title: 2008/949/CE: Decizia Comisiei din 6 noiembrie 2008 de adoptare a unui program comunitar multianual în temeiul Regulamentului (CE) nr. 199/2008 al Consiliului privind instituirea unui cadru comunitar pentru colectarea, gestionarea și utilizarea datelor din sectorul pescuitului și sprijinirea consultanței științifice cu privire la politica comună în domeniul pescuitului

text:
               23.12.2008

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 346/37

      DECIZIA COMISIEI

   din 6 noiembrie 2008
   de adoptare a unui program comunitar multianual în temeiul Regulamentului (CE) nr. 199/2008 al Consiliului privind instituirea unui cadru comunitar pentru colectarea, gestionarea și utilizarea datelor din sectorul pescuitului și sprijinirea consultanței științifice cu privire la politica comună în domeniul pescuitului
   (2008/949/CE)
   COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,
   având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 199/2008 al Consiliului din 25 februarie 2008 privind instituirea unui cadru comunitar pentru colectarea, gestionarea și utilizarea datelor din sectorul pescuitului și sprijinirea consultanței științifice cu privire la politica comună în domeniul pescuitului (1), în special articolul 3 alineatul (1),
   întrucât:

               (1)

               Regulamentul (CE) nr. 199/2008 instituie un cadru comunitar pentru colectarea, gestionarea și utilizarea datelor în scopul constituirii unei baze solide de informație pentru analize științifice în sectorul pescuitului și pentru formularea de avize științifice fundamentate în vederea punerii în aplicare a politicii comune în domeniul pescuitului (denumită în continuare „PCP”).

               (2)

               Statele membre trebuie să stabilească programe multianuale naționale în scopul colectării, al gestionării și al utilizării datelor în conformitate cu programul comunitar multianual.

               (3)

               Prin urmare, este necesar să se instituie un program comunitar multianual pentru colectarea de informații necesare în vederea fundamentării analizelor științifice solicitate în cadrul PCP, precum și pentru gestionarea și utilizarea acestor informații.

               (4)

               Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a sectorului pescuitului și acvaculturii,

         DECIDE:
   Articol unic
   Programul comunitar multianual menționat la articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 199/2008 este descris în anexă.

      Adoptată la Bruxelles, 6 noiembrie 2008.

            Pentru Comisie

         Joe BORG

            Membru al Comisiei

      (1)  JO L 60, 5.3.2008, p. 1.

      ANEXĂ
      PROGRAM MULTIANUAL COMUNITAR
      CAPITOLUL I
      OBIECT ȘI DEFINIȚII

                  1.

                  În sensul prezentului program comunitar, următoarele definiții sunt valabile:
                  (a)   nave active: nave care sunt angajate într-o operațiune de pescuit (mai mult de 0 zile) pe durata unui an calendaristic. O navă care nu a efectuat operațiuni de pescuit pe durata unui an este considerată „inactivă”;
                  (b)   eșantionare simultană: eșantionarea tuturor speciilor sau a unui ansamblu predefinit de specii, simultan, din capturile sau debarcările unei nave;
                  (c)   zile pe mare: orice perioadă neîntreruptă de 24 de ore (sau parte a acesteia) pe durata căreia o navă este prezentă într-o zonă și absentă din port;
                  (d)   segment de flotă: un grup de nave de aceeași clasă de lungime (LOA) și cu aceleași unelte și echipamente de pescuit predominante pe parcursul anului, conform apendicelui III. Navele pot desfășura activități de pescuit diferite pe durata perioadei de referință, dar nu pot fi clasificate decât într-un singur segment de flotă;
                  (e)   zile de pescuit: fiecare zi este atribuită zonei pentru care s-a alocat cel mai mult timp pentru pescuit, pe parcursul zilei pe mare respective. Cu toate acestea, în ceea ce privește uneltele pasive, în cazul în care nicio operație nu s-a desfășurat de pe navă în cursul unei zile în care cel puțin un echipament (pasiv) a rămas în larg, acea zi este asociată zonei în care a fost plasat ultima dată un echipament de pescuit, pe durata acelei campanii de pescuit;
                  (f)   campanie de pescuit: orice cursă a unei nave de pescuit de la o locație la țărm până la un loc de debarcare, cu excepția curselor care nu sunt efectuate în vederea pescuitului (o cursă a unei nave de pescuit de la o locație la alta pe parcursul căreia nu desfășoară nicio activitate de pescuit, iar toate uneltele aflate la bord sunt împachetate și arimate în siguranță și nu sunt disponibile pentru utilizare imediată);
                  (g)   tehnică de pescuit: un grup de operațiuni de pescuit care vizează specii similare (sau grupuri de specii similare), care utilizează unelte similare, pe parcursul aceleiași perioade a anului și/sau în aceeași zonă și care se caracterizează prin metode de exploatare similare;
                  (h)   populație de nave: toate navele din registrul flotei de pescuit comunitare, astfel cum este definit în Regulamentul (CE) nr. 26/2004 al Comisiei din 30 decembrie 2003 privind registrul flotei de pescuit comunitare (1);
                  (i)   specii selecționate: specii relevante din punct de vedere al gestionării și pentru care se face o solicitare din partea unui organism științific internațional sau a unei organizații regionale în domeniul gestionării pescuitului;
                  (j)   timp de imersiune: timpul calculat din momentul în care fiecare unitate individuală a unui echipament de pescuit a fost instalată, până la momentul în care aceeași unitate începe să fie retrasă.

                  2.

