title: Decizia (PESC) 2016/51 a Consiliului din 18 ianuarie 2016 în sprijinul Convenției privind armele biologice și toxice (BTWC) în cadrul punerii în aplicare a Strategiei UE împotriva proliferării armelor de distrugere în masă

text:
               19.1.2016

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 12/50

         DECIZIA (PESC) 2016/51 A CONSILIULUI
   din 18 ianuarie 2016
   în sprijinul Convenției privind armele biologice și toxice (BTWC) în cadrul punerii în aplicare a Strategiei UE împotriva proliferării armelor de distrugere în masă
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 26 alineatul (2) și articolul 31 alineatul (1),
   având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,
   întrucât:

               (1)

               La 12 decembrie 2003, Consiliul European a adoptat Strategia UE împotriva proliferării armelor de distrugere în masă (denumită în continuare „strategia UE”) (1), care prevede în capitolul III o listă de măsuri de combatere a acestei proliferări.

               (2)

               Uniunea pune în aplicare în mod activ Strategia UE și conferă efect măsurilor prevăzute în lista din capitolul III, în special măsurilor legate de consolidarea, punerea în aplicare și universalizarea Convenției privind armele biologice și toxice (denumită în continuare BTWC).

               (3)

               La 27 februarie 2006, Consiliul a adoptat Acțiunea comună 2006/184/PESC în sprijinul BTWC, în cadrul Strategiei UE împotriva proliferării armelor de distrugere în masă (2). De la adoptarea Acțiunii comune 2006/184/PESC, șapte state noi au devenit state părți la BTWC. Acțiunea comună 2006/184/PESC a expirat la 26 august 2007.

               (4)

               În martie 2006, Consiliul a adoptat Planul de acțiune privind armele biologice și toxice, complementar Acțiunii comune 2006/184/PESC în sprijinul BTWC (3). Planul de acțiune a asigurat utilizarea eficientă a măsurilor de consolidare a încrederii (denumite în continuare CBM) și a mecanismului de anchetă al Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite pentru utilizarea prezumată a armelor biologice.

               (5)

               La 10 noiembrie 2008, Consiliul a adoptat Acțiunea comună 2008/858/PESC în sprijinul BTWC, în cadrul punerii în aplicare a Strategiei UE împotriva proliferării armelor de distrugere în masă (4). Alte trei state au devenit state părți la BTWC de la adoptarea Acțiunii comune 2008/858/PESC și mai multe state au beneficiat de asistența furnizată de experții Uniunii.

               (6)

               Cea de a șasea conferință de revizuire a BTWC a decis să instituie Unitatea de sprijin pentru punere în aplicare (denumită în continuare „ISU”), cu un mandat de cinci ani (2007-2011), în cadrul secțiunii de la Geneva a Biroului pentru probleme de dezarmare al ONU (UNODA) pentru a furniza sprijin administrativ reuniunilor convenite de cea de a șasea conferință de revizuire, precum și sprijin pentru punerea în aplicare cuprinzătoare și pentru universalizarea BTWC și pentru schimbul de CBM.

               (7)

               La 18 iulie 2011, Consiliul a adoptat Decizia 2011/429/PESC (5) privind poziția Uniunii Europene cu privire la cea de a șaptea conferință de revizuire a statelor părți la BTWC (denumită în continuare „cea de a șaptea conferință de revizuire”).

               (8)

               Cea de a șaptea conferință de revizuire a decis să reînnoiască mandatul ISU pentru o nouă perioadă de cinci ani (2012-2016) și a decis să extindă sarcinile acesteia pentru a include punerea în aplicare a deciziei de instituire și de gestionare a bazei de date pentru solicitările și ofertele de asistență, și pentru facilitarea schimbului de informații conex în rândul statelor părți, precum și sprijinul, după caz, pentru punerea în aplicare de către statele părți a deciziilor și recomandărilor celei de a șaptea conferințe de revizuire.

               (9)

               La 23 iulie 2012, Consiliul a adoptat Decizia 2012/421/PESC (6) în sprijinul BTWC, în cadrul punerii în aplicare a Strategiei UE împotriva proliferării ADM. Alte șase state au devenit state părți la BTWC de la adoptarea Deciziei 2012/421/PESC și mai multe state au beneficiat de asistența furnizată de experții Uniunii.

               (10)

               Ar trebui să fie urmărite în continuare obiectivele Deciziei 2011/429/PESC și Deciziei 2012/421/PESC, în special acele aspecte asupra cărora s-a obținut consensul la cea de a șaptea conferință de revizuire,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   (1)   În sensul aplicării imediate și concrete a anumitor elemente din Strategia UE împotriva proliferării armelor de distrugere în masă și pe baza punerii în aplicare cu succes a Acțiunilor comune 2006/184/PESC, 2008/858/PESC și a Deciziei 2012/421/PESC, prezenta decizie servește drept instrument politic operațional pentru înregistrarea de progrese în îndeplinirea obiectivelor Deciziei 2011/429/PESC și se concentrează în special asupra acelor aspecte cu privire la care s-a ajuns la un consens în cadrul celei de a șaptea conferințe de revizuire, astfel cum se reflectă în documentul final al acesteia.
   Prezenta decizie se orientează după următoarele principii:

               (a)

               utilizarea optimă a experienței dobândite prin Acțiunile comune 2006/184/PESC, 2008/858/PESC și Decizia 2012/421/PESC;

               (b)

               analiza nevoilor specifice exprimate de statele părți, precum și de statele care nu sunt părți la BTWC, cu privire la mai buna punere în aplicare și universalizarea BTWC;

               (c)

               încurajarea responsabilității naționale și regionale asupra proiectelor pentru a asigura durabilitatea pe termen lung a acestora și pentru a construi un parteneriat între Uniunea Europeană și părțile terțe în cadrul BTWC;

               (d)

               concentrarea asupra acelor activități care produc rezultate concrete și/sau contribuie la definirea rapidă a unor înțelegeri comune relevante pentru conferința de revizuire a BTWC din 2016;

               (e)

               includerea unor indicatori măsurabili ai rezultatelor, care urmează să fie definiți înainte de începerea activităților, și includerea celor legați de impactul programelor de sensibilizare și educație, ori de câte ori este posibil;

               (f)

               sprijinirea președinției reuniunilor statelor părți în vederea celei de a opta conferințe de revizuire și utilizarea optimă a mandatului ISU, astfel cum s-a convenit la cea de a șasea conferință de revizuire și cum s-a reînnoit și extins în cadrul celei de a șaptea conferințe de revizuire.

         (2)   Uniunea Europeană sprijină următoarele proiecte corespunzătoare măsurilor strategiei UE:

               —

               promovarea aderării universale la BTWC, prin încurajarea statelor care nu sunt părți să înțeleagă mai bine avantajele aderării la BTWC și ale implicării în mai mare măsură în reuniunile BTWC și alte activități;

               —

               intensificarea interacțiunii cu părțile interesate neguvernamentale privind știința și tehnologia, precum și biosiguranța și biosecuritatea;

               —

               dezvoltarea capacităților naționale de punere în aplicare a BTWC, în special în țările în curs de dezvoltare și în domenii precum articolele VII și X, prin ameliorarea calității și a cantității declarațiilor prezentate în cadrul sistemului de măsuri de consolidare a încrederii în scopul de a spori încrederea în conformitate cu BTWC;

               —

               sprijinirea programului intersesiuni și a pregătirilor pentru cea de a opta conferință de revizuire;

               —

               consolidarea mecanismului Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite de anchetă a unor presupuse utilizări de arme chimice, biologice și cu toxine (MSG);

               —

               crearea de instrumente de sensibilizare, educație și implicare.

