats and rings publicat de Harvard School of Public Health – Department of Health Policy and Management. Mai 2001. http://www.cpsc.gov/LIBRARY/FOIA/foia01/pubcom/commenta.pdf

      (5)  JO L 204, 21.7.1998, p. 37.

      ANEXĂ

         Cerințe specifice de siguranță pentru țarcurile de îmbăiat

      RISCURI: Principalul risc asociat produsului este înecarea.
      1.   CERINȚE DE SIGURANȚĂ
      1.   Cerințe de siguranță generale

      Articolele trebuie să nu pună în pericol siguranța sau sănătatea copiilor sau îngrijitorilor atunci când sunt utilizate în conformitate cu destinația lor sau atunci când sunt utilizate în mod previzibil, ținând seama de comportamentul obișnuit al copiilor. Trebuie luată în considerare abilitatea copilului și a îngrijitorilor acestuia, în special în cazul articolelor care, datorită funcției, dimensiunilor și caracteristicilor lor, sunt destinate copiilor mai mici de 10 luni. Etichetele aplicate pe articole sau pe ambalajele acestora, precum și instrucțiunile de utilizare care le însoțesc trebuie să atragă atenția utilizatorilor sau îngrijitorilor asupra pericolelor și riscurilor de vătămare inerente legate de utilizarea articolelor și asupra modului de a le evita.
      2.   Cerințe de siguranță specifice

         Cerințe chimice

      Țarcurile de îmbăiat trebuie să fie în conformitate cu legislația UE.

         Proprietăți ignifuge și termice

      Pentru a preveni riscul de opărire cu apă fierbinte de la robinet, îngrijitorii trebuie să primească instrucțiuni de verificare a temperaturii apei și de împiedicare a accesului copilului la robinet.

         Proprietăți fizice și mecanice

      Pericole de imobilizare cauzate de spații și deschizături
      Articolele trebuie astfel proiectate și fabricate încât să se prevină:

                  —

                  prinderea degetelor, pe cât posibil;

                  —

                  prinderea picioarelor cu menținerea copilului sub apă într-o deschizătură prin care acesta poate să alunece.

            Pericole cauzate de părți mobile
      Articolele proiectate să se plieze trebuie să dispună de un mecanism de pliere care nu poate fi activat de copil sau din greșeală de către îngrijitor. Este necesar ca ridicarea produsului să nu fie posibilă fără activarea mecanismului de blocare. Trebuie împiedicate schimbările de poziție cauzate de deplasările copilului, în special la schimbarea centrului său de greutate (între baza scaunului și cadă), pentru a nu provoca striviri. Rotația bazelor scaunului trebuie proiectată pe cât posibil în așa fel încât să se prevină lacerațiile și strivirile copilului atunci când acestea sunt acționate.
      Pericole de cădere
      Pentru a reduce riscul de cădere care ar putea duce la înecare, articolul și piesa sa de fixare pe cadă trebuie să reziste la forțe interne și externe exercitate de copil care ar putea cauza răsturnarea. În special, este necesar ca articolul să nu se răstoarne atunci când copilul se apleacă în orice direcție, încearcă să se ridice sau împinge scaunul.
      Pericole de sufocare prin înghițire
      Pentru a reduce riscul de sufocare prin înghițire, este necesar ca articolul să nu conțină piese mici care pot fi detașate prin forța pe care o poate aplica un copil și care pot încăpea în gura unui copil. Pentru a reduce riscul de sufocare prin înghițire, este necesar ca materialele de umplere care constituie un pericol de sufocare prin înghițire să nu poată deveni accesibile atunci când sunt supuse unei forțe pe care o poate exercita un copil, în special prin mușcare.
      Pericole de asfixiere
      Este necesar ca articolul să nu conțină abțibilduri de plastic care pot fi detașate de forța pe care o poate exercita un copil și nici orice alte folii impermeabile aplicate pe țarcul de îmbăiat care pot acoperi atât nasul, cât și gura, constituind astfel un pericol de asfixiere. Este necesar ca ambalajul care conține articolele să nu constituie un risc de asfixiere prin obstrucția căilor aeriene de la nivelul gurii și nasului.
      Pericole de înghițire
      Pentru a reduce riscul de înghițire, este necesar ca articolul să nu conțină piese separate sau piese mici care pot fi detașate prin forța pe care o poate aplica un copil și care pot încăpea în esofag.
      Muchii periculoase
      Muchiile accesibile, în special muchiile care vin în contact direct cu pielea copilului, trebuie astfel proiectate încât să se prevină lacerațiile și rănirile.
      Integritatea structurală
      Dispozitivele de siguranță (ventuzele sau alte dispozitive) necesare pentru fixarea produsului trebuie să își mențină performanțele pe întreaga durată de utilizare a produsului.
      Pentru a preveni ruperea unor componente care pot produce răniri, articolele trebuie să reziste la solicitările mecanice la care sunt supuse în timpul utilizării.
      Funcția de protecție
      Pentru a preveni sufocarea prin înecare, articolele trebuie astfel proiectate încât copilul să poată fi menținut numai în poziție șezândă. Proiectarea articolelor trebuie să ia în considerare datele antropometrice relevante pentru intervalul de vârste în cauză. Funcția de protecție trebuie să permită eliberarea cu ușurință a copilului în caz de pericol.
      Pericole ca urmare a acționării de către copil a dispozitivului de siguranță
      Pentru a preveni pericolele de înecare, este necesar ca dispozitivul de siguranță să nu poată fi acționat de copil sau printr-o mișcare involuntară a îngrijitorului.
      Atenționări specifice articolului
      Atenționările și instrucțiunile de utilizare trebuie să menționeze în mod clar următoarele:

                  —

                  îngrijitorul trebuie să rămână permanent în contact cu copilul;

                  —

                  înecarea poate surveni într-un timp foarte scurt și în apă foarte puțin adâncă (± 2 cm);

                  —

                  articolul nu oferă măsuri de siguranță suplimentare în ceea ce privește pericolele asociate îmbăierii, existând deja cazuri de înecare în timpul îmbăierii cu țarcuri de îmbăiat.

