title: Decizia (UE) 2018/538 a Consiliului din 7 decembrie 2017 privind semnarea, în numele Uniunii, și aplicarea cu titlu provizoriu a Modificării 1 a Memorandumului de cooperare NAT-I-9406 între Statele Unite ale Americii și Uniunea Europeană

text:
               6.4.2018

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 90/1

         DECIZIA (UE) 2018/538 A CONSILIULUI
   din 7 decembrie 2017
   privind semnarea, în numele Uniunii, și aplicarea cu titlu provizoriu a Modificării 1 a Memorandumului de cooperare NAT-I-9406 între Statele Unite ale Americii și Uniunea Europeană
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 100 alineatul (2), coroborat cu articolul 218 alineatele (5) și (7),
   având în vedere propunerea Comisiei Europene,
   întrucât:

               (1)

               Comisia a negociat, în numele Uniunii, o modificare a Memorandumului de cooperare NAT-I-9406 între Statele Unite ale Americii și Uniunea Europeană (1) (denumit în continuare „Memorandumul de cooperare NAT-I-9406”), în conformitate cu Decizia Consiliului din 8 mai 2017 de autorizare a Comisiei să deschidă negocieri.

               (2)

               Modificarea 1 a Memorandumului de cooperare NAT-I-9406 dintre Statele Unite ale Americii și Uniunea Europeană (denumită în continuare „Modificarea 1”) a fost parafată la 28 iulie 2017.

               (3)

               Modificarea 1 ar trebui semnată în numele Uniunii, sub rezerva încheierii sale la o dată ulterioară.

               (4)

               Modificarea 1, inclusiv addendumul la aceasta, ar trebui să se aplice cu titlu provizoriu, în conformitate cu articolul II.A din Modificarea 1, până la finalizarea procedurilor necesare pentru intrarea în vigoare a acesteia.

               (5)

               Este necesar să se stabilească dispoziții procedurale pentru participarea Uniunii la conducerea executivă a Memorandumului de cooperare NAT-I-9406A dintre Statele Unite ale Americii și Uniunea Europeană privind modernizarea managementului traficului aerian, cercetarea și dezvoltarea în domeniul aviației civile și interoperabilitatea globală (denumit în continuare „Memorandumul de cooperare NAT-I-9406A”), care figurează în addendumul la Modificarea 1 și înlocuiește Memorandumul de cooperare NAT-I-9406.

               (6)

               În temeiul articolului 218 alineatul (7) din tratat, este oportună autorizarea Comisiei de către Consiliu pentru aprobarea modificărilor aduse anexelor la Memorandumul de cooperare NAT-I-9406A și apendicelor la anexele respective, precum și adoptarea unor anexe și apendice suplimentare, sub rezerva consultării comitetului special desemnat de Consiliu,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Se autorizează semnarea în numele Uniunii a Modificării 1 a Memorandumului de cooperare NAT-I-9406 între Statele Unite ale Americii și Uniunea Europeană, sub rezerva încheierii respectivei Modificări.
   Textul Modificării 1 este atașat la prezenta decizie.
   Articolul 2
   Prin prezenta decizie, președintele Consiliului este autorizat să desemneze persoana sau persoanele împuternicite să semneze Modificarea 1 în numele Uniunii.
   Articolul 3
   Modificarea 1, inclusiv addendumul la acesta, se aplică cu titlu provizoriu, în conformitate cu articolul II.A din Modificarea 1, de la data semnării acesteia (2) și până la finalizarea procedurilor necesare pentru intrarea sa în vigoare.
   Articolul 4
   Comisia, după consultarea unui comitet special desemnat de Consiliu, stabilește pozițiile care urmează să fie adoptate de Uniune în cadrul managementului executiv al Memorandumului de cooperare NAT-I-9406A și cu privire la anexele la acesta, astfel cum se menționează la articolul III din Memorandumul de cooperare NAT-I-9406A, în ceea ce privește:

               (a)

               adoptarea unor anexe suplimentare la Memorandumul de cooperare NAT-I-9406A și a unor apendice la anexele la Memorandumul de cooperare NAT-I-9406A; și

               (b)

               adoptarea unor modificări aduse anexelor la Memorandumul de cooperare NAT-I-9406A și apendicelor la anexele respective.

         Articolul 5
   Fără a aduce atingere articolului 4 din prezenta decizie, Comisia poate să ia toate măsurile necesare în temeiul articolelor III, IV, V, VII și VIII din Memorandumul de cooperare NAT-I-9406A.
   Articolul 6
   Comisia reprezintă Uniunea la consultările care au loc în temeiul articolului XI din Memorandumul de cooperare NAT-I-9406A.
   Articolul 7
   Comisia informează în mod regulat Consiliul privind progresele realizate în ceea ce privește punerea în aplicare a Memorandumului de cooperare NAT-I-9406A.
   Articolul 8
   Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării sale.

      Adoptată la Bruxelles, 7 decembrie 2017.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         A. ANVELT

      (1)  Memorandumul de cooperare NAT-I-9406 între Statele Unite ale Americii și Uniunea Europeană (JO L 89, 5.4.2011, p. 3).

      (2)  Data semnării Modificării 1 va fi publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene de către Secretariatul General al Consiliului.


title: Decizia (UE) 2018/539 a Consiliului din 20 martie 2018 privind încheierea Acordului bilateral dintre Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii privind măsuri prudențiale referitoare la asigurare și reasigurare

text:
               6.4.2018

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 90/36

         DECIZIA (UE) 2018/539 A CONSILIULUI
   din 20 martie 2018
   privind încheierea Acordului bilateral dintre Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii privind măsuri prudențiale referitoare la asigurare și reasigurare
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 114 coroborat cu articolul 218 alineatul (6),
   având în vedere propunerea Comisiei Europene,
   având în vedere aprobarea Parlamentului European (1),
   întrucât:

               (1)

               În conformitate cu Decizia (UE) 2017/1792 a Consiliului (2), Acordul bilateral dintre Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii privind măsuri prudențiale referitoare la asigurare și reasigurare (denumit în continuare „acordul”) a fost semnat la 22 septembrie 2017, sub rezerva încheierii sale la o dată ulterioară.

               (2)

               Încheierea acordului va spori securitatea juridică în aplicarea cadrelor de reglementare a activităților de asigurare și de reasigurare pentru asigurătorii și reasigurătorii care își desfășoară activitatea în Uniune și în Statele Unite ale Americii și va îmbunătăți protecția deținătorilor de polițe și a altor consumatori prin cooperarea dintre autoritățile de supraveghere cu privire la schimbul de informații.

               (3)

               Acordul ar trebui aprobat,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Se aprobă, în numele Uniunii, Acordul bilateral dintre Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii privind măsuri prudențiale referitoare la asigurare și reasigurare (3).
   Articolul 2
   Președintele Consiliului efectuează, în numele Uniunii, notificarea prevăzută la articolul 8 din acord (4).
   Articolul 3
   Comisia reprezintă Uniunea în cadrul comitetului mixt prevăzut la articolul 7 din acord, după consultarea grupului de lucru al Consiliului pentru sericii financiare, și informează grupul de lucru menționat, când este necesar și cel puțin anual, cu privire la progresul înregistrat în punerea în aplicare a acordului.
   Articolul 4
   Pozițiile care urmează să fie exprimate în numele Uniunii se adoptă în conformitate cu tratatele și, în consecință, de către Consiliu, astfel cum se prevede în articolul 16 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană sau în articolul 218 alineatul (9) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.
   Articolul 5
   Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

      Adoptată la Bruxelles, 20 martie 2018.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         E. ZAHARIEVA

      (1)  Aprobarea din 1 martie 2018 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial).