         În anexă figurează o descriere detaliată a acestor proiecte.
   Articolul 2
   (1)   Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (denumit în continuare „ÎR”) este responsabil de punerea în aplicare a prezentei decizii.
   (2)   Punerea în aplicare din punct de vedere tehnic a activităților menționate la articolul 1 se încredințează UNODA. Acesta îndeplinește această sarcină sub responsabilitatea ÎR. În acest scop, ÎR inițiază procedurile necesare împreună cu UNODA.
   Articolul 3
   (1)   Valoarea de referință financiară pentru punerea în aplicare a proiectelor menționate la articolul 1 alineatul (2) este de 2 340 000 EUR.
   (2)   Cheltuielile finanțate din suma prevăzută la alineatul (1) sunt gestionate în conformitate cu procedurile și normele aplicabile bugetului general al Uniunii.
   (3)   Comisia supraveghează gestionarea corespunzătoare a cheltuielilor menționate la alineatul (1). În acest sens, Comisia încheie un acord de finanțare cu UNODA. Acordul de finanțare prevede obligația UNODA de a asigura o vizibilitatea contribuției Uniunii proporțional cu dimensiunea acesteia.
   (4)   Comisia depune eforturile necesare pentru a încheia acordul de finanțare menționat la alineatul (3) cât mai curând posibil după intrarea în vigoare a prezentei decizii. Comisia informează Consiliul cu privire la eventualele dificultăți survenite în decursul respectivului proces și cu privire la data încheierii acordului de finanțare.
   Articolul 4
   ÎR raportează Consiliului cu privire la punerea în aplicare a prezentei decizii, pe baza unor rapoarte întocmite periodic de UNODA. Aceste rapoarte stau la baza evaluării efectuate de Consiliu. Comisia furnizează informații cu privire la aspectele financiare ale proiectelor menționate la articolul 1 alineatul (2).
   Articolul 5
   (1)   Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.
   (2)   Prezenta decizie expiră după 36 de luni de la data încheierii acordului de finanțare menționat la articolul 3 alineatul (3) sau după 6 luni de la data adoptării acesteia în situația în care nu a fost încheiat nici un acord de finanțare în acest interval.

      Adoptată la Bruxelles, 18 ianuarie 2016.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         F. MOGHERINI

      (1)  Documentul Consiliului 15708/03. Nepublicat încă în Jurnalul Oficial, dar disponibil la http://register.consilium.europa.eu

      (2)  JO L 65, 7.3.2006, p. 51.

      (3)  JO C 57, 9.3.2006, p. 1.

      (4)  JO L 302, 13.11.2008, p. 29.

      (5)  Decizia 2011/429/PESC a Consiliului din 18 iulie 2011 privind poziția Uniunii Europene cu privire la cea de A șaptea conferință de examinare a statelor părți la Convenția privind interzicerea dezvoltării, fabricării și stocării armelor bacteriologice (biologice) sau cu toxine și distrugerea acestora (BTWC) (JO L 188, 19.7.2011, p. 42).

      (6)  Decizia 2012/421/PESC a Consiliului din 23 iulie 2012 în sprijinul Convenției privind armele biologice și toxice (BTWC), în cadrul punerii în aplicare a Strategiei UE împotriva proliferării armelor de distrugere în masă (JO L 196, 24.7.2012, p. 61).

      ANEXĂ
      1.   PROIECTELE
      1.1.   Proiectul nr. 1: Sprijin pentru universalizarea BTWC

      1.1.1.   Scopul proiectului

      Promovarea aderării universale la BTWC, prin încurajarea statelor care nu sunt părți la BTWC să înțeleagă mai bine avantajele aderării la BTWC și ale implicării în mai mare măsură în reuniuni și în alte activități ale BTWC. Acest proiect va sprijini punerea în aplicare a deciziilor și a recomandărilor celei de a șaptea conferințe de revizuire privind universalizarea BTWC.
      1.1.2.   Rezultatele preconizate ale proiectului

                  (a)

                  noi aderări la BTWC în toate regiunile geografice;

                  (b)

                  o înțelegere sporită a BTWC în rândul autorităților naționale relevante, inclusiv a parlamentarilor, și/sau consolidarea rețelelor de contacte subregionale privind BTWC în vederea promovării aderării la BTWC și a punerii în aplicare a BTWC;

                  (c)

                  un număr sporit de state care își iau angajamentul de a adera la BTWC și care iau măsuri în acest scop;

                  (d)

                  un număr sporit de state care, nefiind părți la convenție, se implică în activitățile și reuniunile BTWC;

                  (e)

                  punerea în aplicare voluntară a BTWC de către state înaintea aderării acestora la BTWC.

            1.1.3.   Descrierea proiectului

      Conferințele de revizuire a BTWC au susținut în mod constant că sporirea numărului de membri ai convenției este de mare importanță. Cu toate acestea, există încă 24 de state care nu sunt părți la BTWC, în special în Africa și Pacific. Prin urmare, acest proiect implică programe specifice care să se adreseze acestor state. Aceste programe vor colabora îndeaproape cu alți actori relevanți, inclusiv Organizația pentru Interzicerea Armelor Chimice (OIAC), Comitetul instituit prin Rezoluția Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite (RCSONU) 1540, centrele de excelență CBRN și organizațiile societății civile (de exemplu, VERTIC și Institutul pentru Studii de Securitate) pentru a dezvolta relații de lucru permanente cu organismele regionale și subregionale relevante, pentru a furniza materiale de informare adaptate, în cazul în care este necesar, și pentru a avea contacte directe cu statele din regiunea vizată.
      O serie de activități de universalizare la nivel național vor fi desfășurate la cererea statelor care nu sunt părți la BTWC, începând cu cele care sunt aproape de aderarea la BTWC. Respectivele activități ar urma să se bazeze pe discuțiile și rezultatele atelierelor regionale anterioare, transferându-le într-un context național, și să fie adaptate la circumstanțele naționale. Acestea ar implica pregătirea unui plan de lucru în scopul universalizării pentru fiecare stat implicat, cu participarea părților interesate de la nivel național. Dacă este posibil și oportun, respectivele vizite ar putea reprezenta o activitate comună între state cu o strânsă cooperare în curs și circumstanțe naționale similare. Domeniile de interes pentru activități vor fi furnizarea de materiale specifice de informare privind avantajele aderării la BTWC, sensibilizarea părților interesate la nivel național, inclusiv a parlamentarilor și a altor factori de decizie, instituirea unei coordonări la nivel național și sponsorizarea unor persoane-cheie pentru a participa la reuniuni BTWC sau la alte evenimente relevante.
      1.2.   Proiectul nr. 2: Interacțiunea cu părțile interesate neguvernamentale în domeniul științei și al tehnologiei

      1.2.1.   Scopul proiectului

      Consolidarea interacțiunii dintre procesul BTWC și părțile interesate neguvernamentale, cum ar fi comunitatea științifică și industria, prin organizarea de ateliere regionale referitoare la aspecte științifice și tehnologice și la biosiguranță și biosecuritate în perioada premergătoare celei de a opta conferințe de revizuire. Acest proiect ar urma să implice în continuare în mod direct oamenii de știință și profesioniștii în domeniul biosiguranței din țările în curs de dezvoltare, pentru a crește gradul de sensibilizare cu privire la BTWC, pentru a dezvolta capacitățile de punere în aplicare mai eficientă a BTWC și pentru a facilita cooperarea internațională în scopuri pașnice.
      1.2.2.   Rezultatele preconizate ale proiectului

                  (a)

                  un grad sporit de conștientizare în rândul comunității științifice a BTWC și al industriei și cu privire la chestiuni conexe și o implicare mai mare a comunității științifice și a asociațiilor științifice, profesionale și industriale de la nivel național și regional în punerea în aplicare a BTWC;