            Atenționările și informațiile trebuie afișate într-un loc vizibil pe ambalaj, pe produs și la punctul de vânzare, iar acestea trebuie însoțite de pictograme.
      Eticheta de atenționare trebuie să fie rezistentă și trebuie să rămână vizibilă atunci când copilul este plasat în țarcul de îmbăiat.
      Îngrijitorii trebuie să primească informații referitoare la vârsta vulnerabilă a copiilor (de la naștere până la 9 luni).
      Igienă
      Articolele trebuie proiectate astfel încât ele să poată fi ușor spălate și uscate.

         Cerințe specifice de siguranță pentru suporturile pentru îmbăiat

      RISCURI: Principalul risc asociat produsului este înecarea.
      2.   CERINȚE DE SIGURANȚĂ
      1.   Cerințe de siguranță generale

      Articolele trebuie să nu pună în pericol siguranța sau sănătatea copiilor sau îngrijitorilor atunci când sunt utilizate în conformitate cu destinația lor sau atunci când sunt utilizate în mod previzibil, ținând seama de comportamentul obișnuit al copiilor. Trebuie luată în considerare abilitatea copilului și a îngrijitorilor acestuia, în special în cazul articolelor care, datorită funcției, dimensiunilor și caracteristicilor lor, sunt destinate copiilor mai mici de 9 luni. Etichetele aplicate pe articole sau pe ambalajele acestora, precum și instrucțiunile de utilizare care le însoțesc trebuie să atragă atenția utilizatorilor sau îngrijitorilor asupra pericolelor și riscurilor de vătămare inerente legate de utilizarea articolelor și asupra modului de a le evita.
      2.   Cerințe de siguranță specifice

         Cerințe chimice

      Suporturile pentru îmbăiat destinate sugarilor trebuie să fie în conformitate cu legislația UE.

         Proprietăți ignifuge și termice

      Pentru a preveni riscul de opărire cu apă fierbinte de la robinet, îngrijitorii trebuie să primească instrucțiuni de verificare a temperaturii apei și de împiedicare a accesului copilului la robinet.

         Proprietăți fizice și mecanice

      Pericole de imobilizare cauzate de spații și deschizături
      Articolele trebuie astfel proiectate și fabricate încât să se prevină prinderea degetelor.
      Strangulare
      Articolele trebuie astfel proiectate și fabricate încât să se prevină strangularea.
      Pericole de cădere
      Pentru a reduce riscul de cădere care ar putea duce la înecare, articolul și piesa sa de fixare pe cadă trebuie să reziste la forțe interne și externe exercitate de copil care ar putea cauza răsturnarea. În special, este necesar ca articolul să nu se răstoarne atunci când copilul se apleacă în orice direcție, încearcă să se ridice sau împinge scaunul.
      Pericole de sufocare prin înghițire
      Pentru a reduce riscul de sufocare prin înghițire, este necesar ca articolul să nu conțină piese mici care pot fi detașate prin forța pe care o poate aplica un copil și care pot încăpea în gura unui copil. Pentru a reduce riscul de sufocare prin înghițire, este necesar ca materialele de umplere care constituie un pericol de sufocare prin înghițire să nu poată deveni accesibile atunci când sunt supuse unei forțe pe care o poate exercita un copil, în special prin mușcare.
      Pericole de asfixiere
      Este necesar ca articolul să nu conțină abțibilduri de plastic care pot fi detașate de forța pe care o poate exercita un copil și nici orice alte folii impermeabile aplicate pe suportul pentru îmbăiat care pot acoperi atât nasul, cât și gura, constituind astfel un pericol de asfixiere. Este necesar ca ambalajul care conține articolele să nu constituie un risc de asfixiere prin obstrucția căilor aeriene de la nivelul gurii și nasului.
      Pericole de înghițire
      Pentru a reduce riscul de înghițire, este necesar ca articolul să nu conțină piese separate sau piese mici care pot fi detașate prin forța pe care o poate aplica un copil și care pot ajunge în esofag.
      Muchii periculoase
      Muchiile accesibile, în special muchiile care vin în contact direct cu pielea copilului, trebuie astfel proiectate încât să se prevină lacerațiile și rănirile.
      Integritatea structurală
      Pentru a preveni căderea sau ruperea unor componente care pot produce răniri, articolele trebuie să reziste la solicitările mecanice la care sunt supuse în timpul utilizării. Pentru evitarea degradării componentelor care pot produce răniri, materialul utilizat la fabricarea căzilor și țarcurilor de îmbăiat trebuie să aibă caracteristici care să mențină calitatea produsului pe durata vieții, în special ținând cont de variațiile termice.
      Atenționări specifice articolului
      Atenționările și instrucțiunile de utilizare trebuie să menționeze în mod clar următoarele:

                  —

                  îngrijitorul trebuie să rămână permanent în contact cu copilul;

                  —

                  înecarea poate surveni într-un timp foarte scurt și în apă foarte puțin adâncă (± 2 cm);

                  —

                  nivelul maxim al apei pentru a preveni intrarea apei în gura copilului;

                  —

                  articolul nu oferă măsuri de siguranță suplimentare în ceea ce privește pericolele asociate îmbăierii, existând deja cazuri de înecare în timpul îmbăierii cu suporturi pentru îmbăiat.

            Atenționările și informațiile trebuie afișate într-un loc vizibil pe ambalaj, pe produs și la punctul de vânzare, iar acestea trebuie însoțite de pictograme.
      Eticheta de atenționare trebuie să fie rezistentă și trebuie să rămână vizibilă atunci când copilul este plasat în suportul pentru îmbăiat.
      Îngrijitorii trebuie să primească informații referitoare la vârsta vulnerabilă a copiilor (de la naștere până la 9 luni).
      Igienă
      Articolele trebuie astfel proiectate încât să poată fi curățate și uscate cu ușurință.