      (2)  Decizia (UE) 2017/1792 a Consiliului din 29 mai 2017 privind semnarea, în numele Uniunii, și aplicarea provizorie a Acordului bilateral dintre Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii privind măsuri prudențiale referitoare la asigurare și reasigurare (JO L 258, 6.10.2017, p. 1).

      (3)  Acordul a fost publicat în JO L 258, 6.10.2017, p. 4 împreună cu decizia privind semnarea și aplicarea provizorie.

      (4)  Data intrării în vigoare a acordului va fi publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene de către Secretariatul General al Consiliului.


title: Decizia (UE) 2018/547 a Băncii Centrale Europene din 27 martie 2018 privind desemnarea șefilor de unități operative pentru adoptarea deciziilor delegate privind fondurile proprii (BCE/2018/11)

text:
               6.4.2018

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 90/110

         DECIZIA (UE) 2018/547 A BĂNCII CENTRALE EUROPENE
   din 27 martie 2018
   privind desemnarea șefilor de unități operative pentru adoptarea deciziilor delegate privind fondurile proprii (BCE/2018/11)
   COMITETUL EXECUTIV AL BĂNCII CENTRALE EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolul 11.6,
   având în vedere Decizia (UE) 2017/933 a Băncii Centrale Europene din 16 noiembrie 2016 privind cadrul general de delegare a competențelor decizionale pentru instrumentele juridice referitoare la atribuțiile de supraveghere (BCE/2016/40) (1), în special articolele 4 și 5,
   având în vedere Decizia (UE) 2018/546 a Băncii Centrale Europene din 15 martie 2018 privind delegarea competenței de a adopta decizii privind fondurile proprii (BCE/2018/10) (2), în special articolul 2,
   având în vedere Decizia BCE/2004/2 din 19 februarie 2004 de adoptare a Regulamentului de procedură al Băncii Centrale Europene (3), în special articolul 10,
   întrucât:

               (1)

               Pentru a face față numărului considerabil de decizii pe care Banca Centrală Europeană (BCE) urmează să le adopte pentru îndeplinirea atribuțiilor sale de supraveghere, a fost instituită o procedură pentru adoptarea de decizii delegate specifice.

               (2)

               O decizie de delegare produce efecte la adoptarea de către Comitetul executiv a unei decizii privind desemnarea unuia sau mai multor șefi de unități operative care să ia decizii pe baza acelei decizii de delegare.

               (3)

               Importanța deciziei de delegare și numărul de destinatari cărora trebuie să le fie transmise decizii delegate ar trebui luate în considerare de Comitetul executiv la desemnarea șefilor de unități operative.

               (4)

               Președintele Consiliului de supraveghere a fost consultat cu privire la șefii de unități operative cărora ar trebui să le fie delegată competența de a adopta decizii privind fondurile proprii.

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Decizii delegate privind fondurile proprii
   Deciziile delegate în conformitate cu articolul 2 din Decizia (UE) 2018/546 (BCE/2018/10) sunt adoptate de unul dintre următorii șefi de unități operative:

               (a)

               directorul general al Direcției Generale Supraveghere Microprudențială I, în cazul în care supravegherea entității supravegheate relevante sau a grupului supravegheat relevant este efectuată de Direcția Generală Supraveghere Microprudențială I;

               (b)

               directorul general al Direcției Generale Supraveghere Microprudențială II, în cazul în care supravegherea entității supravegheate relevante sau a grupului supravegheat relevant este efectuată de Direcția Generală Supraveghere Microprudențială II; sau

               (c)

               în cazul în care un director general nu este disponibil, directorul general adjunct al acestuia.

         Articolul 2
   Intrarea în vigoare
   Prezenta decizie intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Adoptată la Frankfurt pe Main, 27 martie 2018.

            Președintele BCE

         Mario DRAGHI

      (1)  JO L 141, 1.6.2017, p. 14.

      (2)  A se vedea pagina 105 din prezentul Jurnal Oficial.

      (3)  JO L 80, 18.3.2004, p. 33.


title: Decizia (PESC) 2018/900 a Consiliului din 25 iunie 2018 de modificare a Deciziei 2013/184/PESC privind măsuri restrictive împotriva Myanmar/Birmaniei

text:
               25.6.2018

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               LI 160/9

         DECIZIA (PESC) 2018/900 A CONSILIULUI
   din 25 iunie 2018
   de modificare a Deciziei 2013/184/PESC privind măsuri restrictive împotriva Myanmar/Birmaniei
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 29,
   având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,
   întrucât:

               (1)

               La 22 aprilie 2013, Consiliul a adoptat Decizia 2013/184/PESC (1) privind măsuri restrictive împotriva Myanmar/Birmaniei.

               (2)

               La 26 februarie 2018, Consiliul a adoptat concluzii în care condamnă abuzurile curente și grave împotriva drepturilor omului, cu caracter generalizat și sistematic, comise de forțele militare și de securitate din Myanmar/Birmania. În aceste concluzii s-au solicitat propuneri de măsuri restrictive specifice împotriva ofițerilor militari superiori din forțele armate din Myanmar (Tatmadaw).

               (3)

               La 26 aprilie 2018, Consiliul a adoptat Decizia (PESC) 2018/655 (2) care prevede un cadru juridic pentru măsurile restrictive specifice împotriva anumitor persoane fizice din cadrul forțelor armate din Myanmar/Birmania (Tatmadaw) și al poliției de frontieră responsabile de încălcări grave ale drepturilor omului, de obstrucționarea acordării ajutorului umanitar civililor care au nevoie de ajutor și de obstrucționarea desfășurării de investigații independente privind presupuse încălcări sau abuzuri grave ale drepturilor omului.

               (4)

               Având în vedere situația din Myanmar/Birmania și responsabilitatea pentru încălcările drepturilor omului comise de unele componente ale forțelor armate din Myanmar/Birmania (Tatmadaw) și ale poliției de frontieră, șapte persoane ar trebui incluse pe lista persoanelor fizice și juridice, a entităților și a organismelor cărora li se aplică măsuri restrictive din anexa la Decizia 2013/184/PESC.

               (5)

               Anexa la Decizia 2013/184/PESC ar trebui modificată în consecință,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Anexa la Decizia 2013/184/PESC se modifică în conformitate cu anexa la prezenta decizie.
   Articolul 2
   Prezenta decizie intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Adoptată la Luxemburg, 25 iunie 2018.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         F. MOGHERINI

      (1)  Decizia 2013/184/PESC a Consiliului din 22 aprilie 2013 privind măsuri restrictive împotriva Myanmar/Birmaniei și de abrogare a Deciziei 2010/232/PESC (JO L 111, 23.4.2013, p. 75).

      (2)  Decizia (PESC) 2018/655 a Consiliului din 26 aprilie 2018 de modificare a Deciziei 2013/184/PESC privind măsuri restrictive împotriva Myanmar/Birmaniei (JO L 108, 27.4.2018, p. 29).