                  (b)

                  o înțelegere mai largă și aprofundată a relevanței chestiunilor științifice și tehnologice pentru punerea în aplicare a BTWC în rândul factorilor de decizie și al funcționarilor la nivel național;

                  (c)

                  contribuții constructive în examinarea punctului permanent privind știința și tehnologia de pe ordinea de zi a reuniunilor BTWC, precum și contribuției în vederea examinării de către cea de a opta conferință de revizuire a modalităților prin care să se consolideze analizele evoluțiilor științifice și tehnologice relevante pentru BTWC;

                  (d)

                  creșterea interacțiunii dintre comunitatea științifică, mediul academic, organizațiile de cercetare, asociațiile profesionale, industrie și agențiile de reglementare și factorii de decizie de la nivel național și regional și sporirea contribuțiilor la analizele evoluțiilor științifice și tehnologice relevante pentru BTWC;

                  (e)

                  promovarea conexiunilor cu alte inițiative regionale și multilaterale în domeniul științei și tehnologiei: și

                  (f)

                  sporirea cooperării internaționale privind chestiunile științifice și tehnologice care ar putea sprijini consolidarea capacităților în țările în curs de dezvoltare în domenii relevante pentru BTWC, în special articolele VII și X, precum detectarea, diagnosticarea și prevenirea focarelor de boli, vaccinurile, terapiile, metodele analitice, pregătirea și răspunsul.

            1.2.3.   Descrierea și punerea în aplicare a proiectului

      Un număr maxim de cinci ateliere, organizate în colaborare cu asociațiile științifice globale și regionale, industria (reprezentată de federațiile industriale și asociațiile profesionale relevante de la nivel global sau regional, cum ar fi asociațiile în domeniul biosiguranței) și experți din mediul academic, se vor axa pe temele identificate în cadrul punctului permanent de pe ordinea de zi privind știința și tehnologia și impactul acestor teme asupra biosiguranței și biosecurității și vor încuraja un dialog regional cu privire la aceste chestiuni, sporind totodată gradul de conștientizare în rândul comunității științifice și profesionale în cadrul regiunilor. Aceste ateliere vor fi organizate, după caz, adiacent conferințelor în domeniul biosiguranței sau conferințelor științifice relevante pentru a maximiza posibilitățile de informare și pentru a reduce la minimum costurile. Un element-cheie al acestor ateliere va fi participarea activă a oamenilor de știință și a profesioniștilor în materie de reglementare din țările în curs de dezvoltare, care vor avea nevoie de sponsorizare. Pentru a susține în continuare implicarea părților interesate menționate anterior, vor fi puse la dispoziție granturi mici pentru ca acestea să efectueze cercetări ulterioare care să conducă la publicații pe temele discutate în cadrul atelierelor.
      Durabilitatea acestui proiect va fi abordată prin înființarea unei rețele virtuale de experți provenind din rândul participanților la ateliere. Acești experți ar putea fi de asemenea incluși în delegațiile naționale la reuniunile BTWC și ar putea contribui la analiza evoluțiilor științifice și tehnologice.
      1.3.   Proiectul nr. 3: Dezvoltarea capacităților pentru punerea în aplicare a BTWC

      1.3.1.   Scopul proiectului

      Cea de a șaptea conferință de revizuire a reafirmat că adoptarea și punerea în aplicare a măsurilor necesare la nivel național vor consolida eficiența BTWC. Conferința a invitat statele părți să adopte măsuri legislative, administrative, judiciare și de altă natură, inclusiv legate de sensibilizare și coduri de conduită, menite să consolideze punerea în aplicare internă a BTWC și să asigure siguranța și securitatea agenților sau toxinelor de origine microbiană sau a altor agenți sau toxine de origine biologică. Pe baza experienței acumulate prin Acțiunea comună 2008/858/PESC și Decizia 2012/421/PESC, programele de asistență extinsă pentru punerea în aplicare la nivel național a BTWC vor fi furnizate unui număr maxim de opt țări.
      1.3.2.   Rezultatele preconizate ale proiectului

                  (a)

                  adoptarea măsurilor legislative sau administrative adecvate, inclusiv a dispozițiilor de drept penal, care cuprind întregul domeniu de aplicare al interdicțiilor și al măsurilor preventive prevăzute prin BTWC și elaborate de cea de a șaptea conferință de revizuire;

                  (b)

                  punerea în practică și o aplicare eficiente, pentru a preveni încălcările BTWC și pentru a impune sancțiuni în caz de nerespectare;

                  (c)

                  mai buna coordonare și sporirea contactelor între toate părțile interesate implicate în procesul BTWC, inclusiv asociațiile naționale și regionale în domeniul biosiguranței, parlamentari și sectorul privat, în vederea promovării unei puneri în aplicare eficiente;

                  (d)

                  promovarea programelor de sensibilizare, a codurilor de conduită și a standardelor pentru biosiguranță și biosecuritate;

                  (e)

                  crearea sau consolidarea mecanismelor naționale pentru compilarea informațiilor necesare și pentru transmiterile anuale de CBM;

                  (f)

                  creșterea numărului de state părți participante la schimbul de CBM în mod regulat și o creștere a calității informațiilor transmise;

                  (g)

                  creșterea numărului de state părți prezintă declarațiile CBM sub formă electronică;

                  (h)

                  creșterea numărului de state părți care contribuie în mod activ la analiza evoluțiilor în domeniul științei și tehnologiei în cadrul BTWC;

                  (i)

                  sporirea colaborării științifice între țări în domenii relevante pentru BTWC; și

                  (j)

                  îmbunătățirea competențelor tehnice și a înțelegerii oamenilor de știință din țările în curs de dezvoltare care participă la astfel de programe.

            1.3.3.   Descrierea proiectului

      Fiecare program se va derula pe o perioadă de circa 12 luni, implicând participarea delegațiilor UE și a centrelor de excelență din domeniul CBRN în țările beneficiare și a centrelor regionale pentru dezarmare ale ONU, după caz, și va cuprinde:

                  (a)

                  un atelier național inițial pentru reunirea tuturor agențiilor și părților interesate interne relevante, pentru prezentarea BTWC, pentru identificarea partenerilor motivați și fiabili de la nivel local și pentru realizarea unei evaluări inițiale a necesităților și priorităților;

                  (b)

                  utilizarea ghidului actual CBM și a ghidului național de punere în aplicare, precum și informații adecvate sau cursuri de e-formare pentru punctele de contact BTWC privind modul de utilizare a platformei electronice, atunci când aceasta din urmă va fi operațională;

                  (c)

                  elaborarea unui plan de acțiune structurat, adaptat țării beneficiare, care va implica vizite și/sau ateliere ale diferiților furnizori de asistență pe durata programului, precum și formarea oferită în statele membre ale UE sau în alte țări;

                  (d)

                  realizarea planului de acțiune, cu furnizori de asistență care desfășoară respectivele activități de asistență (de exemplu, redactarea legislației, formarea în domeniul biosiguranței/biosecurității, controlul exporturilor de produse cu dublă utilizare, pregătirea și transmiterea CBM, formarea polițienească, sensibilizarea pentru oamenii de știință, planificarea răspunsului în situații de urgență etc.); și

                  (e)

                  un atelier de finalizare după încheierea activităților, în care vor fi trase concluziile, agențiile vor prezenta rapoarte de activitate și privind progresele și vor fi evaluate toate necesitățile de asistență suplimentară sau de continuare a asistenței.