                  Pentru termenii următori se aplică definițiile Organizației Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (www.fao.org/fi/glossary/default.asp) și ale CSTEP: specii anadrome, specii catadrome, capturi, cefalopode, crustacee, specii de adâncime, pești demersali, specii demersale, metode de exploatare, pești cu înotătoare, specii de apă dulce, unelte, debarcări, capturi aruncate înapoi în apă, pești pelagici de talie mare, moluște, alte activități în afara pescuitului, pești pelagici, pești pelagici de talie mică, specii țintă.

            CAPITOLUL II
      CONȚINUT ȘI METODOLOGIE
      A.   Conținutul programului comunitar
      Programul comunitar cuprinde următoarele module:

                  1.

                  Modulul de evaluare a sectorului pescuitului:
                  Programul de colectare de date pentru sectorul pescuitului conține următoarele secțiuni:

                              (a)

                              secțiunea pentru colectarea variabilelor economice;

                              (b)

                              secțiunea pentru colectarea variabilelor biologice;

                              (c)

                              secțiunea pentru colectarea variabilelor transversale;

                              (d)

                              secțiunea pentru anchete de cercetare pe mare.

                  2.

                  Modulul de evaluare a situației economice a sectoarelor acvaculturii și industriei de prelucrare:

                              (a)

                              secțiunea pentru colectarea datelor economice pentru sectorul acvaculturii;

                              (b)

                              secțiunea pentru colectarea datelor economice pentru sectorul industriei de prelucrare.

                  3.

                  Modulul de evaluare a efectelor sectorului pescuitului asupra ecosistemului marin.

                  4.

                  Modulul pentru managementul și utilizarea datelor care intră sub incidența cadrului de colectare a datelor.

            B.   Niveluri de precizie și intensități de eșantionare

                  1.

                  Acolo unde nu este posibil să se stabilească obiective cantitative pentru programele de eșantionare, atât în ceea ce privește nivelurile de precizie, cât și mărimea eșantioanelor, se efectuează anchete statistice pilot. Aceste anchete pilot evaluează amploarea problemei și apreciază utilitatea efectuării unor anchete viitoare, mai detaliate, precum și raportul cost-eficacitate al unor asemenea anchete detaliate.

                  2.

                  Acolo unde se pot stabili obiective cantitative, acestea pot fi precizate fie în mod direct, prin mărimea eșantioanelor sau a ratelor de eșantionare, fie prin definirea nivelurilor de precizie și de încredere care trebuie atinse.

                  3.

                  Acolo unde se face trimitere la mărimea unui eșantion sau la rata de eșantionare în cadrul unei populații în sens statistic, strategiile de eșantionare sunt cel puțin la fel de eficace ca și eșantionarea aleatorie simplă. Aceste strategii de eșantionare sunt descrise în programele naționale corespondente.

                  4.

                  Acolo unde se face trimitere la nivelul de precizie/încredere, se aplică următoarea distincție:
                  (a)   nivelul 1: nivel care permite estimarea unui parametru fie cu o precizie de plus sau minus 40 % la un nivel de încredere de 95 %, fie cu un coeficient de variație (CV) de 20 %, utilizat ca aproximare;
                  (b)   nivelul 2: nivel care permite estimarea unui parametru fie cu o precizie de plus sau minus 25 % la un nivel de încredere de 95 %, fie cu un coeficient de variație (CV) de 12,5 %, utilizat ca aproximare;
                  (c)   nivelul 3: nivel care permite estimarea unui parametru fie cu o precizie de plus sau minus 5 % la un nivel de încredere de 95 %, fie cu un coeficient de variație (CV) de 2,5 %, utilizat ca aproximare.

            CAPITOLUL III
      MODULUL DE EVALUARE A SECTORULUI PESCUITULUI
      A.   Colectarea variabilelor economice
      1.   Variabile

                  1.

                  Variabilele care se colectează sunt enumerate în apendicele VI. Toate variabilele economice trebuie colectate anual, cu excepția celor care au fost identificate ca variabile transversale, astfel cum sunt definite în apendicele VIII, precum și a celor identificate în vederea măsurării efectelor pescuitului asupra ecosistemului marin, astfel cum sunt definite în apendicele XIII, care trebuie colectate la niveluri mai detaliate. Populația o constituie toate navele care figurează în registrul flotei de pescuit la data de 1 ianuarie. Toate variabilele economice trebuie colectate pentru navele active. Pentru fiecare navă pentru care se colectează variabilele economice definite în apendicele VI, trebuie colectate și variabilele transversale corespunzătoare definite în apendicele VIII.

                  2.

                  Pentru navele inactive se colectează doar valoarea capitalului (apendicele VI), flota (apendicele VI) și capacitatea (apendicele VIII).

                  3.

                  Monedele naționale se convertesc în euro pe baza ratelor medii anuale de schimb ale Băncii Centrale Europene (BCE).

            2.   Niveluri de dezagregare

                  1.

                  Variabilele economice se raportează pentru fiecare segment de flotă (apendicele III) și supraregiune (apendicele II). Se definesc șase clase de lungime [pe baza măsurării „lungimii totale” (LOA)]. Statele membre pot detalia în continuare clasele de lungime, dacă este cazul.

                  2.

                  Criteriile de dominanță se utilizează pentru a se repartiza fiecare navă unui segment, pe baza numărului de zile de pescuit alocate fiecărui echipament. Dacă un echipament de pescuit este utilizat mai mult decât toate celelalte la un loc (o navă alocă mai mult de 50 % din timpul său de pescuit pescuitului cu echipamentul respectiv), nava este repartizată acelui segment. Dacă nu, nava este repartizată segmentului de flotă următor:

                              (a)

                              „Nave care utilizează echipamente polivalente active de pescuit”, dacă utilizează numai echipamente active;

                              (b)

                              „Nave care utilizează echipamente polivalente pasive de pescuit”, dacă utilizează numai echipamente pasive;

                              (c)

                              „Nave care utilizează și echipamente active și echipamente pasive”.