      ANEXĂ
      Persoanele enumerate în continuare se adaugă pe lista persoanelor fizice și juridice, a entităților și organismelor prevăzută în anexa la Decizia 2013/184/PESC:

                     „Nume

                     Informații de identificare

                     Motive

                     Data includerii pe listă

                     1.

                     Aung Kyaw Zaw

                     Data nașterii: 20 august 1961
                     Pașaport nr.: DM000826
                     Data eliberării: 22 noiembrie 2011
                     Data expirării: 21 noiembrie 2021
                     Număr național de identificare: BC 17444

                     Generalul-locotenent Aung Kyaw Zaw a fost șeful Biroului de operațiuni speciale nr. 3 al forțelor armate din Myanmar (Tatmadaw) începând din august 2015 până la sfârșitul anului 2017. Biroul de operațiuni speciale nr. 3 era însărcinat cu supravegherea comandamentului de vest și, în acest context, generalul-locotenent Aung Kyaw Zaw este responsabil pentru atrocitățile și încălcările grave ale drepturilor omului comise împotriva populației Rohingya din statul Rakhine de către comandamentul de vest în perioada respectivă. Printre aceste atrocități se numără uciderile ilegale, violența sexuală și incendierea sistematică a caselor și clădirilor populației Rohingya.

                     25.6.2018

                     2.

                     Maung Maung Soe

                     Data nașterii: martie 1964
                     Număr național de identificare: Tatmadaw Kyee 19571

                     Generalul-maior Maung Maung Soe a fost comandantul comandamentului de vest al forțelor armate din Myanmar (Tatmadaw) începând din octombrie 2016 până la 10 noiembrie 2017, fiind însărcinat cu supravegherea operațiilor militare din statul Rakhine. În acest context, el este responsabil pentru atrocitățile și încălcările grave ale drepturilor omului comise împotriva populației Rohingya din statul Rakhine de către comandamentul de vest în perioada respectivă. Printre aceste atrocități se numără uciderile ilegale, violența sexuală și incendierea sistematică a caselor și clădirilor populației Rohingya.

                     25.6.2018

                     3.

                     Than Oo

                     Data nașterii: 12 octombrie 1973
                     Număr național de identificare: BC 25723

                     Generalul de brigadă Than Oo este comandantul celei de a 99-a divizii de infanterie ușoară a forțelor armate din Myanmar (Tatmadaw). În acest context, el este responsabil pentru atrocitățile și încălcările grave ale drepturilor omului comise împotriva populației Rohingya din statul Rakhine de către cea de a 99-a divizie de infanterie ușoară în a doua jumătate a anului 2017. Printre aceste atrocități se numără uciderile ilegale, violența sexuală și incendierea sistematică a caselor și clădirilor populației Rohingya.

                     25.6.2018

                     4.

                     Aung Aung

                     Număr național de identificare: BC 23750

                     Generalul de brigadă Aung Aung este comandantul celei de a 33-a divizii de infanterie ușoară a forțelor armate din Myanmar (Tatmadaw). În acest context, el este responsabil pentru atrocitățile și încălcările grave ale drepturilor omului comise împotriva populației Rohingya din statul Rakhine de către cea de a 33-a divizie de infanterie ușoară în a doua jumătate a anului 2017. Printre aceste atrocități se numără uciderile ilegale, violența sexuală și incendierea sistematică a caselor și clădirilor populației Rohingya.

                     25.6.2018

                     5.

                     Khin Maung Soe

                     Generalul-maior Khin Maung Soe este comandantul celei de a 15-a divizii de infanterie ușoară a forțelor armate din Myanmar (Tatmadaw) de care aparține batalionul de infanterie nr. 564. În acest context, el este responsabil pentru atrocitățile și încălcările grave ale drepturilor omului comise împotriva populației Rohingya din statul Rakhine de către cea de a 15-a divizie de infanterie ușoară, în special de batalionul de infanterie nr. 564, în a doua jumătate a anului 2017. Printre aceste atrocități se numără uciderile ilegale, violența sexuală și incendierea sistematică a caselor și clădirilor populației Rohingya.

                     25.6.2018

                     6.

                     Thura San Lwin

                     Data nașterii: 1957

                     Generalul de brigadă Thura San Lwin a fost comandantul poliției de frontieră începând din octombrie 2016 până la începutul lunii octombrie 2017. În acest context, el este responsabil pentru atrocitățile și încălcările grave ale drepturilor omului comise împotriva populației Rohingya din statul Rakhine de către poliția de frontieră în perioada respectivă. Printre aceste atrocități se numără uciderile ilegale și incendierea sistematică a caselor și clădirilor populației Rohingya.

                     25.6.2018

                     7.

                     Thant Zin Oo

                     Thant Zin Oo este comandantul celui de al optulea batalion de poliție de securitate. În acest context, el este responsabil pentru atrocitățile și încălcările grave ale drepturilor omului comise împotriva populației Rohingya din statul Rakhine de către cel de al optulea batalion de poliție de securitate în a doua jumătate a anului 2017. Printre încălcările grave ale drepturilor omului se numără uciderile ilegale și incendierea sistematică a caselor și clădirilor populației Rohingya. Respectivele încălcări au fost comise în asociere și cu sprijinul direct al celei de a 33-a divizie de infanterie ușoară a forțelor armate din Myanmar (Tatmadaw) condusă de generalul de brigadă Aung Aung. Thant Zin Oo este, prin urmare, asociat cu persoana inclusă pe listă, generalul de brigadă Aung Aung.

                     25.6.2018”


title: Decizia (UE) 2018/1215 a Consiliului din 16 iulie 2018 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre

text:
                  5.9.2018

                  RO

                  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

                  L 224/4

         DECIZIA (UE) 2018/1215 A CONSILIULUI
         din 16 iulie 2018
         privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre
         CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
         având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 148 alineatul (2),
         având în vedere propunerea Comisiei Europene,
         având în vedere avizul Parlamentului European (1),
         având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (2),
         după consultarea Comitetului Regiunilor,
         având în vedere avizul Comitetului pentru Ocuparea Forței de Muncă (3),
         întrucât:

                     (1)

                     Statele membre și Uniunea trebuie să depună eforturi în vederea elaborării unei strategii coordonate pentru ocuparea forței de muncă și, în special, pentru promovarea unei forțe de muncă competente, calificate și adaptabile, precum și a unor piețe ale muncii capabile să reacționeze rapid la evoluția economiei, în vederea realizării obiectivelor de ocupare deplină a forței de muncă și de progres social prevăzute la articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană. Statele membre consideră promovarea ocupării forței de muncă drept o chestiune de interes comun și își coordonează acțiunile întreprinse în acest sens în cadrul Consiliului, ținând seama de practicile naționale legate de responsabilitățile partenerilor sociali.

                     (2)

                     Uniunea trebuie să combată excluziunea socială și discriminarea și să promoveze justiția socială și protecția socială, precum și egalitatea între femei și bărbați. La definirea și la punerea în aplicare a politicilor și a acțiunilor sale, Uniunea trebuie să țină seama de cerințele legate de promovarea unui nivel ridicat de ocupare a forței de muncă, de garantarea unei protecții sociale corespunzătoare, de combaterea sărăciei și a excluziunii sociale, precum și de cele legate de un nivel ridicat de educație și de formare.