            Pentru asigurarea unei asistențe eficiente și productive, va fi organizat un atelier pentru experții UE care asistă țările beneficiare în cadrul acestui proiect în scopul discutării celor mai bune practici și al pregătirii corespunzătoare a activităților de asistență.
      1.4.   Proiectul nr. 4: Sprijin pentru programul intersesiuni și pregătirile pentru cea de a opta conferință de revizuire

      1.4.1.   Scopul proiectului

      Acest program se axează pe mobilizarea statelor părți la BTWC pentru participarea activă în cadrul celei de a opta conferințe de revizuire prin organizarea unor ateliere regionale/subregionale și oferă oportunități de a analiza și discuta subiecte-cheie din cadrul programului intersesiuni 2012-2015.
      De asemenea, acesta include un sprijin practic pentru subiecte care au fost discutate în cadrul programului intersesiuni, precum articolul VII și conceptul de mecanism de evaluare reciprocă.
      1.4.2.   Rezultatele preconizate ale proiectului

                  (a)

                  sporirea gradului de conștientizare cu privire la BTWC și cea de a opta conferință de revizuire din 2016 și importanța sa pentru evoluția viitoare a convenției;

                  (b)

                  un dialog cuprinzător și transregional cu privire la chestiunile care urmează să fie examinate în cadrul celei de a opta conferințe de revizuire;

                  (c)

                  dezvoltarea unei serii de propuneri de noi inițiative care urmează a fi puse în aplicare după cea de a opta conferință de revizuire și un sprijin larg pentru adoptarea acestora de către cea de a opta conferință de revizuire;

                  (d)

                  dezvoltarea în continuare a conceptului de mecanism de evaluare reciprocă în cadrul BTWC. Ar putea să se acorde sprijin, de exemplu, pentru organizarea unuia sau a mai multor astfel de exerciții în țările terțe și identificarea unor lecții utile care trebuie învățate în ceea ce privește relevanța acestui concept; și

                  (e)

                  identificarea lecțiilor învățate în urma epidemiei de Ebola în Africa de Vest, care sunt relevante pentru punerea în aplicare a articolelor VII și X din BTWC.

            1.4.3.   Descrierea proiectului

      O serie de ateliere regionale și subregionale vor fi organizate pentru a aborda subiectele programului intersesiuni 2012-2015 și pentru a oferi asistență președintelui următoarei conferințe de revizuire înaintea și în timpul celei de a opta conferințe de revizuire, în vederea evoluției viitoare a BTWC, și vor avea drept obiectiv facilitarea unor înțelegeri comune privind o bază regională/subregională, prin discutarea propunerilor pentru avansarea chestiunilor. Aceste ateliere ar putea avea loc adiacent atelierelor în domeniul științei și tehnologiei descrise mai sus pentru a profita la maximum de resurse și experți și pentru a încuraja dialogul și interacțiunea dintre oamenii de știință, indiferent de afilierea lor instituțională, precum și factorii de decizie. De asemenea, o serie de evenimente vor fi organizate la Geneva, după caz. Prin urmare, aceste ateliere ar trebui să vizeze, de asemenea, participarea oamenilor de știință și a reprezentanților industriilor și asociațiilor profesionale. Aceasta ar încuraja formarea unei game largi de state părți în favoarea consolidării suplimentare a BTWC. Un program de sponsorizare ar urma să fie legat de ateliere, pentru a permite participanților din statele părți în curs de dezvoltare să ia parte la ateliere și la cea de a opta conferință de revizuire. În acest context, poate fi examinat modul în care participanții sponsorizați ar putea fi conectați cu membrii delegațiilor statelor membre ale UE în timpul reuniunilor BTWC.
      Examinarea unei modalități de a operaționaliza articolul VII din BTWC ar fi utilă, ținând seama de experiența importantă generată de epidemia de Ebola în Africa de Vest. Va fi realizat un studiu privind lecțiile învățate, care să se axeze pe implicațiile epidemiei și răspunsul internațional la aceasta pentru punerea în aplicare a articolului VII din BTWC, dar care să acopere și alte aspecte relevante pentru articolul X în ceea ce privește cooperarea științifică și dezvoltarea de terapii și vaccinuri. Va fi întocmit un raport în vederea examinării de către statele părți în pregătirile acestora pentru cea de a opta conferință de revizuire.
      În rândul statelor părți interesate va fi întreprins cel puțin un exercițiu al mecanismului de evaluare reciprocă, pentru a extinde sprijinul pentru acest concept și pentru a explora în continuare relevanța conceptului. Exercițiul se va baza pe exercițiul realizat în Franța în 2013 și pe cel efectuat de țările Benelux în 2015, în vederea elaborării unui raport spre a fi examinat de statele părți înaintea celei de a opta conferințe de revizuire. Va fi, de asemenea, realizat un studiu privind modul în care pot fi făcute mai eficiente dispozițiile articolului V din BTWC în ceea ce privește consultarea dintre statele părți.
      1.5.   Proiectul nr. 5: Sprijin acordat mecanismului Secretarului General al ONU

      1.5.1.   Scopul proiectului

      Sprijinirea consolidării mecanismului Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite de anchetă a unor presupuse utilizări de arme chimice, biologice și cu toxine (MSG).
      1.5.2.   Rezultatele preconizate ale proiectului

      Consolidarea gradului de pregătire a MSG, inclusiv activități în conformitate cu rezultatele exercițiului privind lecțiile învățate pentru misiunea de anchetă a ONU în Siria din 2013:

                  (a)

                  un registru extins de experți special instruiți (evenimente de formare de bază și specializate – se estimează organizarea a trei cursuri de formare);

                  (b)

                  organizarea unei reuniuni inaugurale a părților interesate de MSG (o reuniune): reuniune care va servi drept mecanism intra- și interorganizațional de cooperare, inclusiv atunci când MSG nu este activat, pentru a evalua și a consolida în continuare MSG în mod regulat;

                  (c)

                  evenimente de formare interorganizaționale: acțiuni de formare organizate împreună de ONU și alte organizații internaționale în scopul utilizării și al coordonării mai bune a resurselor și bunelor practici existente pentru a maximiza eficiența și a evita duplicarea eforturilor (se estimează organizarea a două evenimente de formare).

            1.5.3.   Descrierea proiectului

      În plus față de continuarea sprijinului oferit pentru cursurile de formare de bază și cele specializate periodice asigurate pentru experții nominalizați pentru registrul MSG, există mai multe evenimente legate de MSG care pot fi identificate ca activități importante în cadrul acestui proiect. Activitățile destinate punerii în aplicare, printre altele, a concluziilor sus-menționate ale exercițiului privind lecțiile învățate în urma misiunii ONU în Siria și, prin urmare, consolidarea MSG pe termen lung sunt de o importanță deosebită în această privință.
      1.6.   Proiectul nr. 6: Crearea de instrumente de sensibilizare, educație și implicare

      1.6.1.   Scopul proiectului

      Elaborarea unor instrumente, materiale și abordări concrete și practice pentru a permite realizarea activităților descrise în proiectele de mai sus. Aceste instrumente vor fi elaborate în formate adecvate publicului lor, inclusiv versiuni tipărite, și vor necesita, în general, traducerea în toate limbile oficiale ale Organizației Națiunilor Unite. Promovarea utilizării instrumentelor care au fost elaborate în timpul acțiunilor UE anterioare: ghidul CBM și ghidul de punere în aplicare la nivel național.
      1.6.2.   Rezultatele preconizate ale proiectului

                  (a)

                  sprijin pentru proiectele descrise mai sus;

                  (b)

                  creșterea gradului de conștientizare cu privire la chestiunile armelor biologice, comportamentul responsabil al științei și chestiunile etice în rândul studenților și profesorilor acestora;

                  (c)

                  difuzarea pe scară largă a materialelor de informare cu privire la BTWC și la chestiuni mai ample privind eventualele utilizări necorespunzătoare ale biologiei.