                  3.

                  În cazurile în care o navă operează în mai multe supraregiuni, astfel cum sunt definite în apendicele II, statele membre trebuie să precizeze în programul național propriu supraregiunea căreia i-a fost repartizată nava respectivă.

                  4.

                  În cazurile în care segmentul de flotă are mai puțin de 10 nave:

                              (a)

                              este posibil să fie necesară o grupare în vederea stabilirii planului de eșantionare și a raportării variabilelor economice;

                              (b)

                              statele membre raportează care segmente de flotă care au fost grupate la nivel național și justifică gruparea pe baza unor analize statistice;

                              (c)

                              în rapoartele anuale, statele membre raportează numărul navelor eșantionate pentru fiecare segment de flotă, indiferent de eventualele grupări realizate pentru colectarea sau furnizarea de date;

                              (d)

                              reuniunile de coordonare regională stabilesc metodologii omogene de grupare la nivel de supraregiuni pentru ca variabilele economice să fie comparabile.

            3.   Strategia de eșantionare

                  1.

                  Statele membre își descriu metodologiile utilizate pentru estimarea fiecărei variabile economice, inclusiv aspectele legate de calitate, în programele lor naționale.

                  2.

                  Statele membre asigură coerența și comparabilitatea tuturor variabilelor economice atunci când acestea provin din diferite surse (de exemplu sondaje, registrul flotei, jurnale de bord, note de vânzare).

            4.   Niveluri de precizie

                  1.

                  Statele membre prezintă în raportul anual informații privind calitatea (acuratețea și precizia) estimărilor.

            B.   Colectarea variabilelor biologice
      B1.   Variabile aferente tehnicii de pescuit
      1.   Variabile

                  1.

                  Eșantionarea trebuie să se realizeze în vederea evaluării distribuției trimestriale pe lungime a speciilor din capturi și a volumului trimestrial al returnărilor. Datele se colectează pe tehnici de pescuit astfel cum sunt definite la nivelul 6 al matricei din apendicele IV (de la 1 la 5) și pentru stocurile din lista din apendicele VII.

                  2.

                  Acolo unde este cazul, trebuie desfășurate programe suplimentare de eșantionare biologică a debarcărilor nesortate, pentru a se estima:

                              (a)

                              cota diferitelor stocuri în cadrul acestor debarcări în cazul heringului din Skagerrak IIIA-N, Kattegat IIIa-S și Marea Nordului orientală luate separat și în cazul somonului din Marea Baltică;

                              (b)

                              cota diverselor specii în cadrul acelor grupuri de specii care fac obiectul evaluărilor la nivel internațional, de exemplu speciile de cardină, de pește pescar și elasmobranchii.

            2.   Niveluri de dezagregare

                  1.

                  În vederea optimizării programelor de eșantionare, tehnicile de pescuit stabilite în apendicele IV (de la 1 la 5) pot fi fuzionate. Atunci când sunt fuzionate tehnicile de pescuit (fuzionare verticală), se furnizează probe statistice privind omogenitatea tehnicilor de pescuit combinate. Fuzionarea celulelor învecinate care corespund segmentelor de flotă ale navelor (fuziune orizontală) va fi susținută prin date statistice. Astfel de fuzionări orizontale se efectuează în principal prin gruparea claselor de lungime (LOA) învecinate, independent de tehnicile dominante de pescuit, atunci când se dovedește necesar, pentru a se face distincția dintre diversele moduri de exploatare. Acordul regional privind fuzionările se obține în cadrul reuniunilor regionale de coordonare corespunzătoare și se aprobă de CSTEP.

                  2.

                  La nivel național, o tehnică de pescuit definită la nivelul 6 al matricei din apendicele IV (de la 1 la 5) poate fi detaliată ulterior pe mai multe straturi mai precise, care operează o distincție între diversele specii țintă. O asemenea stratificare ulterioară se efectuează cu respectarea următoarelor două principii:

                              (a)

                              straturile stabilite la nivel național nu se suprapun cu tehnicile de pescuit definite în apendicele IV (de la 1 la 5);

                              (b)

                              împreună, straturile definite la nivel național trebuie să cuprindă toate tipurile de campanii de pescuit pentru tehnicile de pescuit definite la nivelul 6.

                  3.

                  Unitățile spațiale pentru eșantionarea pe tehnici de pescuit sunt definite la nivelul 3 din apendicele I pentru toate regiunile, cu excepția următoarelor:

                              (a)

                              Marea Baltică (zonele ICES III b-d), Marea Mediterană și Marea Neagră, unde rezoluția va fi la nivelul 4;

                              (b)

                              unitățile organizațiilor regionale de gestionare a pescuitului, cu condiția să fie înființate în funcție de tehnicile de pescuit (în cazul în care acestea nu sunt delimitate, organizațiile regionale de gestionare a pescuitului efectuează fuzionările adecvate).

                  4.

                  În scopul colectării și al agregării datelor, unități de eșantionare spațială pot fi grupate pe regiuni astfel cum se menționează la articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 665/2008 al Comisiei (2) cu acordul participanților la reuniunile regionale de coordonare corespunzătoare.

                  5.