                     (3)

                     În conformitate cu Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), Uniunea a elaborat și a pus în aplicare instrumente de coordonare pentru politicile fiscale, macroeconomice și structurale. Ca parte a acestor instrumente, prezentele orientări pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre, împreună cu orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii prevăzute în Recomandarea (UE) 2015/1184 a Consiliului (4), formează orientările integrate pentru punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020. Acestea vor ghida punerea în aplicare a politicilor în statele membre și în Uniune, reflectând interdependența dintre statele membre. Setul rezultant de politici și de reforme coordonate europene și naționale va constitui un mix global adecvat de politici economice și sociale care ar trebui să ducă la efecte colaterale pozitive.

                     (4)

                     Orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă sunt în conformitate cu Pactul de stabilitate și de creștere, cu legislația existentă a Uniunii și cu diversele inițiative ale Uniunii, inclusiv cu Recomandarea Consiliului din 22 aprilie 2013 privind înființarea unei garanții pentru tineret (5), Recomandarea Consiliului din 15 februarie 2016 privind integrarea șomerilor de lungă durată pe piața forței de muncă (6), Recomandarea Consiliului din 19 decembrie 2016 privind parcursurile de actualizare a competențelor (7) și Recomandarea Consiliului din 15 martie 2018 privind un Cadru european pentru ucenicii de calitate și eficace (8).

                     (5)

                     Semestrul european combină diferitele instrumente într-un cadru global pentru supravegherea multilaterală integrată a politicilor economice, bugetare, privind ocuparea forței de muncă și sociale și urmărește atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020, inclusiv a celor privind ocuparea forței de muncă, educația și reducerea sărăciei, astfel cum se prevede în Decizia 2010/707/UE a Consiliului (9). Semestrul european a fost consolidat și raționalizat în mod continuu din 2015, promovând ca obiective de politică stimularea investițiilor, reformele structurale și asigurarea unor politici bugetare responsabile. A fost intensificată în special atenția acordată în cadrul semestrului european aspectelor sociale și celor legate de ocuparea forței de muncă și s-a aprofundat dialogul cu statele membre, cu partenerii sociali și cu reprezentanții societății civile.

                     (6)

                     Redresarea Uniunii în urma crizei economice sprijină tendințe pozitive pe piața forței de muncă, însă între statele membre și în interiorul acestora persistă importante provocări și disparități în ceea ce privește performanțele economice și sociale. Criza a evidențiat, de asemenea, interdependența strânsă dintre economiile și piețele forței de muncă ale statelor membre. Garantarea faptului că Uniunea progresează către o creștere economică și o creare de locuri de muncă inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii reprezintă principala provocare a prezentului. Ea necesită măsuri de politică ambițioase, coordonate și eficace, atât la nivelul Uniunii, cât și la nivel național, în conformitate cu TFUE și cu dispozițiile Uniunii privind guvernanța economică. Combinând măsuri legate atât de ofertă, cât și de cerere, astfel de intervenții de politică ar trebui să cuprindă un stimulent pentru investiții, un angajament reînnoit privind reforme structurale eșalonate în mod corespunzător care să îmbunătățească productivitatea, performanțele în materie de creștere economică, coeziunea socială și reziliența economică necesară pentru a face față șocurilor, precum și exercitarea responsabilității bugetare, ținând cont în același timp de impactul lor asupra ocupării forței de muncă și de impactul social.

                     (7)

                     Reformarea piețelor muncii, inclusiv mecanismele de stabilire a salariilor la nivel național, ar trebui să urmeze practicile naționale de dialog social și să asigure posibilitatea necesară de a realiza o amplă examinare a aspectelor socioeconomice, inclusiv îmbunătățiri în ceea ce privește competitivitatea, crearea de locuri de muncă, învățarea pe tot parcursul vieții și politicile de formare profesională, precum și veniturile reale.

                     (8)

                     Statele membre și Uniunea ar trebui să abordeze, de asemenea, consecințele sociale ale crizei economice și financiare și să urmărească construirea unei societăți favorabile incluziunii, în care oamenii să aibă capacitatea de a anticipa și de a gestiona schimbările, precum și să poată participa activ la viața socială și economică, după cum se subliniază în Recomandarea 2008/867/CE a Comisiei (10). Ar trebui să se combată inegalitatea și discriminarea. Ar trebui să se asigure acces și oportunități pentru toți și să se reducă sărăcia și excluziunea socială (inclusiv aceea a copiilor), în special prin asigurarea unei funcționări eficace a piețelor muncii și a sistemelor de protecție socială și prin înlăturarea barierelor din calea educației, formării și a participării pe piața muncii, inclusiv prin investiții în educația și îngrijirea copiilor preșcolari. Potențialul persoanelor cu handicap de a contribui la creșterea economică și la dezvoltarea socială ar trebui să fie concretizat într-o mai mare măsură. Pe măsură ce noi modele economice și de afaceri își fac apariția la nivelul locurilor de muncă din Uniune, relațiile de muncă suferă și ele schimbări. Statele membre ar trebui să se asigure că relațiile de muncă ce apar ca urmare a noilor forme de muncă mențin și consolidează modelul social european.

                     (9)

                     La 17 noiembrie 2017, Parlamentul European, Consiliul și Comisia au semnat o proclamație interinstituțională privind un Pilon european al drepturilor sociale (11), în urma unei ample și aprofundate consultări publice. Pilonul stabilește 20 de principii și de drepturi care vin în sprijinul unor piețe ale muncii și al unor sisteme de protecție socială funcționale și echitabile. Acestea sunt structurate în jurul a trei categorii: egalitate de șanse și acces pe piața muncii, condiții de lucru echitabile și protecție și incluziune socială. Pilonul constituie un cadru de referință pentru monitorizarea performanțelor sociale și de ocupare a forței de muncă ale statelor membre, pentru impulsionarea reformelor la nivel național și pentru a servi ca punct de reper pentru un proces de convergență reînnoit desfășurat la nivelul întregii Europe. Având în vedere relevanța acestor principii pentru coordonarea politicilor structurale, orientările privind ocuparea forței de muncă sunt aliniate la principiile Pilonului european al drepturilor sociale.

                     (10)

                     Pilonul european al drepturilor sociale este însoțit de un tablou de bord care ar trebui să monitorizeze punerea în aplicare și progresele înregistrate în ceea ce privește pilonul, prin urmărirea tendințelor și a performanțelor din toate statele membre, și să evalueze progresele înregistrate în direcția unei convergențe socioeconomice în sens ascendent. Această analiză va fi inclusă, după caz, în semestrul european pentru coordonarea politicilor economice.

                     (11)

                     Orientările integrate ar trebui să constituie baza pentru recomandările specifice fiecărei țări pe care Consiliul le-ar putea adresa statelor membre. Statele membre ar trebui să utilizeze pe deplin Fondul social european și alte fonduri ale Uniunii pentru stimularea ocupării forței de muncă, a incluziunii sociale, a actualizării competențelor lucrătorilor, a învățării pe tot parcursul vieții și a educației, precum și cu scopul de a îmbunătăți administrația publică. Cu toate că se adresează statelor membre și Uniunii, orientările integrate ar trebui să fie puse în aplicare în parteneriat cu toate autoritățile naționale, regionale și locale, implicând îndeaproape parlamentele, precum și partenerii sociali și reprezentanții societății civile.