            1.6.3.   Descrierea proiectului

      O serie de proiecte pot fi deja identificate, în timp ce altele vor apărea după începerea proiectului. În prima categorie, de exemplu, se află crearea unor resurse și materiale educaționale bazate pe internet pentru studenți și/sau elevi și profesori de biologie din învățământul secundar. Utilizarea de tehnici precum învățarea activă și învățarea mixtă va fi importantă în acest caz, după cum va fi și coordonarea cu inițiativele existente, cum ar fi lucrările efectuate de Universitatea din Bradford, în colaborare cu alți parteneri. Traducerea site-ului BTWC și a materialelor elaborate în temeiul prezentei decizii și al deciziilor anterioare ale Consiliului este, de asemenea, un proiect identificabil și necesar.
      2.   ASPECTE PROCEDURALE, COORDONARE
      Punerea în aplicare a proiectelor va fi inițiată de un comitet director în scopul stabilirii procedurilor și modalităților de cooperare. Comitetul director va revizui periodic punerea în aplicare a proiectelor, cel puțin o dată la șase luni, inclusiv prin utilizarea mijloacelor electronice de comunicare.
      Comitetul director va fi compus din reprezentanți ai ÎR și ai UNODA/Unitatea de sprijin pentru punere în aplicare (ISU) a BTWC.
      Cererile statelor părți, care nu sunt state membre ale UE, de asistență și cooperare în temeiul prezentei decizii sunt adresate UNODA/Unității de sprijin pentru punere în aplicare (ISU) a BTWC. UNODA/Unitatea de sprijin pentru punere în aplicare (ISU) a BTWC va examina și va evalua aceste cereri, după caz, și va prezenta recomandări comitetului director. Comitetul director va examina cererile de asistență, precum și planurile de acțiune și punerea lor în aplicare. La propunerea ÎR și ținând seama de rezultatele discuțiilor din cadrul comitetului director, ÎR va lua decizia finală cu privire la țările beneficiare în consultare cu grupurile de lucru competente ale Consiliului.
      Pentru a asigura o responsabilitate solidă și sustenabilitatea activităților inițiate de UE din partea țărilor beneficiare, se preconizează că, ori de câte ori este posibil și adecvat, beneficiarilor selecționați li se va solicita să elaboreze planuri de acțiune care să specifice printre altele un calendar de desfășurare a activităților finanțate (inclusiv a celor finanțate din resurse naționale), domeniul de aplicare și durata proiectului, precum și principalele părți interesate. UNODA/Unitatea de sprijin pentru punere în aplicare (ISU) a BTWC sau statele membre ale UE, după caz, vor fi asociate pregătirii respectivelor planuri de acțiune. Punerea în aplicare a proiectelor se va desfășura în conformitate cu planurile de acțiune.
      3.   RAPORTAREA ȘI EVALUAREA
      UNODA/Unitatea de sprijin pentru punere în aplicare (ISU) a BTWC va prezenta ÎR rapoarte semestriale privind stadiul lucrărilor cu privire la punerea în aplicare a proiectelor. În plus, sunt transmise rapoarte privind activitățile individuale de asistență care se desfășoară în cadrul planurilor de acțiune instituite pentru țările beneficiare. Rapoartele vor fi transmise grupului de lucru relevant al Consiliului în vederea evaluării progreselor lucrărilor și a unei evaluări generale a proiectelor, precum și a unor posibile etape ulterioare.
      Ori de câte ori este posibil, statele părți la BTWC vor fi informate în legătură cu implementarea proiectelor, inclusiv prin mijloace electronice. Se așteaptă ca statele beneficiare să raporteze reuniunilor BTWC cu privire la desfășurarea și rezultatele activităților puse în aplicare în beneficiul lor și să ofere recunoașterea cuvenită sprijinului UE.
      4.   PARTICIPAREA EXPERȚILOR PROVENIȚI DIN STATELE MEMBRE ALE UE
      Implicarea activă a experților proveniți din statele membre ale UE este necesară pentru punerea în aplicare cu succes a prezentei decizii. UNODA/Unitatea de sprijin pentru punere în aplicare (ISU) a BTWC va fi încurajat(ă) să se folosească de acești experți. Costurile misiunii legate de implementarea proiectelor vor fi acoperite prin prezenta decizie.
      Este de așteptat ca, atunci când sunt preconizate vizite de asistență (de exemplu, asistență juridică sau asistență privind CBM), practica standard să fie considerată vizita a cel mult trei experți pentru o durată maximă de cinci zile.
      Pentru asigurarea unei asistențe eficiente și productive, va fi organizat un atelier al UE pentru experții UE care asistă țările beneficiare în cadrul acestui proiect în scopul discutării celor mai bune practici și al pregătirii corespunzătoare a activităților de asistență, precum și al compilării unui set de materiale de asistență cum ar fi prezentările și publicațiile.
      5.   DURATĂ
      Durata totală estimată a punerii în aplicare a proiectelor este de 36 de luni.
      6.   BENEFICIARI
      Beneficiarii proiectului nr. 1 vor fi statele care nu sunt părți la BTWC (atât state semnatare, cât și state nesemnatare) pentru activitățile de universalizare, inclusiv sectorul privat, mediul academic și ONG-urile, după caz.
      Beneficiarii proiectului nr. 2 vor fi statele părți care vor primi asistență în evaluările lor privind implicațiile evoluțiilor științifice și tehnologice pentru BTWC, reprezentanți ai comunității științifice, ai asociațiilor științifice internaționale, regionale și naționale, ai mediului academic și ai industriilor.
      Beneficiarii proiectului nr. 3 în ceea ce privește activitățile de dezvoltare a capacităților sunt statele părți la BTWC, cu o atenție deosebită acordată statelor care au aderat recent la BTWC, în timp ce beneficiarii activităților prevăzute la articolul X vor fi oamenii de știință în mod individual, conferințele și instituțiile științifice.
      Beneficiarii proiectului nr. 4 vor fi statele părți, în special funcționarii care se ocupă de chestiuni privind BTWC, cum ar fi cei desemnați drept puncte de contact naționale și cei din cadrul misiunilor permanente la Geneva, experții invitați să participe la ateliere și la mecanismul de evaluare reciprocă și cei implicați în pregătirea studiilor privind articolele V și VII.
      Beneficiarii proiectului nr. 5 vor fi experții din registrul MSG, participanții la cursuri și evenimente de formare MSG și participanții la reuniunea părților interesate.
      Beneficiarii proiectului nr. 6 vor fi cei care elaborează materialele relevante, precum și cei care le utilizează, de exemplu studenți și profesori, funcționari ai industriei și ONG-uri.
      7.   REPREZENTANȚII PĂRȚILOR TERȚE
      Pentru a promova responsabilitatea regională și durabilitatea proiectelor, participarea experților din state din afara UE, inclusiv a celor din organizații regionale și internaționale relevante, va fi finanțată prin prezenta decizie. Va fi finanțată participarea UNODA/Unității de sprijin pentru punere în aplicare (ISU) a BTWC la atelierele și reuniunile BTWC. Participarea președintelui reuniunilor BTWC poate fi finanțată de la caz la caz.
      8.   ENTITATEA DE PUNERE ÎN APLICARE – ASPECTE PRIVIND PERSONALUL
      Dat fiind caracterul extrabugetar al activităților UNODA preconizate în prezenta decizie, va fi necesar personal suplimentar.
      9.   VIZIBILITATEA UE
      UNODA ia toate măsurile corespunzătoare pentru a face public faptul că acțiunea a fost finanțată de Uniunea Europeană. Aceste măsuri vor fi luate în conformitate cu Manualul Comisiei privind comunicarea și vizibilitatea pentru acțiunile externe ale UE, elaborat și publicat de Comisia Europeană. UNODA va asigura astfel vizibilitatea contribuției Uniunii printr-o strategie de marcă (branding) și publicitate adecvate, evidențiind rolul Uniunii, asigurând transparența acțiunilor sale și sensibilizarea publicului cu privire la motivele deciziei, precum și cu privire la sprijinul acordat de Uniune pentru decizie și rezultatele acestui sprijin. Materialele produse de acest proiect vor afișa în mod clar drapelul Uniunii, în conformitate cu orientările Uniunii privind utilizarea și reproducerea corespunzătoare a drapelului.