         Cerințe specifice de siguranță pentru căzile pentru îmbăiat destinate sugarilor și suporturile acestora

      RISCURI: Principalele riscuri asociate produsului sunt înecarea și căderea în cazul în care cada pentru îmbăiat cade de pe suport.
      3.   CERINȚE DE SIGURANȚĂ
      1.   Cerințe de siguranță generale

      Articolele trebuie să nu pună în pericol siguranța sau sănătatea copiilor sau îngrijitorilor atunci când sunt utilizate în conformitate cu destinația lor sau atunci când sunt utilizate în mod previzibil, ținând seama de comportamentul obișnuit al copiilor. Trebuie luată în considerare abilitatea copilului și a îngrijitorilor acestuia, în special în cazul articolelor care, datorită funcției, dimensiunilor și caracteristicilor lor, sunt destinate copiilor mai mici de 12 luni. Etichetele aplicate pe articole sau pe ambalajele acestora, precum și instrucțiunile de utilizare care le însoțesc trebuie să atragă atenția utilizatorilor sau îngrijitorilor asupra pericolelor și riscurilor de vătămare inerente legate de utilizarea articolelor și asupra modului de a le evita.
      2.   Cerințe de siguranță specifice

         Cerințe chimice

      Căzile pentru îmbăiat destinate sugarilor și suporturile acestora trebuie să fie în conformitate cu legislația UE.

         Proprietăți ignifuge și termice

      Pentru a preveni riscul de opărire cu apă fierbinte de la robinet, îngrijitorii trebuie să primească instrucțiuni de verificare a temperaturii apei și de împiedicare a accesului copilului la robinet.

         Proprietăți fizice și mecanice

      Pericole de imobilizare cauzate de spații și deschizături
      Articolele trebuie astfel proiectate și fabricate încât să se prevină, pe cât posibil, prinderea degetelor.
      Strangulare
      Articolele trebuie astfel proiectate și fabricate încât să se prevină strangularea.
      Pericole cauzate de părți mobile
      Articolele proiectate să se plieze trebuie să dispună de un mecanism de pliere care nu poate fi activat de copil sau din greșeală de către îngrijitor. Este necesar ca ridicarea produsului să nu fie posibilă fără activarea mecanismului de blocare. Schimbarea poziției ca urmare a mișcărilor copilului, în special când acesta își modifică centrul de greutate, trebuie împiedicată.
      Pericole de cădere
      Pentru a preveni o stabilitate inadecvată, cada și suportul acesteia trebuie astfel proiectate și fabricate încât acestea să poată suporta atât greutatea copilului, cât și a apei de îmbăiere. Cada și suportul acesteia trebuie să nu se răstoarne sub acțiunea solicitărilor provocate de mișcările copilului sau de mișcările involuntare ale îngrijitorului. În special, este necesar ca articolul să nu se răstoarne atunci când copilul se apleacă în orice direcție sau când acesta încearcă să se ridice.
      Pericole de sufocare prin înghițire
      Pentru a reduce riscul de sufocare prin înghițire, este necesar ca articolul să nu conțină piese mici care pot fi detașate prin forța pe care o poate aplica un copil și care pot încăpea în gura unui copil. Pentru a reduce riscul de sufocare prin înghițire, este necesar ca materialele de umplere care constituie un pericol de sufocare prin înghițire să nu poată deveni accesibile atunci când sunt supuse unei forțe pe care o poate exercita un copil, în special prin mușcare.
      Pericole de asfixiere
      Este necesar ca articolul să nu conțină abțibilduri de plastic care pot fi detașate de forța pe care o poate exercita un copil și nici orice alte folii impermeabile aplicate pe cada pentru îmbăiat care pot acoperi atât nasul, cât și gura, constituind astfel un pericol de asfixiere. Este necesar ca ambalajul care conține articolele să nu constituie un risc de asfixiere prin obstrucția căilor aeriene de la nivelul gurii și nasului.
      Pericole de înghițire
      Pentru a reduce riscul de înghițire, este necesar ca articolul să nu conțină piese separate sau piese mici care pot fi detașate prin forța pe care o poate aplica un copil și care pot încăpea în esofag.
      Muchii periculoase
      Muchiile accesibile, în special muchiile care vin în contact direct cu pielea copilului, trebuie astfel proiectate încât să se prevină lacerațiile și rănirile.
      Integritatea structurală
      Pentru a preveni ruperea sau cedarea unor componente care pot produce răniri, articolul trebuie să reziste la solicitările mecanice la care sunt supuse în timpul utilizării. Pentru a preveni degradarea componentelor care pot provoca răniri, materialul utilizat la fabricarea căzilor pentru îmbăiat și a suporturilor acestora trebuie să aibă caracteristici care să-i mențină performanța pe durata de viață a produsului, luând în considerare în special variațiile de temperatură.
      Pericole rezultate din combinarea a două elemente separate
      Dispozitivul care fixează cada pe suport trebuie să poată suporta solicitările mecanice la care acestea sunt supuse în timpul utilizării. Pentru suporturile și căzile vândute separat, atenționările și instrucțiunile de utilizare trebuie să specifice produsele care pot fi utilizate împreună cu acestea.
      Atenționări specifice articolului
      Atenționările și instrucțiunile de utilizare trebuie să menționeze în mod clar următoarele:

                  —

                  îngrijitorul trebuie să rămână permanent în contact cu copilul;

                  —

                  înecarea poate surveni într-un timp foarte scurt și în apă foarte puțin adâncă (± 2 cm);

                  —

                  articolele nu oferă măsuri de siguranță suplimentare în ceea ce privește pericolele asociate îmbăierii, existând deja cazuri de înecare în căzi pentru îmbăiat.

            Atenționările și informațiile trebuie afișate într-un loc vizibil pe ambalaj, pe produs și la punctul de vânzare, iar acestea trebuie însoțite de pictograme.
      Eticheta de atenționare trebuie să fie rezistentă și trebuie să rămână vizibilă atunci când copilul este plasat în cada pentru îmbăiat.
      Îngrijitorii trebuie să primească informații referitoare la vârsta vulnerabilă a copiilor (sub 12 luni).
      Căzile pentru îmbăiat trebuie să aibă o atenționare care să împiedice îngrijitorii să instaleze cada la înălțime, de exemplu pe masă.
      Igienă
      Articolele trebuie astfel proiectate încât să poată fi spălate și uscate cu ușurință.