                     (12)

                     Comitetul pentru Ocuparea Forței de Muncă și Comitetul pentru protecție socială ar trebui să monitorizeze modul în care sunt puse în aplicare politicile relevante având în vedere orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă, în conformitate cu mandatele lor respective întemeiate pe tratate. Aceste comitete și alte grupuri de pregătire ale Consiliului implicate în coordonarea politicilor economice și sociale ar trebui să colaboreze îndeaproape. Ar trebui menținut dialogul în materie de politici între Parlamentul European, Consiliu și Comisie, în special în ceea ce privește orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre.

                     (13)

                     Comitetul pentru protecție socială a fost consultat,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

            Articolul 1
            Prin prezenta decizie se adoptă orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre, astfel cum sunt prevăzute în anexă. Aceste orientări fac parte din Orientările integrate Europa 2020.

            Articolul 2
            Statele membre iau în considerare orientările prevăzute în anexă în politicile lor privind ocuparea forței de muncă și în programele lor de reformă, care se raportează în conformitate cu articolul 148 alineatul (3) din TFUE.

            Articolul 3
            Prezenta decizie se adresează statelor membre.

            Adoptată la Bruxelles, 16 iulie 2018.

                  Pentru Consiliu

                  Președintele

               J. BOGNER-STRAUSS

            (1)  Avizul din 19 aprilie 2018 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

            (2)  Avizul din 14 martie 2018 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

            (3)  Avizul din 3 mai 2018 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

            (4)  Recomandarea (UE) 2015/1184 a Consiliului din 14 iulie 2015 privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii Europene (JO L 192, 18.7.2015, p. 27).

            (5)  JO C 120, 26.4.2013, p. 1.

            (6)  JO C 67, 20.2.2016, p. 1.

            (7)  JO C 484, 24.12.2016, p. 1.

            (8)  JO C 153, 2.5.2018, p. 1.

            (9)  Decizia 2010/707/UE a Consiliului din 21 octombrie 2010 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 308, 24.11.2010, p. 46).

            (10)  Recomandarea 2008/867/CE a Comisiei din 3 octombrie 2008 privind incluziunea activă a persoanelor excluse de pe piața muncii (JO L 307, 18.11.2008, p. 11).

            (11)  JO C 428, 13.12.2017, p. 10.