title: Decizia (UE) 2017/1403 a Băncii Centrale Europene din 23 iunie 2017 de modificare a Deciziei BCE/2012/6 privind înființarea Comitetului pentru TARGET2-Securities (BCE/2017/20)

text:
                  29.7.2017

                  RO

                  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

                  L 199/24

            DECIZIA (UE) 2017/1403 A BĂNCII CENTRALE EUROPENE
      din 23 iunie 2017
      de modificare a Deciziei BCE/2012/6 privind înființarea Comitetului pentru TARGET2-Securities (BCE/2017/20)
      CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
      având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolele 3.1, 12.1 și 12.3, precum și articolele 17, 18 și 22,
      având în vedere Orientarea BCE/2012/13 din 18 iulie 2012 privind TARGET2-Securities (1),
      întrucât:

                  (1)

                  La 16 martie 2016 Consiliul guvernatorilor a aprobat instituirea unui „Consiliu pentru infrastructurile de piață”, un nou organism de guvernanță cu atribuții de management tehnic și operațional în domeniul platformelor și infrastructurilor de piață.

                  (2)

                  Prin urmare, Decizia BCE/2012/6 (2) ar trebui modificată pentru a reflecta instituirea Consiliului pentru infrastructurile de piață și funcționarea Comitetului pentru T2S ca unul dintre formatele dedicate ale Consiliului pentru infrastructurile de piață,

            ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
      Articolul 1
      Modificări
      Decizia BCE/2012/6 se modifică după cum urmează:

                  1.

                  Articolul 1 se înlocuiește cu următorul text:
                  „Articolul 1
                  Definiții
                  Termenii utilizați în prezenta decizie au sensul stabilit în Orientarea BCE/2012/13 (*1) și în Acordul-cadru privind T2S aprobat de Consiliul guvernatorilor la 17 noiembrie 2011.

                     (*1)  Orientarea BCE/2012/13 din 18 iulie 2012 privind TARGET2-Securities (JO L 215, 11.8.2012, p. 19).”"

                  2.

                  La articolul 2, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
                  „(1)   Se înființează Comitetul pentru T2S ca un organism de guvernanță cu misiunea de a elabora propuneri pentru Consiliul guvernatorilor cu privire la aspecte de importanță strategică și de a îndeplini atribuții de natură pur tehnică alocate de Consiliul guvernatorilor. Acesta funcționează ca unul dintre formatele dedicate ale Consiliului pentru infrastructurile de piață (Market Infrastructures Board) (MIB).”

                  3.

                  În anexa I, în secțiunea „Componența”, al patrulea paragraf se înlocuiește cu următorul text:
                  „Mandatul unui membru al Comitetului pentru T2S este de 24 luni și poate fi reînnoit. Consiliul guvernatorilor poate decide ca un mandat sa fie mai scurt, inclusiv în cazul în care membri demisionează sau se pensionează înainte de expirarea mandatelor lor.”

                  4.

                  Anexa II se modifică după cum urmează:

                              (a)

                              la articolul 1, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
                              „(3)   Membrii nu sunt direct implicați în supravegherea T2S sau a depozitarilor centrali de valori mobiliare care externalizează către T2S operațiunile de decontare, în măsura în care o astfel de implicare ar fi sau ar putea fi în contradicție cu atribuțiile acestora în calitate de membri ai Comitetului pentru T2S. Pentru identificarea și evitarea unor astfel de contradicții vor fi adoptate măsuri adecvate. Membrii nu fac parte din Comitetul auditorilor interni (Internal Auditors Committee) (IAC) și nici nu sunt implicați zilnic în activități de nivel 3.”;

                              (b)

                              la articolul 2, alineatul (1) se elimină.

            Articolul 2
      Dispoziție finală
      Prezenta decizie intră în vigoare la 23 iunie 2017.

         Adoptată la Frankfurt pe Main, 23 iunie 2017.

               Președintele BCE

            Mario DRAGHI

         (1)  JO L 215, 11.8.2012, p. 19.

         (2)  Decizia BCE/2012/6 din 29 martie 2012 privind înființarea Comitetului pentru TARGET2-Securities (TARGET2-Securities Board) și de abrogare a Deciziei BCE/2009/6 (JO L 117, 1.5.2012, p. 13).


title: Decizia Comisiei din 23 februarie 2017 cu privire la acordarea de licențe individuale pentru toți coordonatorii de rețelele europene de referință în vederea utilizării mărcii „European Reference Network”

text:
               24.2.2017

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 60/7

         DECIZIA COMISIEI
   din 23 februarie 2017
   cu privire la acordarea de licențe individuale pentru toți coordonatorii de rețelele europene de referință în vederea utilizării mărcii „European Reference Network”
   (2017/C 60/06)
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Decizia Comisiei din 19 septembrie 2001 (PV1536) care conferă directorilor generali și șefilor de servicii competența de a decide cu privire la necesitatea de a introduce o cerere de protecție a drepturilor de proprietate intelectuală rezultate din activitățile sau programele pentru care sunt responsabili, cu privire la acordarea licențelor aferente, la dobândirea, transferul drepturilor ori renunțarea la drepturi sau abandonarea drepturilor, iar directorilor generali competența executării administrative aferente,
   întrucât:

               (1)

               Directiva 2011/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului (1) prevede acordarea de sprijin din partea Comisiei pentru dezvoltarea rețelelor europene de referință (RER) între furnizorii de asistență medicală foarte specializați din statele membre.

               (2)

               Articolul 7 din Decizia de punere în aplicare 2014/287/UE a Comisiei (2) prevede că aceasta autorizează utilizarea de către rețele și membrii acestora a unei reprezentări grafice unice („logo”).

               (3)

               Logoul „European Reference Network” a fost înregistrat de către Comisie ca marcă figurativă (nr. de înregistrare 012252128) pe teritoriul Uniunii Europene.

               (4)

               Uniunea Europeană, în calitate de proprietar legitim al mărcii, dorește să autorizeze utilizarea acesteia de către toți coordonatorii de rețelele europene de referință,

         DECIDE:
   Articolul 1
   Toți coordonatorii de rețele europene de referință aprobați de consiliul RER al statelor membre dispun de un drept neexclusiv, scutit de redevențe și condiționat de utilizare a mărcii „European Reference Network” (nr. de înregistrare 012252128) pentru inițiative legate de activitățile rețelelor europene de referință corespunzătoare obiectivelor fixate la articolul 12 din Directiva 2011/24/UE.
   Articolul 2
   Toți coordonatorii rețelelor europene de referință aprobați de către consiliul RER al statelor membre sunt autorizați să delege membrilor rețelelor lor respective dreptul de a utiliza marca pentru inițiative legate de activitățile rețelelor acestora.

      Adoptată la Bruxelles, 23 februarie 2017.

            Pentru Comisie

         Vytenis ANDRIUKAITIS

            Membru al Comisiei

      (1)  Directiva 2011/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 martie 2011 privind aplicarea drepturilor pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere (JO L 88, 4.4.2011, p. 45).