Anunţ juridic important

|

52007BP0114(01)

1. Decizia Parlamentului European din 24 aprilie 2007 privind descărcarea de gestiune pentru execuţia bugetului Fundaţiei Europene pentru Îmbunătăţirea Condiţiilor de Viaţă şi de Muncă aferent exerciţiului financiar 2005 (C6-0387/2006 - 2006/2154(DEC))

Jurnalul Oficial 074 E , 20/03/2008 p. 0190 - 0191

		1.Decizia Parlamentului European din 24 aprilie 2007 privind descărcarea de gestiune pentru execuţia bugetului Fundaţiei Europene pentru Îmbunătăţirea Condiţiilor de Viaţă şi de Muncă aferent exerciţiului financiar 2005 (C6-0387/2006 — 2006/2154(DEC))Parlamentul European,- având în vedere conturile anuale finale ale Fundaţiei Europene pentru Îmbunătăţirea Condiţiilor de Viaţă şi de Muncă pentru exerciţiul financiar 2005 [1],- având în vedere raportul Curţii de Conturi privind conturile anuale finale ale Fundaţiei Europene pentru Îmbunătăţirea Condiţiilor de Viaţă şi de Muncă pentru exerciţiul financiar 2005, precum şi răspunsurile fundaţiei [2],- având în vedere Recomandarea Consiliului din 27 februarie 2007 (5711/2007 — C6-0080/2007),- având în vedere Tratatul CE, în special articolul 276,- având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităţilor Europene [3], în special articolul 185,- având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 1365/75 al Consiliului din 26 mai 1975 privind constituirea Fundaţiei Europene pentru Îmbunătăţirea Condiţiilor de Viaţă şi de Muncă, [4] în special articolul 16,- având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2343/2002 al Comisiei din 19 noiembrie 2002 privind Regulamentul financiar cadru pentru organismele menţionate la articolul 185 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului [5], în special articolul 94,- având în vedere articolul 71 şi anexa V la Regulamentul său de procedură,- având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar şi avizul Comisiei pentru ocuparea forţei de muncă şi afaceri sociale (A6-0098/2007),1. acordă directorului executiv al Fundaţiei Europene pentru Îmbunătăţirea Condiţiilor de Viaţă şi de Muncă descărcarea de gestiune pentru execuţia bugetului fundaţiei aferent exerciţiului financiar 2005;2. îşi prezintă observaţiile în cadrul rezoluţiei de mai jos;3. încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta decizie împreună cu rezoluţia, ca parte integrantă a acesteia, directorului executiv al Fundaţiei Europene pentru Îmbunătăţirea Condiţiilor de Viaţă şi de Muncă, Consiliului, Comisiei şi Curţii de Conturi şi de a asigura publicarea acestora în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (seria L).[1] JO C 266, 31.10.2006, p. 37.[2] JO C 312, 19.12.2006, p. 80.[3] JO L 248, 16.9.2002, p. 1. Regulament astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1995/2006 (JO L 390, 30.12.2006, p. 1).[4] JO L 139, 30.5.1975, p. 1. Regulament astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1111/2005 (JO L 184, 15.7.2005, p. 1).[5] JO L 357, 31.12.2002, p. 72.--------------------------------------------------


title: Decizia Consiliului din 1 martie 1984 privind încheierea Protocolului privind ariile de protecție specială ale Mării Mediterane

text:
Anunţ juridic important

|

31984D0132

Official Journal L 068 , 10/03/1984 P. 0036 - 0045 Spanish special edition: Chapter 15 Volume 5 P. 0004  Portuguese special edition Chapter 15 Volume 5 P. 0004  Ediţie specială în limba cehă Chapter 11 Volume 15 P. 156  - 161 Ediţie specială în limba estonă Chapter 11 Volume 15 P. 156  - 161 Ediţie specială în limba maghiară Chapter 11 Volume 15 P. 156  - 161 Ediţie specială în limba lituaniană Chapter 11 Volume 15 P. 156  - 161 Ediţie specială în limba letonă Chapter 11 Volume 15 P. 156  - 161 Ediţie specială în limba malteză Chapter 11 Volume 15 P. 156  - 161 Ediţie specială în limba polonă Chapter 11 Volume 15 P. 156  - 161 Ediţie specială în limba slovacă Chapter 11 Volume 15 P. 156  - 161 Ediţie specială în limba slovenă Chapter 11 Volume 15 P. 156  - 161