            ANEXĂ
            Orientarea 5: Stimularea cererii de forță de muncă
            Statele membre ar trebui să faciliteze crearea de locuri de muncă de calitate, inclusiv prin reducerea barierelor cu care se confruntă întreprinderile în ceea ce privește angajarea de personal, prin promovarea antreprenoriatului responsabil și a activităților independente autentice și, în special, prin sprijinirea creării și dezvoltării microîntreprinderilor și întreprinderilor mici. Statele membre ar trebui să promoveze economia socială și să încurajeze inovarea socială în mod activ. Statele membre ar trebui să încurajeze acele forme de muncă inovatoare care creează oportunități de calitate în materie de locuri de muncă.
            Sarcina fiscală ar trebui să fie reorientată de la impozitarea muncii către alte surse de impozitare mai puțin dăunătoare pentru ocuparea forței de muncă și pentru creșterea economică, luând în considerare efectul de redistribuire al sistemului fiscal și protejând totodată veniturile destinate unei protecții sociale adecvate și cheltuielilor de stimulare a creșterii economice.
            Cu respectarea autonomiei partenerilor sociali, statele membre ar trebui să încurajeze mecanismele transparente și previzibile de stabilire a salariilor, care să permită adaptarea salariilor la evoluția productivității și să asigure salarii echitabile pentru un nivel de trai decent. Aceste mecanisme ar trebui să ia în considerare diferențele în ceea ce privește nivelurile de competențe și diferențele legate de performanța economică între diversele regiuni, sectoare și întreprinderi. Respectând practicile naționale, statele membre și partenerii sociali ar trebui să asigure niveluri salariale minime adecvate, luând în considerare impactul acestora asupra competitivității, a creării de locuri de muncă și a nivelului de sărăcie al persoanelor încadrate în muncă.
            Orientarea 6: Consolidarea ofertei de forță de muncă și îmbunătățirea accesului la locuri de muncă, aptitudini și competențe
            În contextul schimbărilor tehnologice, de mediu și demografice, statele membre, ar trebui să promoveze productivitatea și capacitatea de inserție profesională, în cooperare cu partenerii sociali, printr-o ofertă adecvată de cunoștințe, de aptitudini și de competențe relevante, pe tot parcursul vieții active a oamenilor, ca răspuns la nevoile actuale și viitoare ale pieței muncii. Statele membre ar trebui să realizeze investițiile necesare în educația și formarea atât inițială, cât și continuă (învățarea pe tot parcursul vieții). Ele ar trebui să colaboreze cu partenerii sociali, cu furnizorii de educație și de formare, cu întreprinderile și cu alte părți interesate, pentru a aborda deficiențele structurale ale sistemelor de educație și de formare, astfel încât să ofere o educație, o formare și o învățare pe tot parcursul vieții care să fie de calitate și favorabile incluziunii. Statele membre ar trebui să caute să asigure transferul drepturilor la formare, în timpul tranzițiilor profesionale. Aceasta ar trebui să permită tuturor să anticipeze și să se adapteze mai bine la nevoile pieței forței de muncă și să gestioneze perioadele de tranziție cu succes, consolidând astfel reziliența generală a economiei la șocuri.
            Statele membre ar trebui să promoveze egalitatea de șanse pentru toți în educație, inclusiv la nivelul educației copiilor preșcolari. Ele ar trebui să sporească nivelurile generale de educație, în special pentru cei mai puțin calificați și pentru persoanele din medii defavorizate. Ele ar trebui să asigure rezultate de calitate ale procesului de învățământ, să consolideze aptitudinile de bază, să reducă numărul de tineri care părăsesc timpuriu școala, precum și să intensifice participarea adulților la educația și formarea continuă. Statele membre ar trebui să consolideze învățarea la locul de muncă în sistemele lor de educație și formare profesională (inclusiv prin programe de ucenicie de calitate și eficace), să îmbunătățească relevanța pe piața muncii a învățământului terțiar, să amelioreze monitorizarea și previzionarea aptitudinilor, să confere mai multă vizibilitate și comparabilitate aptitudinilor și să înmulțească oportunitățile de recunoaștere și de validare a aptitudinilor și competențelor obținute în afara sistemului formal de educație și formare. Ele ar trebui să îmbunătățească și să extindă oferta și nivelul de participare în ceea ce privește educația și formarea profesională continuă flexibilă. Statele membre ar trebui, de asemenea, să ofere sprijin adulților cu un nivel scăzut de calificare pentru ca aceștia să își mențină sau să își dezvolte capacitatea de inserție profesională pe termen lung, stimulând accesul la oportunitățile de învățare de calitate și utilizarea acestora, prin introducerea parcursurilor de actualizare a aptitudinilor, ce includ o evaluare a aptitudinilor, o ofertă de educație și de formare corespunzătoare oportunităților de pe piața muncii, precum și validarea și recunoașterea aptitudinilor dobândite.
            Șomajul și inactivitatea ar trebui să fie abordate, inclusiv prin intermediul unei asistențe eficace, coordonate, personalizate și acordate în timp util, bazată pe sprijin pentru căutarea unui loc de muncă, pentru formare și pentru recalificare. Ar trebui să se utilizeze strategii cuprinzătoare care să implice evaluări individuale aprofundate cel târziu după 18 luni de șomaj, în vederea reducerii semnificative și a prevenirii șomajului de lungă durată și structural. Problema șomajului în rândul tinerilor și cea a tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare ar trebui să fie abordată în continuare prin prevenirea părăsirii timpurii a școlii și printr-o îmbunătățire structurală a tranziției de la școală la muncă, inclusiv prin deplina punere în aplicare a Garanției pentru tineret (1).
            Statele membre ar trebui să vizeze eliminarea barierelor și a factorilor de descurajare a participării pe piața muncii, precum și luarea de măsuri de stimulare a acestei participări, în special pentru persoanele cele mai izolate de piața muncii. Statele membre ar trebui să sprijine realizarea unui mediu de lucru adaptat pentru persoanele cu handicap, inclusiv prin intermediul unui sprijin financiar specific și al unor servicii care să le permită să participe pe piața muncii și în societate.
            Statele membre ar trebui să asigure egalitatea între femei și bărbați și sporirea participării femeilor pe piața forței de muncă, inclusiv prin asigurarea egalității de șanse și a celei în materie de evoluție în carieră și prin eliminarea barierelor din calea participării. Ar trebui abordată problema diferenței de remunerare între femei și bărbați, inclusiv prin asigurarea unor salarii egale pentru muncă egală sau muncă de valoare egală. Ar trebui promovată concilierea vieții profesionale cu viața privată și viața de familie, atât pentru femei, cât și pentru bărbați, în special prin accesul la servicii de îngrijire pe termen lung și la servicii de educație și de îngrijire de calitate și la prețuri abordabile a copiilor preșcolari. Statele membre ar trebui să se asigure că părinții și persoanele cu responsabilități de îngrijire au acces la concedii adecvate pentru motive familiale și la formule flexibile de lucru pentru a găsi un echilibru între viața profesională, de familie și cea privată, precum și să promoveze o utilizare echilibrată a acestor drepturi între femei și bărbați.
            Orientarea 7: Consolidarea funcționării piețelor forței de muncă și a eficacității dialogului social
            Pentru a beneficia de o forță de muncă dinamică și productivă, de noi modele de muncă și de afaceri, statele membre ar trebui să colaboreze cu partenerii sociali în ceea ce privește principiile de flexibilitate și de securitate, asigurând un echilibru între drepturi și obligații. Ele ar trebui să reducă și să prevină segmentarea în cadrul piețelor muncii, să combată munca nedeclarată și să încurajeze tranziția către forme de angajare pe durată nedeterminată. Normele de protecție a ocupării forței de muncă, legislația și instituțiile din domeniul muncii ar trebui să asigure împreună atât un mediu adecvat pentru recrutare, cât și flexibilitatea necesară pentru ca angajatorii să se adapteze rapid la schimbările de ordin economic, menținând totodată un nivel corespunzător de securitate și medii de lucru sigure, sănătoase și bine adaptate pentru lucrători. Relațiile de muncă care au ca rezultat condiții de muncă precare ar trebui prevenite, inclusiv prin combaterea utilizării abuzive a contractelor atipice. În caz de concediere abuzivă, ar trebui să se asigure accesul la soluționarea eficace și imparțială a disputelor și dreptul la reparații, inclusiv o compensare adecvată.
            Politicile ar trebui să urmărească îmbunătățirea și sprijinirea participării pe piața muncii, a corelării dintre cerere și ofertă și a tranzițiilor pe piața muncii. Statele membre ar trebui să îi activeze și să îi abiliteze efectiv pe cei care pot participa la piața muncii. Statele membre ar trebui să consolideze eficacitatea politicilor active în domeniul pieței forței de muncă, prin ameliorarea direcționării, a impactului și a acoperirii acestora și printr-o mai bună corelare a lor cu ajutorul pentru venit pentru șomeri, pe perioada căutării unui loc de muncă și pe baza drepturilor și a responsabilităților acestora. Statele membre ar trebui să tindă spre servicii publice de ocupare a forței de muncă mai eficace și mai eficiente, asigurând o asistență personalizată și în timp util pentru cei aflați în căutarea unui loc de muncă, sprijinind cererea de pe piața muncii și punând în aplicare o gestionare bazată pe performanță.
            Statele membre ar trebui să ofere șomerilor indemnizații de șomaj adecvate cu o durată rezonabilă, în conformitate cu contribuțiile lor și cu normele naționale în materie de eligibilitate. Aceste indemnizații nu ar trebui să descurajeze reîncadrarea rapidă în muncă și ar trebui să fie însoțite de politici active în domeniul pieței forței de muncă.
            Mobilitatea cursanților și a lucrătorilor ar trebui promovată în vederea îmbunătățirii capacităților de inserție profesională și a exploatării întregului potențial al pieței europene a muncii. Barierele din calea mobilității în domeniul educației și formării, al pensiilor ocupaționale și personale și al recunoașterii calificărilor ar trebui eliminate. Statele membre ar trebui să ia măsuri pentru a garanta că procedurile administrative nu constituie un obstacol inutil pentru încadrarea în muncă a lucrătorilor din celelalte state membre. Statele membre ar trebui, de asemenea, să prevină încălcarea normelor existente, precum și să abordeze potențialul „exod al creierelor” din anumite regiuni.
            Pe baza practicilor naționale existente și pentru a avea un dialog social mai eficace și rezultate socioeconomice mai bune, statele membre ar trebui să asigure implicarea veritabilă și la timp a partenerilor sociali în conceperea și punerea în aplicare a reformelor și politicilor de ocupare a forței de muncă, sociale și, după caz, economice, inclusiv prin furnizarea de sprijin pentru creșterea capacității partenerilor sociali. Partenerii sociali ar trebui încurajați să negocieze și să încheie acorduri colective referitoare la chestiuni relevante pentru ei, cu respectarea deplină a autonomiei lor și a dreptului la acțiuni colective.
            Acolo unde este pertinent și bazându-se pe practicile naționale existente, statele membre ar trebui să țină seama de experiența în materie de chestiuni sociale și de ocupare a forței de muncă a organizațiilor relevante ale societății civile.
            Orientarea 8: Promovarea egalității de șanse pentru toți, promovarea incluziunii sociale și combaterea sărăciei
            Statele membre ar trebui să promoveze piețe ale muncii favorabile incluziunii, deschise tuturor, prin punerea în aplicare a unor măsuri eficace de combatere a tuturor formelor de discriminare și de promovare a egalității de șanse pentru grupurile subreprezentate pe piața forței de muncă. Ele ar trebui să asigure egalitatea de tratament în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, protecția socială, educația și accesul la bunuri și servicii, indiferent de sex, de rasă sau de originea etnică, de religie sau de convingeri, de handicap, de vârstă sau de orientarea sexuală.
            Statele membre ar trebui să modernizeze sistemele de protecție socială pentru a oferi o protecție eficace, eficientă, sustenabilă și adecvată pe parcursul tuturor etapelor din viața unei persoane, promovând incluziunea socială și mobilitatea socială în sens ascendent, stimulând participarea pe piața forței de muncă și abordând inegalitățile, inclusiv prin felul în care își organizează sistemele fiscale și de prestații sociale. Completarea abordărilor cu caracter universal cu abordări de tip selectiv va îmbunătăți eficacitatea sistemelor de protecție socială. Modernizarea sistemelor de protecție socială ar trebui să ducă la o mai bună accesibilitate, sustenabilitate și calitate, precum și la un caracter mai adecvat.
            Statele membre ar trebui să elaboreze și să pună în aplicare strategii preventive și integrate, prin combinarea celor trei componente ale incluziunii active: sprijin adecvat pentru venit, piețe ale muncii incluzive și acces la servicii de calitate, care să răspundă nevoilor individuale. Sistemele de protecție socială ar trebui să asigure prestații de venit minim adecvate pentru toți cei care nu dispun de resurse suficiente și să promoveze incluziunea socială prin încurajarea participării active a persoanelor pe piața muncii și în societate.
            Disponibilitatea unor servicii abordabile, accesibile și de calitate precum educația și îngrijirea copiilor preșcolari, îngrijirea extrașcolară, educația, formarea profesională, asigurarea unei locuințe, serviciile medicale și îngrijirea pe termen lung este esențială pentru asigurarea egalității de șanse, inclusiv pentru femei, copii și tineri. O atenție deosebită ar trebui acordată combaterii sărăciei și excluziunii sociale, inclusiv reducerii sărăciei persoanelor încadrate în muncă și a sărăciei în rândul copiilor. Statele membre ar trebui să se asigure că fiecare persoană are acces la servicii esențiale. Pentru persoanele aflate în dificultate sau în situații vulnerabile, statele membre ar trebui să asigure accesul la o locuință socială adecvată sau la ajutoare pentru locuințe. Lipsa de adăpost ar trebui să fie abordată în mod specific. Nevoile specifice ale persoanelor cu handicap ar trebui să fie luate în considerare.
            Statele membre ar trebui să asigure acces în timp util la îngrijiri medicale, preventive și curative, și la îngrijire de lungă durată, în condiții de bună calitate și la prețuri abordabile, menținându-le totodată sustenabilitatea pe termen lung.
            În contextul creșterii longevității și al evoluțiilor demografice, statele membre ar trebui să asigure sustenabilitatea și caracterul adecvat al sistemelor de pensii pentru angajați și pentru cei care desfășoară activități independente, oferind oportunități egale pentru femei și bărbați de a obține drepturi de pensie, inclusiv prin mecanisme suplimentare de asigurare a unui venit corespunzător. Reformele sistemelor de pensii ar trebui să fie sprijinite prin măsuri care prelungesc viața activă, de exemplu prin sporirea vârstei efective de pensionare, și ar trebui să se încadreze în strategii mai largi vizând îmbătrânirea activă. Statele membre ar trebui să stabilească un dialog constructiv cu părțile interesate relevante și ar trebui să permită o introducere treptată corespunzătoare a reformelor.