      (2)  Decizia de punere în aplicare 2014/287/UE a Comisiei din 10 martie 2014 de stabilire a criteriilor pentru înființarea și evaluarea rețelelor europene de referință și a membrilor lor și pentru facilitarea schimbului de informații și de expertiză privind înființarea și evaluarea unor asemenea rețele (JO L 147, 17.5.2014, p. 79).


title: 2014/318/UE: Decizia Consiliului din 17 februarie 2014 privind încheierea în numele Uniunii Europene a Acordului între Uniunea Europeană și Federația Rusă privind precursorii de droguri

text:
               4.6.2014

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 165/6

         DECIZIA CONSILIULUI
   din 17 februarie 2014
   privind încheierea în numele Uniunii Europene a Acordului între Uniunea Europeană și Federația Rusă privind precursorii de droguri

      (2014/318/UE)

   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 207 alineatul (4), coroborat cu articolul 218 alineatul (6) litera (a),
   având în vedere propunerea Comisiei Europene,
   având în vedere aprobarea Parlamentului European,
   întrucât:

               (1)

               Uniunea Europeană și Federația Rusă ar trebui să își consolideze cooperarea pentru a preveni deturnarea precursorilor de droguri din comerțul legal în vederea combaterii fabricării ilicite de stupefiante și substanțe psihotrope.

               (2)

               În conformitate cu Decizia 2013/263/UE a Consiliului (1), Acordul între Uniunea Europeană și Federația Rusă privind precursorii de droguri („acordul”) a fost semnat la data de 4 iunie 2013, sub rezerva încheierii sale la o dată ulterioară.

               (3)

               Acordul ar trebui să asigure respectarea deplină a drepturilor fundamentale, în special un nivel ridicat de protecție pentru prelucrarea și transferul datelor cu caracter personal între părțile la acord.

               (4)

               Acordul ar trebui aprobat în numele Uniunii Europene,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Acordul între Uniunea Europeană și Federația Rusă privind precursorii de droguri se aprobă în numele Uniunii.
   Textul acordului este atașat la prezenta decizie.
   Articolul 2
   Președintele Consiliului procedează, în numele Uniunii Europene, la notificarea prevăzută la articolul 11 din acord (2).
   Articolul 3
   Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

      Adoptată la Bruxelles, 17 februarie 2014.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         A. TSAFTARIS

      (1)  Decizia 2013/263/UE a Consiliului din 13 mai 2013 privind semnarea, în numele Uniunii Europene, a Acordului între Uniunea Europeană și Federația Rusă privind precursorii de droguri (JO L 154, 6.6.2013, p. 5).

      (2)  Data intrării în vigoare a acordului va fi publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene de către Secretariatul General al Consiliului.


title: Decizia (PESC) 2015/2006 a Consiliului din 10 noiembrie 2015 de prelungire a mandatului Reprezentantului Special al Uniunii Europene pentru Cornul Africii

text:
               11.11.2015

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 294/58

         DECIZIA (PESC) 2015/2006 A CONSILIULUI
   din 10 noiembrie 2015
   de prelungire a mandatului Reprezentantului Special al Uniunii Europene pentru Cornul Africii
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 33 și articolul 31 alineatul (2),
   având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,
   întrucât:

               (1)

               La 8 decembrie 2011, Consiliul a adoptat Decizia 2011/819/PESC (1) de numire a domnului Alexander RONDOS în calitate de Reprezentant Special al Uniunii Europene (RSUE) pentru Cornul Africii. Mandatul RSUE urmează să expire la 31 octombrie 2015.

               (2)

               Mandatul RSUE ar trebui să fie prelungit pentru o perioadă suplimentară de 16 luni.

               (3)

               RSUE își va executa mandatul în contextul unei situații care s-ar putea deteriora și care ar putea aduce atingere realizării obiectivelor acțiunii externe a Uniunii prevăzute la articolul 21 din tratat,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Reprezentantul Special al Uniunii Europene
   Mandatul dlui Alexander RONDOS în calitate de RSUE pentru Cornul Africii se prelungește până la 28 februarie 2017. Consiliul poate decide ca mandatul RSUE să se încheie mai devreme, pe baza unei evaluări din partea Comitetului politic și de securitate (COPS) și a unei propuneri din partea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (ÎR).
   În sensul mandatului RSUE, Cornul Africii cuprinde Republica Djibouti, Statul Eritreea, Republica Federală Democrată Etiopia, Republica Kenya, Republica Federală Somalia, Republica Sudan, Republica Sudanul de Sud și Republica Uganda. În ceea ce privește aspectele cu implicații regionale mai extinse, RSUE întreține contacte cu țări și entități regionale din afara Cornului Africii, după caz.
   Articolul 2
   Obiective de politică
   (1)   Mandatul RSUE se întemeiază pe obiectivele de politică ale Uniunii în ceea ce privește Cornul Africii, astfel cum au fost stabilite în cadrul strategic dedicat acestuia adoptat la 14 noiembrie 2011, în Planul regional de acțiune privind Cornul Africii 2015-2020 adoptat la 26 octombrie 2015 și în concluziile relevante ale Consiliului, și anume de a contribui în mod activ la eforturile regionale și internaționale în vederea realizării coexistenței pașnice și a păcii, securității și dezvoltării durabile în interiorul și în rândul țărilor din regiune. RSUE contribuie la sporirea calității, a intensității, a impactului și a vizibilității angajamentului pluridimensional al Uniunii în Cornul Africii.
   (2)   Obiectivele de politică la care contribuie RSUE includ, printre altele:

               (a)

               continuarea stabilizării situației din Cornul Africii, ținând seama de dinamica regională mai amplă;

               (b)

               soluționarea conflictelor, în special a celor din Somalia, Sudanul de Sud și Sudan, și prevenirea și avertizarea timpurie privind conflictele potențiale dintre țările din regiune sau în interiorul acestora;

               (c)

               sprijinirea cooperării regionale la nivel politic, de securitate și economic;

               (d)

               îmbunătățirea gestionării fluxurilor de migrație mixtă dinspre și în Cornul Africii, abordându-se și cauzele care stau la baza fluxurilor respective.

         Articolul 3
   Mandat
   (1)   În vederea realizării obiectivelor de politică ale UE în ceea ce privește Cornul Africii, mandatul RSUE constă în:

               (a)

               în baza cadrului strategic și a planului regional de acțiune aferent, implicarea, împreună cu toate părțile interesate relevante din regiune, guverne, autorități regionale, organizații internaționale și regionale, societatea civilă și diaspora, în vederea urmăririi obiectivelor Uniunii și a contribuției la o mai bună înțelegere a rolului pe care Uniunea îl are în regiune;

               (b)

               colaborarea cu actori importanți din afara regiunii cu influență în Cornul Africii, în vederea abordării problemelor legate de stabilitatea regională mai extinsă, inclusiv în ceea ce privește Marea Roșie și Oceanul Indian de Vest. Aceste contacte includ colaborarea bilaterală cu SUA, țările din Golf, Egiptul, Turcia și China, contacte regionale cu Consiliul de cooperare al Golfului (GCC) și interacțiunea cu alți actori relevanți, pe măsură ce apar;

               (c)

               reprezentarea Uniunii în forurile internaționale relevante, după caz, și asigurarea vizibilității sprijinului acordat de Uniune în vederea gestionării crizelor, precum și a soluționării și a prevenirii conflictelor;

               (d)

               încurajarea și sprijinirea cooperării politice și de securitate eficace și a integrării economice în regiune prin parteneriatul Uniunii cu Uniunea Africană (UA), precum și cu organizațiile regionale, în special cu Autoritatea Interguvernamentală pentru Dezvoltare (IGAD);