		19840301Decizia Consiliuluidin 1 martie 1984privind încheierea Protocolului privind ariile de protecție specială ale Mării Mediterane(84/132/CEE)CONSILIUL COMUNITĂȚILOR EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Economice Europene, în special articolul 235,având în vedere propunerea Comisiei,având în vedere avizul Parlamentului European [1],întrucât programele de acțiune ale Comunităților Europene cu privire la mediu [2] subliniază necesitatea protejării și asanării mării în vederea menținerii rolului său în procesul de conservare și dezvoltare a speciilor, precum și asigurarea menținerii echilibrelor ecologice vitale;întrucât al doilea program de acțiune al Comunităților Europene cu privire la mediu subliniază urgența punerii în aplicare a unor soluții la nivel internațional în ceea ce privește amenajarea și gestionarea ecologică a zonelor de coastă;întrucât cel de-al treilea Program de acțiune al Comunităților Europene cu privire la mediu [3], ale cărui orientări generale au fost aprobate de către Consiliu și de reprezentanții guvernelor statelor membre la data de 7 februarie 1983, menționează în special necesitatea punerii în aplicare a unei politici de protecție și gestionare rațională a resurselor naturale;întrucât cooperarea în vederea protecției mediului cu țări în curs de dezvoltare, în special cu partenerii mediteraneeni ai Comunității constituie unul dintre obiectivele celui de-al doilea program de acțiune al Comunităților Europene;întrucât articolul 4 din Convenția privind protecția Mării Mediterane împotriva poluării, aprobată de Comunitate prin Decizia 77/585/CEE [4], prevede că părțile contractante pot adopta protocoale adiționale privind măsurile, procedurile și normele convenite în vederea asigurării punerii în aplicare a convenției; întrucât, prin punerea în aplicare a articolului în cauză, statele mediteraneene reprezentate la Conferința plenipotențiarilor care a avut loc la Geneva în perioada 2- 3 aprilie 1982 au semnat Protocolul privind ariile de protecție specială ale Mării Mediterane;întrucât Comunitatea a aprobat, de asemenea, prin Decizia 75/585/CEE, Protocolul privind prevenirea poluării Mării Mediterane prin operațiunile de descărcare efectuate de nave și aeronave, precum și prin Decizia 81/420/CEE [5], Protocolului privind cooperarea în vederea combaterii poluării Mării Mediterane cu hidrocarburi și alte substanțe nocive în cazuri de urgență și prin Decizia 83/101/CEE [6], Protocolul privind protecția Mării Mediterane împotriva poluării de origine terestră;întrucât Protocolul privind ariile de protecție specială ale Mării Meditarane prevede posibilitatea adoptării de măsuri cu privire la comerțul, importul și exportul de specii animale și de plante vizate de măsuri de protecție și întrucât, în consecință, pot fi afectate politica comercială comună și libera circulație a mărfurilor între statele membre;întrucât acest protocol conține dispoziții care ar putea aduce atingere Directivei 76/464/CEE a Consiliului din 4 mai 1976 privind poluarea cauzată de anumite substanțe periculoase deversate în mediul acvatic al Comunității [7], Directiva 79/409/CEE a Consiliului din 2 aprilie 1979 privind conservarea speciilor păsărilor sălbatice [8] și Directiva 79/923/CEE a Consiliului din 30 octombrie 1979 privind normele calitative pentru apele conchilicole [9], precum și Regulamentul (CEE) nr. 348/81 al Consiliului din 20 ianuarie 1981 privind regimul comun aplicabil importurilor de produse obținute din cetacee [10];întrucât protocolul în cauză are drept scop salvgardarea resurselor naturale comune ale regiunii, conservarea diversității patrimoniului genetic și protecția anumitor arii naturale prin crearea unui ansamblu de arii speciale de conservare;întrucât majoritatea părților semnatare ale Convenției privind protecția Mării Mediterane împotriva poluării și ale protocoalelor sale adiționale întrețin relații speciale, în principal în materie de cooperare, cu Comunitatea, în cadrul politicii de abordare globală a Mării Mediterane; întrucât protocolul referitor la ariile de protecție specială ale Mării Mediterane prevede modalitățile de cooperare în domeniile relevante ale protocolului;întrucât Comunitatea a semnat protocolul în cauză la 30 martie 1983;întrucât Comunitatea va participa la punerea în aplicare a protocolului în cauză prin exercitarea competențelor care rezultă din reglementările comune existente și din cele care îi vor fi atribuite prin viitoarele acte adoptate de Consiliu, precum și prin utilizarea rezultatelor acțiunilor comunitare (cercetare – schimburi de informații) efectuate în domeniile în cauză;întrucât aprobarea acestui protocol de către Comunitate pare necesară în vederea atingerii, prin realizarea pieței comune, a unuia dintre obiectivele urmărite de Comunitate în domeniul protecției mediului și a calității vieții; întrucât Tratatul nu prevede competențe specifice de acțiune pentru adoptarea prezentei decizii, trebuie să se recurgă la prevederile articolului 235,DECIDE:Articolul 1Se aprobă în numele Comunității Economice Europene Protocolul privind ariile de protecție specială ale Mării Mediterane.Textul protocolului se anexează la prezenta decizie.Articolul 2Președintele Consiliului depune actele în conformitate cu articolul 18 din protocolul menționat în articolul 1.Adoptată la Bruxelles, 1 martie 1984.Pentru ConsiliuPreședinteleH. Bouchardeau[1] JO C 322, 28.11.1983, p. 278.[2] JO C 112, 20.12.1973, p. 1, șiJO C 139, 13.6.1977, p. 1.[3] JO C 46, 17.2.1983, p. 1.[4] JO L 240, 19.9.1977, p. 1.[5] JO L 162, 19.6.1981, p. 4.[6] JO L 67, 12.3.1983, p. 1.[7] JO L 129, 18.5.1973, p. 23.[8] JO L 103, 25.4.1979, p. 1.[9] JO L 281, 10.11.1979, p. 47.[10] JO L 39, 12.2.1981, p. 1.--------------------------------------------------19820403PROTOCOLprivind ariile de protecție specială ale Mării MediteranePărțile contractante la prezentul protocol,ÎN CALITATE DE PĂRȚI la Convenția privind protecția Mării Mediterane împotriva poluării, adoptată la Barcelona la 16 februarie 1976,CONȘTIENTE de pericolul care amenință mediul zonei Mării Mediterane în ansamblul său, dată fiind dezvoltarea activităților umane în această regiune,AVÂND ÎN VEDERE caracteristicile hidrografice și ecologice specifice pentru zona Mării Mediterane,SUBLINIIND importanța protejării și, după caz, a ameliorării situației resurselor naturale și a siturilor naturale ale Mării Mediterane, precum și starea patrimoniului lor cultural în regiune, printre altele prin crearea de arii de protecție specială care să cuprindă zone marine cu mediul lor înconjurător,DORNICE să stabilească o colaborare strânsă între ele, în vederea realizării acestui obiectiv,CONVIN CU PRIVIRE LA URMĂTOARELE DISPOZIȚII:Articolul 1(1) Părțile contractante la prezentul protocol (denumite în continuare "părți") iau toate măsurile adecvate în vederea protejării ariilor marine importante pentru salvgardarea resurselor naturale și a siturilor naturale aflate în zona Mării Mediterane, precum și pentru salvgardarea patrimoniului lor cultural din regiune.