                  Pentru parametrii menționați în capitolul III secțiunea B/B1 punctul 1 subpunctul 2, datele vor fi furnizate trimestrial și vor fi coerente cu matricea activității de pescuit a flotei descrisă în apendicele IV (de la 1 la 5).

            3.   Strategia de eșantionare

                  1.

                  Pentru debarcări:

                              (a)

                              statul membru pe teritoriul căruia are loc prima vânzare este responsabil pentru asigurarea efectuării de eșantionări biologice conform standardelor definite în cadrul prezentului program comunitar. Dacă este necesar, statele membre cooperează cu autoritățile statelor terțe în vederea instituirii de programe de eșantionare biologică pentru debarcările navelor aflate sub pavilionul țării terțe;

                              (b)

                              la efectuarea eșantionării se iau în considerare doar tehnicile de pescuit principale. Pentru identificarea tehnicilor de pescuit care vor fi eșantionate se utilizează următorul sistem de clasificare la nivelul 6 al matricei din apendicele IV (de la 1 la 5) la nivel național de către statele membre, având drept referință valorile medii din ultimii 2 ani și:

                                          —

                                          celulele corespunzătoare unei tehnici de pescuit se clasifică în funcție de cota lor în totalul debarcărilor comerciale. Procentele urmează apoi să fie cumulate, începând cu cel mai ridicat, până ce se atinge un nivel de prag de 90 %. Toate tehnicile de pescuit care dețin o cotă de cel puțin 90 % se selectează în vederea eșantionării;

                                          —

                                          exercițiul se repetă în funcție de valoarea totală a debarcărilor comerciale și se mai repetă o a treia oară în funcție de efortul total exprimat în zile pe mare. Tehnicile de pescuite cu o cotă de cel puțin 90 % care în exercițiul anterior nu au această categorie 90 % se adaugă celor care au fost deja selecționate;

                                          —

                                          CSTEP poate prevedea pentru selecție tehnicile de pescuit care nu au fost alese prin sistemul de clasificare, dar care prezintă interes deosebit din punct de vedere al gestionării;

                              (c)

                              unitatea de eșantionare este campania de pescuit, iar numărul de campanii de pescuit care urmează a fi eșantionat trebuie să fie reprezentativ pentru activitățile din cadrul tehnicii de pescuit;

                              (d)

                              valorile de precizie și sistemul de clasificare se raportează la același nivel ca și programele de eșantionare, și anume la nivel național de tehnică de pescuit pentru datele colectate prin programe naționale și la nivel regional de tehnică de pescuit pentru datele colectate prin programe de eșantionare coordonate la nivel regional;

                              (e)

                              intensitatea de eșantionare trebuie să fie direct proporțională cu efortul de pescuit și variabilitatea capturilor corespunzătoare acelei tehnici de pescuit. Numărul minim de campanii de pescuit care se eșantionează nu poate fi mai mic de o campanie de pescuit pe lună pe parcursul sezonului de pescuit pentru campanii de pescuit sub 2 săptămâni și de o campanie de pescuit pe trimestru pentru celelalte cazuri;

                              (f)

                              atunci când se eșantionează o campanie de pescuit, speciile se eșantionează simultan, după cum urmează:

                                          —

                                          fiecare specie dintr-o regiune, așa cum au fost stabilite în apendicele II, se clasifică în interiorul unei grupe, conform următoarelor reguli:
                                          —   grupa 1: speciile incluse în procesul de gestionare la nivel internațional, inclusiv speciile din planurile UE de gestionare sau din planurile UE de refacere sau din planurile multianuale UE pe termen lung sau din planurile UE de acțiune pentru conservare și gestionare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului (3);
                                          —   grupa 2: alte specii reglementate la nivel internațional și principalele specii de captură accidentală nereglementate la nivel internațional;
                                          —   grupa 3: toate celelalte specii (pești și moluște și crustacee) de captură accidentală. Lista corespunzătoare speciilor din grupa 3 se stabilește la nivel regional în cadrul reuniunilor regionale de coordonare relevante și se aprobă de către CSTEP;

                              (g)

                              modul de repartizare a speciilor în grupa 1 și grupa 2 este precizat în apendicele VII. Alegerea schemei de eșantionare trebuie să țină seama de diversitatea speciilor de eșantionat și de condițiile operaționale în care se desfășoară eșantionarea. Eșantionarea pe tehnici de pescuit trebuie să ia în considerare atât periodicitatea eșantionărilor, cât și schema de eșantionare ce va fi utilizată. Schemele posibile de eșantionare, astfel cum sunt descrise în tabelul următor, cuprind:
                              —   schema 1: eșantionare exhaustivă a tuturor speciilor;
                              —   schema 2: la nivelul fiecărui strat de timp eșantionările sunt defalcate în două părți. O parte a eșantionărilor (x %) prevede eșantionarea tuturor speciilor la mal, în timp ce cealaltă parte a eșantionărilor (100-x %) prevede doar eșantionarea speciilor din grupa 1;
                              —   schema 3: la nivelul fiecărui strat de timp eșantionările sunt defalcate în două părți. O parte a eșantionărilor (x %) prevede eșantionarea tuturor speciilor din grupa 1 și grupa 2 la mal, în timp ce cealaltă parte a eșantionărilor (100-x %) prevede doar eșantionarea speciilor din grupa 1. În cadru acestui sistem, speciile din grupa 3 trebuie să fie eșantionate pe mare.
                              Tabelul 1
                              Sinteză a schemelor utilizate pentru eșantionările simultane