               (1)  JO C 120, 26.4.2013, p. 1.


title: Decizia Consiliului din 4 septembrie 2018 de adoptare a poziției Consiliului privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2019

text:
                  6.9.2018

                  RO

                  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

                  C 314/4

         DECIZIA CONSILIULUI
         din 4 septembrie 2018
         de adoptare a poziției Consiliului privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2019
         (2018/C 314/05)
         CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
         având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 314 alineatul (3), coroborat cu Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, în special articolul 106a,
         întrucât:

                     1.

                     La 21 iunie 2018, Comisia a transmis o propunere cuprinzând proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2019 (1),

                     2.

                     Consiliul a examinat propunerea Comisiei în vederea definirii unei poziții consecvente, pe partea de venituri, cu Decizia 2014/335/UE, Euratom a Consiliului din 26 mai 2014 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene (2), iar pe partea de cheltuieli, cu Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (3),

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

            Articol unic
            Poziția Consiliului privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2019 a fost adoptată de Consiliu la 4 septembrie 2018.
            Textul integral poate fi accesat pentru consultare sau descărcare pe site-ul Consiliului: http://www.consilium.europa.eu/

            Adoptată la Bruxelles, 4 septembrie 2018.

                  Pentru Consiliu

                  Președintele

               G. BLÜMEL

            (1)  COM(2018) 600 final.

            (2)  JO L 168, 7.6.2014, p. 105.

            (3)  JO L 347, 20.12.2013, p. 884.


title: Decizia (UE) 2018/1474 a Consiliului din 28 septembrie 2018 de numire a doi membri și a patru supleanți, propuși de Republica Austria, în cadrul Comitetului Regiunilor

text:
                  3.10.2018

                  RO

                  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

                  L 247/7

         DECIZIA (UE) 2018/1474 A CONSILIULUI
         din 28 septembrie 2018
         de numire a doi membri și a patru supleanți, propuși de Republica Austria, în cadrul Comitetului Regiunilor
         CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
         având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 305,
         având în vedere propunerea guvernului austriac,
         întrucât:

                     (1)

                     La 26 ianuarie 2015, 5 februarie 2015 și 23 iunie 2015, Consiliul a adoptat Deciziile (UE) 2015/116 (1), (UE) 2015/190 (2) și (UE) 2015/994 (3) de numire a membrilor și a supleanților în cadrul Comitetului Regiunilor pentru perioada cuprinsă între 26 ianuarie 2015 și 25 ianuarie 2020.

                     (2)

                     Două locuri de membru în cadrul Comitetului Regiunilor au devenit vacante ca urmare a încheierii mandatelor domnului Michael HÄUPL și domnului Herwig VAN STAA.

                     (3)

                     Trei locuri de supleant în cadrul Comitetului Regiunilor au devenit vacante ca urmare a încheierii mandatelor doamnei Renate BRAUNER, doamnei Brigitta PALLAUF și doamnei Barbara SCHWARZ.

                     (4)

                     Un loc de supleant a devenit vacant ca urmare a numirii domnului Günther PLATTER în calitatea de membru în cadrul Comitetului Regiunilor,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

            Articolul 1
            Sunt numiți în cadrul Comitetului Regiunilor pentru durata rămasă a mandatului actual, care se încheie la 25 ianuarie 2020:

                        (a)

                        în calitatea de membri:

                                    —

                                    domnul Günther PLATTER, Landeshauptmann von Tirol,

                                    —

                                    domnul Michael LUDWIG, Landeshauptmann/Bürgermeister von Wien,

                        (b)

                        în calitatea de supleanți:

                                    —

                                    doamna Sonja LEDL-ROSSMANN, Präsidentin des Landtags von Tirol,

                                    —

                                    domnul Peter HANKE, Stadtrat für Finanzen und Budget der Stadt Wien,

                                    —

                                    doamna Brigitta PALLAUF, Präsidentin des Landtags von Salzburg,

                                    —

                                    domnul Martin EICHTINGER, Landesrat für Wohnen, Arbeitsmarkt und Internationale Beziehungen von Niederösterreich.

            Articolul 2
            Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

            Adoptată la Bruxelles, 28 septembrie 2018.

                  Pentru Consiliu

                  Președintele

               M. SCHRAMBÖCK

            (1)  Decizia (UE) 2015/116 a Consiliului din 26 ianuarie 2015 de numire a membrilor și a supleanților în cadrul Comitetului Regiunilor pentru perioada 26 ianuarie 2015-25ianuarie 2020 (JO L 20, 27.1.2015, p. 42).

            (2)  Decizia (UE) 2015/190 a Consiliului din 5 februarie 2015 de numire a membrilor și a supleanților în cadrul Comitetului Regiunilor pentru perioada 26 ianuarie 2015-25 ianuarie 2020 (JO L 31, 7.2.2015, p. 25).