(2) Nici una dintre dispozițiile prezentului protocol nu poate aduce atingere codificării și elaborării dreptului mării de către Conferința Organizației Națiunilor Unite privind dreptul mării, convocată în temeiul Rezoluției 2750 C (XXV) a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite, nici revendicărilor sau pozițiilor juridice prezente sau viitoare ale oricărui stat cu privire la dreptul mării și la natura întinderii jurisdicției statului de coastă și a statului de pavilion.Articolul 2În scopul desemnării ariilor de protecție specială (denumite în continuare "arii protejate"), aria căreia i se aplică prezentul protocol este cea a Mării Mediterane, delimitată în articolul 1 din Convenția privind protecția Mării Mediterane împotriva poluării (denumită în continuare "convenție"), cu precizarea că, în sensul prezentului protocol, aria se limitează la apele teritoriale ale părților și poate cuprinde apele care sunt situate dincoace de linia de bază de la care se măsoară lărgimea mării teritoriale și care se întind, în cazul cursurilor de apă, până la limita apelor dulci. Aria poate cuprinde printre altele zonele umede sau zonele de coastă desemnate de fiecare dintre părți.Articolul 3(1) Părțile creează, în măsura posibilului, arii protejate și se străduiesc să desfășoare acțiunile necesare pentru asigurarea protejării acestora și, după caz, pentru restaurarea lor în cel mai scurt timp posibil.(2) Aceste arii sunt create în scopul salvgardării în principal a:(a) - siturilor cu valoare biologică și ecologică;- diversității genetice a speciilor, precum și a unor niveluri satisfăcătoare ale populației acestora, a ariilor de reproducere și a habitatelor acestora;- tipurilor reprezentative de ecosisteme și a proceselor ecologice;(b) a siturilor de importanță deosebită prin interesul științific, estetic, istoric, arheologic, cultural și educativ pe care îl prezintă.Articolul 4Părțile la prezentul protocol elaborează și adoptă în cadrul primei întâlniri, în cazul în care este necesar în colaborare cu organizațiile internaționale competente, orientări și, dacă este cazul, norme sau criterii comune privind în special:(a) selectarea ariilor protejate;(b) crearea ariilor protejate;(c) gestionarea ariilor protejate;(d) comunicarea informațiilor referitoare la ariile protejate.Articolul 5Părțile pot consolida protecția unei arii protejate prin crearea, în spațiul de aplicare a prezentului protocol, a uneia sau a mai multor zone tampon în care restricțiile referitoare la activități, rămânând totuși compatibile cu obiectivele pentru aria în cauză, sunt mai puțin stricte.Articolul 6(1) În cazul în care o parte își propune să creeze o arie protejată situată în vecinătatea frontierei sau a limitelor de jurisdicție națională a unei alte părți, autoritățile competente ale celor două părți încearcă să se consulte pentru a ajunge la un acord asupra măsurilor care urmează a fi luate și, printre altele, analizează posibilitatea creării pentru cealaltă parte a unei arii protejate corespunzătoare sau a adoptării unei alte măsuri adecvate.(2) În cazul în care una dintre părți își propune să creeze o arie protejată situată în vecinătatea frontierei sau a limitelor de jurisdicție națională a unui stat care nu este parte la prezentul protocol, partea în cauză încearcă să ajungă la un acord cu autoritățile competente ale acestui stat în vederea inițierii de consultări, în conformitate cu alineatul (1).(3) În cazul în care ariile de protecție învecinate au fost create de două părți sau de către o parte și un stat care nu este parte la prezentul protocol, modalitățile de consultare sau de colaborare prevăzute în alineatele (1) și (2) pot fi prevăzute în acorduri speciale.(4) În cazul în care un stat care nu este parte la prezentul protocol își propune să creeze o arie protejată învecinată cu frontiera sau limitele jurisdicției naționale a unei părți la prezentul protocol, aceasta din urmă încearcă să ajungă la un acord cu statul în cauză în vederea inițierii de consultări și, eventual, încheierii unui acord în conformitate cu alineatul (3).Articolul 7Cu privire la obiectivele cercetate și ținând cont de caracteristicile fiecărei arii protejate, părțile iau treptat, in conformitate cu normele dreptului internațional, măsurile necesare, care pot fi, printre altele:(a) organizarea unui sistem de planificare și de gestionare;(b) interdicția de a arunca sau de a deversa deșeuri sau alte materii care ar putea afecta aria protejată;(c) reglementarea trecerii navelor și a oricărei staționări sau ancorări;(d) reglementarea referitoare la pescuit, vânătoare, captură de animale și recolta de vegetale;(e) interdicția distrugerii speciilor de plante sau animale și introducerea de specii exotice;(f) reglementarea referitoare la orice act de natură a pune în pericol fauna și flora sau a le perturba, inclusiv introducerea de specii zoologice sau botanice autohtone;(g) reglementarea oricărei activități care implică explorarea sau exploatarea fundului mării sau a subsolului său sau o modificare a configurației sale;(h) reglementarea oricărei activități care implică o modificare a configurației solului sau exploatarea subsolului părții terestre a unei arii marine protejate;(i) reglementarea oricărei activități arheologice și de colectare a oricărui obiect care poate fi considerat bun arheologic;(j) reglementarea comerțului, a importurilor și exporturilor de animale sau părți de animale, de plante sau părți de plante și de obiecte arheologice care provin din arii protejate și sunt supuse măsurilor de protecție;(k) orice altă măsură care vizează salvgardarea proceselor ecologice și biologice în ariile protejate.Articolul 8(1) Părțile fac publice în mod adecvat: crearea de arii protejate, crearea ariilor prevăzute în articolul 5, marcajele acestor arii și reglementările aplicabile.(2) Informațiile prevăzute în alineatul (1) sunt aduse la cunoștința organizației desemnate în articolul 13 din convenție (denumită în continuare "organizație"), care inițiază și actualizează un repertoriu al ariilor protejate din spațiul de aplicare a prezentului protocol. În acest scop, părțile furnizează toate datele utile organizației.Articolul 9(1) Părțile iau în considerare, în cadrul măsurilor de protecție pe care le adoptă, activitățile tradiționale ale populațiilor locale. În măsura posibilului, derogările acordate în acest sens nu trebuie să fie de natură:(a) a compromite menținerea ecosistemelor protejate în temeiul prezentului protocol sau procesele biologice care contribuie la menținerea acestor ecosisteme;(b) a provoca dispariția sau o diminuare considerabilă a efectivelor speciilor sau populațiilor de animale sau de plante cuprinse în ecosistemele protejate sau a celor înrudite din punct de vedere ecologic, în special speciile migratoare și speciile rare, amenințate sau endemice.