                                          Schema de eșantionare

                                          Frecvență

                                          Grupa 1

                                          Grupa 2

                                          Grupa 3

                                          Schema 1

                                          Fiecare eșantionare

                                          Schema 2

                                          x % din eșantionări

                                          (100-x) % din eșantionări

                                          Schema 3

                                          x % din eșantionări

                                          Eșantionare efectuată pe mare

                                          (100-x) % din eșantionări

                              (h)

                              pentru un eșantion dat, schema de eșantionare trebuie înregistrată (tabelul 1) împreună cu informații în legătură cu cât este de completă eșantionarea:

                                          —

                                          atunci când se eșantionează o specie, numărul de exemplare măsurate trebuie să garanteze calitatea și acuratețea frecvenței de lungime care rezultă. Numărul de clase de lungime din cadrul unui eșantion poate fi estimat pe baza variației aproximative a lungimilor din cadrul acestuia și, plecând de aici, numărul peștilor măsurați trebuie să fie între de 3 ori numărul de clase de lungime și de 5 ori numărul de clase de lungime, într-o primă aproximare, în absența unei optimizări statistice a planului de eșantionare;

                              (i)

                              se pot utiliza și alte procedee de eșantionare, cu condiția să existe o dovadă științifică care să ateste că prin aceste procedee se ating aceleași obiective, ca și cele descrise la punctul 3 subpunctul 1 litera (g);

                              (j)

                              se pune la dispoziția CSTEP un rezumat al protocoalelor de eșantionare ale statelor membre, prin programele naționale pentru fiecare tehnică de pescuit eșantionată.

                  2.

                  Pentru returnări:

                              (a)

                              sistemul de clasificare la care se face referire în capitolul III secțiunea B/B1 punctul 3 subpunctul 1 litera (b) se utilizează pentru selectarea tehnicilor de pescuit în vederea estimării returnărilor. În orice caz, acolo unde returnările corespunzătoare unei anumite tehnici de pescuit sunt estimate ca depășind 10 % din volumul total de capturi, iar tehnica de pescuit respectivă nu este selectată prin sistemul de clasificare, acea tehnică de pescuit se eșantionează;

                              (b)

                              unitatea de eșantionare este campania de pescuit, iar numărul de campanii de pescuit care urmează a fi eșantionat trebuie să asigure o bună acoperire a tehnicii de pescuit;

                              (c)

                              valorile de precizie și sistemul de clasificare se raportează la același nivel ca și programele de eșantionare, și anume la nivel național de tehnică de pescuit pentru datele colectate prin programe naționale și la nivel regional de tehnică de pescuit pentru datele colectate prin programe de eșantionare coordonate la nivel regional;

                              (d)

                              intensitatea de eșantionare trebuie să fie direct proporțională cu efortul de pescuit și/sau cu variabilitatea capturilor corespunzătoare acelei tehnici de pescuit. Numărul minim de campanii de pescuit de eșantionat nu este mai mic de 2 campanii de pescuit pe trimestru;

                              (e)

                              returnările se monitorizează pentru speciile din grupele 1, 2 și 3, astfel cum sunt definite în capitolul III secțiunea B/B1 punctul 3 subpunctul 1 litera (f), în vederea estimării trimestriale a greutății medii a returnărilor. Mai mult:

                                          —

                                          returnările trebuie să constituie obiectul unei estimări trimestriale a distribuțiilor de lungime atunci când ele reprezintă anual fie peste 10 % din capturile totale exprimate în kilograme, fie peste 15 % din capturile exprimate în număr de exemplare pentru speciile din grupele 1 și 2;

                                          —

                                          atunci când returnările se efectuează pentru serii de lungime a speciilor care nu sunt reprezentate în debarcări, trebuie să se efectueze determinarea vârstei, conform regulilor stabilite în apendicele VII;

                              (f)

                              acolo unde acest lucru este pertinent, se efectuează anchetele pilot menționate în capitolul II secțiunea B punctul 1;

                              (g)

                              se pune la dispoziția CSTEP un rezumat al protocoalelor de eșantionare ale statelor membre, prin programele naționale pentru fiecare tehnică de pescuit eșantionată.

                  3.

                  Pentru pescuitul recreativ:

                              (a)

                              pentru pescuitul recreativ al speciilor menționate în lista din apendicele IV (de la 1 la 5), statele membre evaluează trimestrial greutatea capturilor;

                              (b)

                              acolo unde acest lucru este pertinent, se efectuează anchetele pilot menționate în capitolul II secțiunea B punctul 1 pentru a se estima importanța pescuitului recreativ menționat la punctul 3 subpunctul 3 litera (a).

            4.   Niveluri de precizie

                  1.

                  Pentru debarcări:

                              (a)

                              nivelul de precizie 2 este urmărit la nivelul stocurilor pentru ambele grupe de specii 1 și 2. Dacă este necesar, se adaugă eșantioane specifice stabilite pe bază de stocuri dacă eșantioanele stabilite pe bază de tehnică de pescuit nu pot asigura un grad de precizie adecvat pentru distribuțiile pe bază de lungime la nivel de stoc.

                  2.

                  Pentru returnări:

                              (a)

                              datele privind estimările trimestriale referitoare la compoziția pe lungime și pe vârstă pentru speciile din grupele 1 și 2 trebuie să conducă la o precizie de nivelul 1;

                              (b)

                              estimările de greutate pentru speciile din grupele 1, 2 și 3 trebuie să conducă la o precizie de nivelul 1.

                  3.

                  Pentru pescuitul recreativ:

                              (a)

                              datele privind estimările trimestriale ale capturilor exprimate în volume trebuie să conducă la o precizie de nivelul 1.