            (3)  Decizia (UE) 2015/994 a Consiliului din 23 iunie 2015 de numire a membrilor și a supleanților în cadrul Comitetului Regiunilor pentru perioada 26 ianuarie 2015-25 ianuarie 2020 (JO L 159, 25.6.2015, p. 70).


title: Decizia (UE) 2018/1505 a Parlamentului European și a Consiliului din 12 septembrie 2018 privind mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene în vederea furnizării de asistență Bulgariei, Greciei, Lituaniei și Poloniei

text:
                  15.10.2018

                  RO

                  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

                  L 258/3

         DECIZIA (UE) 2018/1505 A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI
         din 12 septembrie 2018
         privind mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene în vederea furnizării de asistență Bulgariei, Greciei, Lituaniei și Poloniei
         PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
         având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
         având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului din 11 noiembrie 2002 de instituire a Fondului de Solidaritate al Uniunii Europene (1), în special articolul 4 alineatul (3),
         având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (2), în special punctul 11,
         având în vedere propunerea Comisiei Europene,
         întrucât:

                     (1)

                     Obiectivul Fondului de solidaritate al Uniunii Europene („fondul”) este de a-i permite Uniunii să răspundă într-un mod rapid, eficient și flexibil situațiilor de urgență pentru a-și exprima solidaritatea față de populația din regiunile afectate de catastrofe naturale.

                     (2)

                     Fondul nu depășește o valoare anuală maximă de 500 000 000 EUR (la prețurile din 2011), astfel cum se prevede la articolul 10 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului (3).

                     (3)

                     La 11 ianuarie 2018, Bulgaria a prezentat o cerere de mobilizare a fondului, în urma inundațiilor provocate de precipitațiile abundente și de furtunile violente care au avut loc în perioada 25-26 octombrie 2017.

                     (4)

                     La 11 octombrie 2017, Grecia a prezentat o cerere de mobilizare a fondului, în urma cutremurului din 20 iulie 2017 care a afectat regiunea Egeea de Sud și insula Kos.

                     (5)

                     La 22 decembrie 2017, Lituania a prezentat o cerere de mobilizare a fondului, în urma inundațiilor provocate de precipitațiile neîntrerupte care au căzut în cursul verii și toamnei anului 2017.

                     (6)

                     La 25 octombrie 2017, Polonia a prezentat o cerere de mobilizare a fondului, în urma furtunilor extrem de violente și a precipitațiilor abundente înregistrate în perioada 9-12 august 2017.

                     (7)

                     Cererile prezentate de Bulgaria, Grecia, Lituania și Polonia îndeplinesc condițiile de acordare a unei contribuții financiare din fond, astfel cum se prevede la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 2012/2002.

                     (8)

                     Prin urmare, fondul ar trebui să fie mobilizat pentru a se acorda o contribuție financiară Bulgariei, Greciei, Lituaniei și Poloniei.

                     (9)

                     Pentru a se reduce la minimum perioada necesară pentru mobilizarea fondului, prezenta decizie ar trebui să se aplice de la data adoptării,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

            Articolul 1
            În cadrul bugetului general al Uniunii pentru exercițiul financiar 2018, se mobilizează sumele de 2 258 225 EUR pentru Bulgaria, 2 535 796 EUR pentru Grecia, 16 918 941 EUR pentru Lituania și 12 279 244 EUR pentru Polonia din Fondul de solidaritate al Uniunii Europene, sub formă de credite de angajament și credite de plată.

            Articolul 2
            Prezenta decizie intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
            Se aplică de la 12 septembrie 2018.

            Adoptată la Strasbourg, 12 septembrie 2018.

                  Pentru Parlamentul European

                  Președintele

               A. TAJANI

                  Pentru Consiliu

                  Președintele

               K. EDTSTADLER

            (1)  JO L 311, 14.11.2002, p. 3.

            (2)  JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

            (3)  Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (JO L 347, 20.12.2013, p. 884).


title: Decizia (UE) 2018/1528 a Consiliului din 11 octombrie 2018 privind semnarea, în numele Uniunii, a Acordului de parteneriat voluntar dintre Uniunea Europeană și Republica Socialistă Vietnam privind asigurarea respectării legislației, guvernanța și schimburile comerciale în sectorul forestier

text:
                  15.10.2018

                  RO

                  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

                  L 257/1

         DECIZIA (UE) 2018/1528 A CONSILIULUI
         din 11 octombrie 2018
         privind semnarea, în numele Uniunii, a Acordului de parteneriat voluntar dintre Uniunea Europeană și Republica Socialistă Vietnam privind asigurarea respectării legislației, guvernanța și schimburile comerciale în sectorul forestier
         CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
         având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 207 alineatul (3) primul paragraf coroborat cu articolul 218 alineatul (5),
         având în vedere propunerea Comisiei Europene,
         întrucât:

                     (1)

                     În mai 2003, Comisia a adoptat Comunicarea către Parlamentul European și Consiliu intitulată „Aplicarea reglementărilor forestiere, guvernare și schimburi comerciale (FLEGT): propunere de plan de acțiune al UE”, în care se solicita luarea de măsuri pentru combaterea exploatării forestiere ilegale prin încheierea de acorduri de parteneriat voluntar cu țările producătoare de lemn („planul de acțiune al UE”). Concluziile Consiliului privind planul de acțiune al UE au fost adoptate în octombrie 2003 (1), iar la 7 iulie 2005 Parlamentul European a adoptat o rezoluție (2) pe această temă.

                     (2)

                     La 5 decembrie 2005, Consiliul a autorizat Comisia să înceapă negocieri cu țările producătoare de lemn cu privire la încheierea de acorduri de parteneriat pentru punerea în aplicare a Planului de acțiune al UE.

                     (3)

                     La 20 decembrie 2005, Consiliul a adoptat Regulamentul (CE) nr. 2173/2005 (3), care a înființat un regim de licențe FLEGT pentru importurile de lemn în Uniune din țările cu care Uniunea a încheiat acorduri de parteneriat voluntar.

                     (4)

                     Negocierile cu Republica Socialistă Vietnam au fost încheiate cu succes, iar Acordul de parteneriat voluntar între Uniunea Europeană și Republica Socialistă Vietnam privind asigurarea respectării legislației, guvernanța și schimburile comerciale în sectorul forestier („acordul”) a fost parafat la 11 mai 2017.

                     (5)

                     Acordul ar trebui să fie semnat,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

            Articolul 1
            Prin prezenta decizie, se autorizează semnarea, în numele Uniunii, a Acordului de parteneriat voluntar dintre Uniunea Europeană și Republica Socialistă Vietnam privind asigurarea respectării legislației, guvernanța și schimburile comerciale în sectorul forestier, sub rezerva încheierii acordului respectiv (4).

            Articolul 2
            Președintele Consiliului este autorizat să desemneze persoana sau persoanele împuternicite să semneze acordul în numele Uniunii.

            Articolul 3
            Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

            Adoptată la Luxemburg, 11 octombrie 2018.

                  Pentru Consiliu

                  Președintele

               J. MOSER

            (1)  JO C 268, 7.11.2003, p. 1.

            (2)  JO C 157 E, 6.7.2006, p. 482.

            (3)  Regulamentul (CE) nr. 2173/2005 al Consiliului din 20 decembrie 2005 privind instituirea unui regim de licențe FLEGT pentru importurile de lemn în Comunitatea Europeană (JO L 347, 30.12.2005, p. 1).

            (4)  Textul acordului va fi publicat împreună cu decizia privind încheierea sa.