(2) Părțile care acordă derogări de la măsurile de protecție sau care nu le aplică strict informează organizația.Articolul 10Părțile încurajează și intensifică activitățile de cercetare științifică și tehnică referitoare la ariile lor protejate, precum și la ecosistemele și patrimoniul arheologic al acestor arii.Articolul 11Părțile depun diligențe pentru a informa o cât mai mare parte a publicului asupra valorii și interesului ariilor protejate și asupra datelor care pot fi culese, atât din punctul de vedere al conservării naturii, cât și din punct de vedere arheologic. Această informare ar trebui să-și găsească un loc adecvat în programele de învățământ privind mediul și istoria. Părțile ar trebui de asemenea să depună eforturi pentru a determina publicul și organizațiile de protecție a naturii din țările în cauză să participe la măsurile adecvate necesare pentru protejarea ariilor respective.Articolul 12Părțile stabilesc, în măsura posibilului, un program de cooperare în scopul coordonării creării, planificării, gestionării și conservării ariilor protejate, în vederea constituirii unei rețele de arii protejate în regiunea Mării Mediterane, luând pe deplin în considerare rețelele deja existente, în special rețeaua UNESCO a rezervelor biosferice. Caracteristicile ariilor protejate, experiența dobândită și problemele constatate fac obiectul unor schimburi periodice de informații.Articolul 13Părțile schimbă, în conformitate cu procedurile definite în articolul 14, informații științifice și tehnice referitoare la cercetările în curs de desfășurare sau viitoare și cu privire la rezultatele scontate. Ele coordonează, în măsura posibilului, aceste cercetări. Părțile vor depune eforturi, printre altele, pentru definirea în comun sau pentru standardizarea metodelor științifice care vor fi aplicate în alegerea, gestionarea și supravegherea ariilor protejate.Articolul 14(1) În punerea în aplicare a principiilor de cooperare definite în articolele 12 și 13, părțile prezintă organizației:(a) datele comparabile permițând urmărirea evoluției biologice din mediul mediteranean;(b) rapoartele, publicațiile și informațiile științifice, administrative și juridice, în special cele referitoare la:- măsurile luate de către părți, în conformitate cu protocolul, pentru asigurarea protecției ariilor protejate;- speciile prezente în ariile protejate;- pericolele eventuale care amenință aceste arii, în special cele care ar putea proveni din surse de poluare care nu pot fi controlate.(2) Părțile desemnează responsabili pentru ariile protejate. Acești responsabili se reunesc cel puțin o dată la doi ani pentru a analiza chestiunile de interes comun și, în special, pentru a propune recomandări cu privire la datele științifice, administrative și juridice, precum și la standardizarea și prelucrarea acestor date.Articolul 15(1) Părțile, acționând direct sau prin intermediul organizațiilor regionale sau al altor organizații internaționale competente sau bilateral, cooperează, odată cu intrarea în vigoare a prezentului protocol, în vederea elaborării și punerii în practică a programelor de asistență reciprocă și de asistență acordată țărilor în curs de dezvoltare care își exprimă această necesitate, în vederea selectării, creării și gestionării ariilor protejate.(2) Programele menționate în alineatul (1) ar trebui să aibă drept obiectiv principal pregătirea personalului științific și tehnic, cercetarea științifică și achiziționarea, utilizarea și producerea de material corespunzător în condiții avantajoase convenite între părțile în cauză.Articolul 16Modificarea delimitărilor unei arii protejate sau a regimului său juridic sau suprimarea totală sau parțială a acestei arii nu poate fi decisă decât prin aplicarea unei proceduri similare celei urmate la crearea sa.Articolul 17(1) Reuniunile ordinare ale părților la prezentul protocol au loc în cadrul reuniunilor ordinare ale părților contractante la convenție organizate în temeiul articolului 14 din convenția în cauză. Părțile pot în egală măsură să organizeze întâlniri extraordinare în conformitate cu articolul 14 menționat anterior.(2) Reuniunile părților la prezentul protocol au drept obiectiv principal:(a) să vegheze la punerea în aplicare a prezentului protocol;(b) să examineze eficiența măsurilor adoptate, având în vedere, în special, spațiul de aplicare a protocolului menționat, precum și oportunitatea de a adopta alte dispoziții, în special sub formă de anexe, sau să ia în considerare, dacă este necesar, o modificare a spațiului menționat, în conformitate cu dispozițiile articolului 16 din convenție;(c) să adopte, să revizuiască și să modifice, dacă este cazul, orice anexă la prezentul protocol;(d) să vegheze la constituirea și dezvoltarea rețelei de arii protejate, menționate în articolul 12, și să adopte orientările în vederea facilitării constituirii și dezvoltării acestei rețele și să intensifice cooperarea între părți;(e) să examineze recomandările formulate în cadrul reuniunilor responsabililor ariilor protejate, în conformitate cu articolul 14 alineatul (2);(f) să examineze rapoartele prezentate de către părți organizației în conformitate cu articolul 20 din convenție, precum și orice altă informație pe care părțile ar putea să o prezinte organizației sau reuniunii părților.Articolul 18(1) Dispozițiile convenției privind protocoalele se aplică de asemenea cu privire la prezentul protocol.(2) Regulamentul de ordine interioară și regulile financiare adoptate în conformitate cu articolul 18 alineatul (2) din convenție se aplică cu privire la prezentul protocol, dacă părțile la prezentul protocol nu decid altfel.(3) Prezentul protocol este deschis spre semnare la Geneva, între 3 și 4 aprilie 1982, și la Madrid, între 5 aprilie 1982 și 2 aprilie 1983, părților contractante la convenție și statelor invitate la Conferința plenipotențiarilor referitoare la Protocolul privind ariile de protecție specială ale Mării Mediterane, organizată la Geneva, între 2 și 3 aprilie 1982. De asemenea, acest protocol este deschis spre semnare, între 5 aprilie 1982 și 2 aprilie 1983, oricărei grupări economice regionale având ca membru cel puțin un stat de coastă din zona Mării Mediterane și care exercită competențe în domeniile reglementate de prezentul protocol.(4) Prezentul protocol va fi supus ratificării, acceptării sau aprobării. Instrumentele de ratificare, acceptare sau aprobare vor fi depuse la guvernul Spaniei, care își va asuma funcțiile de depozitar.(5) Începând cu 3 aprilie 1983, prezentul protocol este deschis spre aderare părților contractante la convenție și oricărui stat sau oricărei grupări prevăzute în alineatul (3).(6) Prezentul protocol va intra în vigoare la treizeci de zile de la data depunerii a cel puțin șase instrumente de ratificare, acceptare sau aprobare a protocolului sau de aderare la acesta.DREPT CARE subsemnații, pe deplin autorizați, au semnat prezentul protocol.Încheiat la Geneva, trei aprilie o mie nouă sute optzeci și doi, într-un singur exemplar în limbile arabă, engleză, franceză și spaniolă, cele patru texte fiind autentice în egală măsură.--------------------------------------------------