            5.   Reguli de exceptare

                  1.

                  Dacă statele membre nu pot atinge nivelurile de precizie menționate în capitolul III secțiunea B/B1 punctul 4 subpunctul 2 literele (a) și (b) și subpunctul 3 litera (a) sau dacă le pot atinge numai în schimbul unor costuri excesive, ele pot obține, pe baza unei recomandări a CSTEP, derogare din partea Comisiei pentru reducerea nivelului de precizie, a frecvenței eșantionării sau pentru implementarea unei anchete pilot, cu condiția ca această solicitare să fie bine documentată și fundamentată științific.

            B2.   Variabilele privind stocurile
      1.   Variabile

                  1.

                  Pentru toate stocurile enumerate în apendicele VII, trebuie să se colecteze următoarele variabile:

                              (a)

                              informații individuale privind vârsta;

                              (b)

                              informații individuale privind lungimea;

                              (c)

                              informații individuale privind greutatea;

                              (d)

                              informații individuale privind sexul;

                              (e)

                              informații individuale privind gradul de maturitate;

                              (f)

                              informații individuale privind fertilitatea,

                        utilizându-se sistemele de eșantionare prevăzute în apendicele VII.

                  2.

                  Colectarea tuturor informațiilor individuale la care se face referire la subpunctul 1 se asociază cu informațiile corespunzătoare privind stratul de timp și spațiu.

                  3.

                  Pentru stocurile de somon sălbatic din râurile indicatori, astfel cum au fost stabilite de ICES, care se varsă în Marea Baltică III b-d, trebuie să se colecteze următoarele variabile:

                              (a)

                              informații privind abundența puietului de somon:

                              (b)

                              informații privind abundența somonului tânăr;

                              (c)

                              informații privind numărul de indivizi pe linie ascendentă.

            2.   Niveluri de dezagregare

                  1.

                  Nivelurile necesare de dezagregare, precum și periodicitatea colectării pentru toate variabilele și intensitățile de eșantionare pe vârste sunt precizate în apendicele VII. Pentru strategiile de eșantionare și intensitățile de eșantionare, se aplică regulile stabilite în capitolul II secțiunea B (Niveluri de precizie și intensități de eșantionare).

            3.   Strategia de eșantionare

                  1.

                  Ori de câte ori este posibil, determinarea vârstei se va efectua asupra capturilor comerciale în vederea estimării distribuției de vârstă pe specii și, acolo unde este pertinent, a estimării parametrilor de creștere. Acolo unde acest lucru nu este posibil, statele membre prezintă o justificare în acest sens în programele lor naționale.

                  2.

                  În cazul în care cooperarea între statele membre garantează nivelul necesar de precizie în cazul estimărilor globale ale parametrilor enumerați în apendicele VII, fiecare stat membru se asigură că propria contribuție la setul comun de date este suficientă pentru atingerea respectivului nivel de precizie.

            4.   Niveluri de precizie

                  1.

                  Pentru stocurile de specii la care vârsta indivizilor poate fi determinată, greutățile și lungimile medii corespunzătoare fiecărei vârste se estimează la nivelul de precizie 3, până la o vârstă pentru care totalul debarcărilor pentru vârstele luate în considerare reprezintă cel puțin 90 % din debarcările naționale pentru stocul respectiv.

                  2.

                  Pentru stocurile la care vârsta indivizilor nu poate fi determinată, dar pentru care este posibil să se estimeze o curbă de creștere, greutatea și lungimea medie pentru fiecare pseudovârstă (de exemplu dedusă din curba de creștere) se estimează la nivelul de precizie 2, până la o vârstă pentru care totalul debarcărilor pentru clasele de vârstă luate în considerare reprezintă cel puțin 90 % din debarcările naționale pentru stocul respectiv.

                  3.

                  În ceea ce privește maturitatea, fertilitatea și raportul dintre sexe, este posibil să se ia în considerare, la alegere, vârsta sau lungimea, cu condiția ca statele membre care realizează eșantionarea biologică respectivă să fi convenit următoarele:

                              (a)

                              pentru maturitate și fertilitate, calculate ca proporția peștilor maturi, trebuie atins nivelul de precizie 3 la clasa de vârstă și/sau de lungime ale cărei limite corespund la 20 % și 90 % din peștii adulți;

                              (b)

                              pentru raportul dintre sexe, calculat ca proporția femelelor, trebuie atins nivelul de precizie 3 până la o vârstă sau o lungime la care totalul debarcărilor pentru categoriile de vârstă sau lungime luate în considerare reprezintă cel puțin 90 % din totalul debarcărilor la nivel național pentru stocul respectiv.

            5.   Reguli de exceptare

                  1.

                  Programul național al unui stat membru poate să excludă estimarea variabilelor privind stocurile pentru stocurile pentru care TAC-urile și cotele au fost stabilite cu respectarea condițiilor următoare:

                              (a)

                              cotele relevante trebuie să corespundă la mai puțin de 10 % din partea comunitară din TAC sau la mai puțin de 200 de tone în medie pe durata celor trei ani precedenți;

                              (b)

                              suma cotelor relevante ale statelor membre a căror alocare este mai mică de 10 % trebuie să reprezinte mai puțin de 25 % din partea comunitară din TAC.

                  2.

                  În cazul în care condiția menționată la subpunctul anterior 1 litera (a) este îndeplinită, dar nu și condiția menționată la subpunctul 1 litera (b), statele membre respective pot stabili un program coordonat care să vizeze realizarea, pentru debarcările comune, a unei scheme comune de eșantionare sau statele membre își pot stabili, în mod individual, alte scheme naționale de eșantionare care să conducă la același nivel de precizie.

                  3.

                  În cazul în care este necesar, programele naționale pot fi adaptate înainte de data de 1 februarie a fiecărui an, pentru a se ține seama de schimbul de cote între statele membre.

                  4.

                  În ceea ce privește rezervele pentru care nu a fost stabilit nicio TAC și nicio cotă și care sunt situate în afara Mării Mediterane, se aplică aceleași norme fixate la punctul 5 subpunctul 1, pe baza mediei debarcărilor din cei trei ani precedenți și cu referire la totalul debarcărilor comunitare dintr-un anumit stoc.

                  5.

                  Pentru stocurile din Marea Mediterană se au în vedere debarcările după greutate ale unui stat membru mediteranean, pentru o specie care reprezintă sub 10 % din totalul debarcărilor la nivel comunitar din Marea Mediterană sau sub 200 de tone, cu excepția tonului roșu.

            C.   Colectarea variabilelor transversale
      1.   Variabile

                  1.

                  Variabilele care se colectează sunt enumerate în apendicele VIII. Datele se furnizează conform calendarului stabilit în respectiva anexă.

                  2.

                  Pot apărea unele decalaje de timp între furnizarea datelor privind segmentarea flotei și a celor privind efortul de pescuit.

            2.   Niveluri de dezagregare

                  1.

                  Nivelul de dezagregare este precizat în apendicele VIII conform criteriilor stabilite în apendicele V.

                  2.

                  Gradul de agregare trebuie să corespundă nivelului cel mai dezagregat solicitat. O grupare de celule în cadrul acestei scheme poate fi realizată cu condiția să existe o analiză statistică corespunzătoare care să demonstreze oportunitatea acesteia. Asemenea fuziuni trebuie aprobate în cadrul reuniunii de coordonare regională corespunzătoare.

            3.   Strategia de eșantionare

                  1.

                  Ori de câte ori este posibil, datele transversale se colectează în mod exhaustiv. Când acest lucru nu este posibil, statele membre precizează în programele lor naționale procedurile de eșantionare.

            4.   Niveluri de precizie

                  1.

                  Statele membre includ în raportul lor anual informații privind calitatea (acuratețea și precizia) datelor.

            D.   Secțiunea pentru anchete de cercetare pe mare

                  1.

                  Sunt eligibile toate anchetele menționate în lista din apendicele IX.

                  2.

                  Statele membre garantează în cadrul programelor lor naționale continuitatea, la nivel de concepție, cu anchetele anterioare.

                  3.

                  Fără a aduce atingere punctelor 1 și 2, statele membre pot să propună o modificare a efortului de studiu sau a planului de eșantionare, cu condiția ca aceasta să nu afecteze în sens negativ calitatea rezultatelor. Comisia acceptă modificările doar dacă acestea au fost în prealabil aprobate de către CSTEP.

            CAPITOLUL IV
      MODULUL DE EVALUARE A SITUAȚIEI ECONOMICE A SECTOARELOR ACVACULTURII ȘI INDUSTRIEI DE PRELUCRARE
      A.   Colectarea datelor economice privind sectorul acvaculturii
      1.   Variabile

                  1.

                  Toate variabilele din lista din apendicele X se colectează anual la nivel de segment conform segmentării stabilite în apendicele XI.

                  2.

                  Unitatea statistică este „întreprinderea” definită ca fiind entitatea juridică cea mai mică din punct de vedere contabil.

                  3.

                  Populația este reprezentată de întreprinderile a căror activitate principală corespunde definiției date de EUROSTAT la codul NACE 05.02: „Piscicultură”.

                  4.

                  Monedele naționale se convertesc în euro pe baza ratelor medii anuale de schimb ale Băncii Centrale Europene (BCE).

            2.   Niveluri de dezagregare

                  1.

                  Datele se segmentează pe specii și tehnici de acvacultură, astfel cum se menționează în apendicele XI. Statele membre pot segmenta în continuare în funcție de mărimea întreprinderii sau de alte criterii pertinente, dacă este necesar.

                  2.

                  Colectarea datelor pentru speciile de pește de apă dulce nu este obligatorie. Cu toate acestea, dacă aceste date sunt colectate, statele membre utilizează segmentarea stabilită în apendicele XI.

            3.   Strategia de eșantionare

                  1.

                  Statele membre își descriu metodologiile utilizate pentru estimarea fiecărei variabile economice, inclusiv aspectele legate de calitate, în programele lor naționale.

                  2.

                  Statele membre asigură coerența și comparabilitatea tuturor variabilelor economice atunci când acestea provin din diferite surse (de exemplu chestionare, conturi financiare).

            4.   Niveluri de precizie

                  1.

                  Statele membre prezintă în raportul anual informații privind calitatea (acuratețea și precizia) estimărilor.

            B.   Colectarea datelor economice privind industria prelucrătoare
      1.   Variabile

                  1.

                  Toate variabilele din lista din apendicele XII se colectează anual pentru populație.

                  2.

                  Populație se referă la întreprinderile a căror activitate principală corespunde definiției date de EUROSTAT la codul NACE 15.20: „Prelucrarea și conservarea peștelui și a produselor din pește”.

                  3.

                  Cu titlu orientativ, se utilizează în plus, ca mijloc de verificare încrucișată și de identificare a întreprinderilor clasificate sub codul NACE 15.20, codurile naționale aplicate de statele membre în temeiul Regulamentului (CE) nr. 852/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind igiena produselor alimentare (4), al Regulamentului (CE) nr. 853/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 de stabilire a unor norme specifice de igienă care se aplică alimentelor de origine animală (5) și al Regulamentului (CE) nr. 854/2004 al Consiliului din 29 aprilie 2004 de stabilire a normelor specifice de organizare a controalelor oficiale privind produsele de origine animală destinate consumului uman (6).