title: 2011/82/UE: Decizia Consiliului din 31 ianuarie 2011 privind încheierea Acordului între Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană privind stabilirea clauzelor și condițiilor de participare a Confederației Elvețiene la programul „Tineretul în acțiune” și la programul de acțiune în domeniul învățării de-a lungul vieții (2007-2013)

text:
               8.2.2011

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 32/1

         DECIZIA CONSILIULUI
   din 31 ianuarie 2011
   privind încheierea Acordului între Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană privind stabilirea clauzelor și condițiilor de participare a Confederației Elvețiene la programul „Tineretul în acțiune” și la programul de acțiune în domeniul învățării de-a lungul vieții (2007-2013)
   (2011/82/UE)
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 165 alineatul (4) și articolul 166 alineatul (4), coroborate cu articolul 218 alineatul (6) litera (a),
   având în vedere propunerea Comisiei Europene,
   având în vedere aprobarea Parlamentului European,
   întrucât:

               (1)

               În numele Uniunii Europene, Comisia a negociat Acordul între Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană privind stabilirea clauzelor și condițiilor de participare a Confederației Elvețiene la programul „Tineretul în acțiune” și la programul de acțiune în domeniul învățării de-a lungul vieții (2007-2013) (denumit în continuare „acordul”), stabilite prin Deciziile nr. 1719/2006/CE (1) și, respectiv, nr. 1720/2006/CE (2) ale Parlamentului European și ale Consiliului din 15 noiembrie 2006.

               (2)

               Acordul a fost semnat, în numele Uniunii, la 15 februarie 2010, sub rezerva încheierii acestuia la o dată ulterioară, în conformitate cu Decizia 2010/195/UE a Consiliului (3).

               (3)

               Acordul ar trebui încheiat,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   În numele Uniunii, se aprobă Acordul între Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană privind stabilirea clauzelor și condițiilor de participare a Confederației Elvețiene la programul „Tineretul în acțiune” și la programul de acțiune în domeniul învățării de-a lungul vieții (2007-2013) (denumit în continuare „acordul”) (4).
   Articolul 2
   Președintele Consiliului procedează, în numele Uniunii, la notificările prevăzute la articolele 3 și 5 din acord.
   Articolul 3
   Acordul este legat de Acordul între Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Confederația Elvețiană, pe de altă parte, privind libera circulație a persoanelor (5) (denumit în continuare „Acordul privind libera circulație a persoanelor”), încheiat prin Decizia 2002/309/CE, Euratom a Consiliului și a Comisiei (6), astfel cum se prevede la articolul 3 din acord.
   Articolul 4
   În cazul denunțării acordului, Comisia este autorizată să soluționeze, împreună cu Elveția, consecințele respectivei denunțări, conform articolului 3 al acordului.
   Articolul 5
   În cazurile legate de modificarea anexelor la acord în scopul adaptării lor la modificările actelor Uniunii menționate în acord, Comisia adoptă poziția Uniunii în legătură cu deciziile comitetului mixt al Acordului privind libera circulație a persoanelor, menționat la articolul 4 din acord (denumit în continuare „comitetul mixt”). În cazul tuturor celorlalte decizii ale comitetului mixt referitoare la modificări ale anexelor la acord, poziția Uniunii este adoptată de Comisie după consultarea comitetului programului „Tineretul în acțiune” și/sau a comitetului programului de acțiune în domeniul învățării de-a lungul vieții, după caz, conform procedurii menționate la articolul 9 alineatul (2) din Decizia nr. 1719/2006/CE și la articolul 10 alineatul (2) din Decizia nr. 1720/2006/CE.
   Articolul 6
   Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

      Adoptată la Bruxelles, 31 ianuarie 2011.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         C. ASHTON

      (1)  JO L 327, 24.11.2006, p. 30.

      (2)  JO L 327, 24.11.2006, p. 45.

      (3)  JO L 87, 7.4.2010, p. 7.

      (4)  Acordul a fost publicat în JO L 87, 7.4.2010, p. 9 împreună cu Decizia privind semnarea și aplicarea cu titlu provizoriu.

      (5)  JO L 114, 30.4.2002, p. 6.

      (6)  JO L 114, 30.4.2002, p. 1.


title: 2010/733/UE: Decizia Consiliului din 29 noiembrie 2010 de numire a unui supleant finlandez în cadrul Comitetului Regiunilor

text:
               2.12.2010

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 316/9

         DECIZIA CONSILIULUI
   din 29 noiembrie 2010
   de numire a unui supleant finlandez în cadrul Comitetului Regiunilor
   (2010/733/UE)
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 305,
   având în vedere propunerea guvernului finlandez,
   întrucât:

               (1)

               La 22 decembrie 2009 și la 18 ianuarie 2010, Consiliul a adoptat Decizia 2009/1014/UE și Decizia 2010/29/UE de numire a membrilor și a supleanților în cadrul Comitetului Regiunilor pentru perioada 26 ianuarie 2010-25 ianuarie 2015 (1).

               (2)

               Un post de supleant în cadrul Comitetului Regiunilor a devenit vacant ca urmare a încheierii mandatului domnului Miikka SEPPÄLÄ,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Se numește în calitate de supleant în cadrul Comitetului Regiunilor pentru durata restantă a mandatului, respectiv până la 25 ianuarie 2015:
   domnul Antero SAKSALA

      Pirkkalan kunnanvaltuuston jäsen.

   Articolul 2
   Prezenta decizie produce efecte de la data adoptării.

      Adoptată la Bruxelles, 29 noiembrie 2010.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         K. PEETERS

      (1)  JO L 348, 29.12.2009, p. 22 și JO L 12, 19.1.2010, p. 11.