                  4.

                  Monedele naționale se convertesc în euro pe baza ratelor medii anuale de schimb ale Băncii Centrale Europene (BCE).

            2.   Niveluri de dezagregare

                  1.

                  Unitatea statistică pentru colectare este „întreprinderea” definită ca fiind entitatea juridică cea mai mică din punct de vedere contabil.

                  2.

                  Pentru întreprinderile care desfășoară activități de prelucrare a peștelui, dar aceasta nu reprezintă activitatea lor principală, este obligatorie colectarea, în primul an al fiecărei perioade de programare, a datelor următoare:

                              (a)

                              număr de întreprinderi;

                              (b)

                              cifra de afaceri corespunzătoare activității de prelucrare a peștelui.

            3.   Strategia de eșantionare

                  1.

                  Statele membre își descriu metodologiile utilizate pentru estimarea fiecărei variabile economice, inclusiv aspectele legate de calitate, în programele lor naționale.

                  2.

                  Statele membre asigură coerența și comparabilitatea tuturor variabilelor economice atunci când acestea provin din diferite surse (de exemplu chestionare, conturi financiare).

            4.   Niveluri de precizie

                  1.

                  Statele membre prezintă în raportul anual informații privind calitatea (acuratețea și precizia) estimărilor.

            CAPITOLUL V
      MODULUL DE EVALUARE A EFECTELOR SECTORULUI PESCUITULUI ASUPRA ECOSISTEMULUI MARIN
      1.   Variabile

                  1.

                  Pentru a permite calcularea tuturor indicatorilor din lista din apendicele XIII, datele specificate în acest apendice se colectează anual, cu excepția acelora pentru care se precizează că trebuie să fie colectate la niveluri mai dezagregate.

                  2.

                  Datele specificate în apendicele XIII se colectează la nivel național, pentru a li se da utilizatorilor finali posibilitatea de a calcula indicatorii la scara geografică relevantă, conform precizărilor din apendicele II.

            2.   Niveluri de dezagregare

                  1.

                  Se aplică nivelul de dezagregare stabilit în instrucțiunile din apendicele XIII.

            3.   Strategia de eșantionare

                  1.

                  Statele membre aplică recomandările stabilite în instrucțiunile din apendicele XIII.

            4.   Niveluri de precizie

                  1.

                  Statele membre aplică recomandările stabilite în instrucțiunile din apendicele XIII.

            CAPITOLUL VI
      MODULUL PENTRU MANAGEMENTUL ȘI UTILIZAREA DATELOR CARE INTRĂ SUB INCIDENȚA CADRULUI DE COLECTARE A DATELOR
      A.   Managementul datelor

                  1.

                  Pentru datele care intră sub incidența prezentului program comunitar, această secțiune se referă la dezvoltarea bazelor de date, introducerea datelor (stocarea), controlul calității și validarea datelor, precum și procesarea datelor primare în vederea detalierii sau a agregării, în conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 199/2008.

                  2.

                  Ea include procesul de transformare a datelor primare socioeconomice în metadatele la care se face referire la articolul 13 litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 199/2008.

                  3.

                  Statele membre garantează că, la cererea Comisiei, informațiile privind procesul de transformare menționat la punctul 2 pot fi furnizate.

            B.   Utilizarea datelor

                  1.

                  Această secțiune se referă la producerea de seturi de date și la utilizarea lor în vederea fundamentării analizelor științifice, care să servească drept bază de consultanță pentru gestionarea sectorului pescuitului, conform articolului 18 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 199/2008.

                  2.

                  Ea include estimări ale parametrilor biologici (vârstă, greutate, sex, maturitate și fertilitate) pentru stocurile menționale în apendicele VII, pregătirea de seturi de date pentru evaluarea stocurilor și modelarea bioeconomică și analiza științifică corespunzătoare.
                  Lista apendicelor

                              Apendicele nr.

                              Titlu

                              I

                              Stratificare geografică pe organizații de gestionare a pescuitului la nivel regional

                              II

                              Stratificare geografică pe regiuni

                              III

                              Segmentare a flotei pe regiune

                              IV

                              Activitate de pescuit (tehnică de pescuit) pe regiune

                              V

                              Niveluri de dezagregare utilizate pentru colectarea datelor

                              VI

                              Lista variabilelor economice

                              VII

                              Lista variabilelor biologice cu specificațiile speciilor eșantionate

                              VIII

                              Lista variabilelor transversale cu specificațiile eșantionării

                              IX

                              Lista anchetelor de cercetare pe mare

                              X

                              Lista variabilelor economice pentru sectorul acvaculturii

                              XI

                              Segmentarea pe sector care urmează a fi aplicată în vederea colectării datelor din acvacultură

                              XII

                              Lista variabilelor economice pentru sectorul industriei de prelucrare

                              XIII

                              Definirea indicatorilor de mediu pentru măsurarea efectelor pescuitului asupra ecosistemului marin

         (1)  JO L 5, 9.1.2004, p. 25.

         (2)  JO L 186, 15.7.2008, p. 3.

         (3)  JO L 358, 31.12.2002, p. 59.

         (4)  JO L 139, 30.4.2004, p. 1.

         (5)  JO L 139, 30.4.2004, p. 55.

         (6)  JO L 139, 30.4.2004, p. 206.