               (e)

               urmărirea evoluțiilor politice din regiune și contribuția la dezvoltarea politicii Uniunii cu privire la regiune, inclusiv în ceea ce privește Somalia, Sudan, Sudanul de Sud și Eritreea, diferendul privind granițele dintre Etiopia și Eritreea și punerea în aplicare a Acordului de la Alger, diferendul privind granițele dintre Djibouti și Eritreea, Inițiativa bazinului Nilului și alte aspecte din regiune care au impact asupra securității, stabilității și prosperității sale;

               (f)

               analizarea provocărilor transfrontaliere, în special în ceea ce privește migrația și, la cerere, participarea la dialoguri privind migrația cu părți interesate relevante și contribuția mai amplă la politica Uniunii în domeniul migrației și al refugiaților în ceea ce privește regiunea, în concordanță cu prioritățile politice ale Uniunii, în vederea îmbunătățirii cooperării, inclusiv în ceea ce privește returnarea și readmisia;

               (g)

               în ceea ce privește Somalia, și acționând în strânsă coordonare cu șeful delegației Uniunii în Somalia și cu partenerii regionali și internaționali relevanți, inclusiv cu Reprezentantul Special al Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite (ONU) pentru Somalia, cu UA și cu IGAD, continuarea contribuției active la acțiuni și inițiative care duc la stabilizarea suplimentară și la acorduri post-tranziție pentru Somalia, valorificând noul pact (New Deal Compact) din 2013 și progresele înregistrate în ceea ce privește formarea statului federal și în vederea obținerii unui proces electoral credibil și reprezentativ în Somalia în 2016. În plus, RSUE continuă sprijinirea dezvoltării sectorului de securitate în Somalia, inclusiv prin intermediul misiunilor PSAC ale Uniunii desfășurate în regiune;

               (h)

               în ceea ce privește Sudanul, și acționând în strânsă cooperare cu șefii delegațiilor Uniunii de la Khartoum și de pe lângă UA de la Addis Abeba, contribuția la coerența și la eficacitatea politicii Uniunii cu privire la Sudan și sprijinirea soluțiilor politice la conflictele în desfășurare din Darfur, Kordofanul de Sud și Nilul Albastru și a reconcilierii naționale prin intermediul unui proces politic global. În această privință, RSUE contribuie la o abordare internațională coerentă cu UA și în special cu Grupul la nivel înalt de punere în aplicare al UA pentru Sudan și Sudanul de Sud (AUHIP), cu ONU și cu alte părți interesate importante regionale și internaționale, ținând cont, de asemenea, de necesitatea de a sprijini coexistența pașnică a Sudanului și a Sudanului de Sud, în special prin intermediul punerii în aplicare a Acordurilor de la Addis Abeba și al soluționării chestiunilor încă nerezolvate în urma Acordului global de pace;

               (i)

               în ceea ce privește Sudanul de Sud, pe baza acordului semnat recent privind soluționarea conflictului (ARC) în Sudanul de Sud, continuarea implicării la nivel regional, în special cu IGAD, UA, ONU, cu vecinătatea Sudanului de Sud și cu alți parteneri internaționali importanți, pentru a asigura punerea în aplicare a acordului. În acest sens, RSUE acționează în strânsă cooperare cu șefii delegațiilor UE la Juba și de pe lângă UA la Addis Abeba;

               (j)

               urmărirea îndeaproape a altor provocări transfrontaliere care afectează Cornul Africii, punându-se accentul pe radicalizare și terorism, dar acordând atenție și securității maritime și pirateriei, criminalității organizate, contrabandei și traficului de arme, de produse derivate din fauna și flora sălbatică, de droguri și altor tipuri de contrabandă, precum și eventualelor consecințe politice și de securitate ale crizelor umanitare;

               (k)

               promovarea accesului umanitar în întreaga regiune;

               (l)

               contribuția la punerea în aplicare a Deciziei 2011/168/PESC a Consiliului (2) și a politicii Uniunii în domeniul drepturilor omului, în cooperare cu RSUE pentru drepturile omului, inclusiv a orientărilor UE cu privire la drepturile omului, în special a orientărilor UE privind copiii și conflictele armate, precum și a orientărilor UE privind violența împotriva femeilor și fetelor și combaterea tuturor formelor de discriminare la adresa femeilor, și a politicii Uniunii referitoare la Rezoluția 1325 (2000) a Consiliului de Securitate al ONU, inclusiv prin monitorizarea și raportarea evoluțiilor, precum și formularea de recomandări în acest scop.

         (2)   În scopul îndeplinirii mandatului, RSUE, printre altele:

               (a)

               consiliază și raportează în ceea ce privește definirea pozițiilor Uniunii în forurile internaționale, după caz, în scopul promovării proactive a abordării politice globale a Uniunii în privința Cornului Africii;

               (b)

               păstrează o viziune de ansamblu asupra tuturor activităților Uniunii.

         Articolul 4
   Executarea mandatului
   (1)   RSUE răspunde de executarea mandatului, acționând sub autoritatea ÎR.
   (2)   COPS menține o legătură privilegiată cu RSUE și reprezintă principalul punct de contact al RSUE cu Consiliul. COPS furnizează RSUE orientări strategice și îndrumare politică în cadrul mandatului său, fără a aduce atingere competențelor ÎR.
   (3)   RSUE își desfășoară activitatea în strânsă coordonare cu Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) și cu departamentele relevante ale acestuia, cu delegațiile Uniunii din regiune și cu Comisia.
   Articolul 5
   Finanțare
   (1)   Valoarea de referință financiară destinată acoperirii cheltuielilor aferente mandatului RSUE pentru perioada 1 noiembrie 2015-28 februarie 2017 este de 3 500 000 EUR.
   (2)   Cheltuielile sunt gestionate în conformitate cu procedurile și normele aplicabile bugetului general al Uniunii.
   (3)   Gestionarea cheltuielilor face obiectul unui contract între RSUE și Comisie. RSUE răspunde în fața Comisiei pentru toate cheltuielile.
   Articolul 6
   Constituirea și componența echipei
   (1)   În limitele mandatului său și ale mijloacelor financiare aferente puse la dispoziție, RSUE răspunde de constituirea echipei sale. Echipa dispune de competențele necesare în chestiuni politice și de securitate specifice, conform mandatului. RSUE informează în mod prompt și regulat Consiliul și Comisia cu privire la componența echipei sale.
   (2)   Statele membre, instituțiile Uniunii și SEAE pot propune detașarea de personal care să lucreze cu RSUE. Remunerarea personalului detașat este asigurată de statul membru, de instituția Uniunii în cauză ori de SEAE, după caz. Experții detașați de statele membre pe lângă instituțiile Uniunii sau SEAE pot, de asemenea, să fie repartizați pe lângă RSUE. Membrii personalului internațional contractual trebuie să fie resortisanți ai unui stat membru.
   (3)   Toți membrii personalului detașat rămân sub autoritatea administrativă a statului membru sau a instituției Uniunii care i-a detașat ori a SEAE, își duc la îndeplinire sarcinile și acționează în interesul mandatului RSUE.
   (4)   Personalul RSUE este amplasat în același loc cu departamentele relevante ale SEAE sau cu delegațiile relevante ale Uniunii, pentru a contribui la coerența și consecvența activităților lor respective.
   Articolul 7
   Privilegiile și imunitățile RSUE și ale personalului RSUE
   Privilegiile, imunitățile și alte garanții necesare îndeplinirii și bunei desfășurări a misiunii RSUE, precum și ale membrilor personalului RSUE se stabilesc împreună cu țările-gazdă, după caz. Statele membre și SEAE oferă tot sprijinul necesar în acest scop.
   Articolul 8
   Securitatea informațiilor UE clasificate
   RSUE și membrii echipei sale respectă principiile și standardele minime de securitate stabilite prin Decizia 2013/488/UE a Consiliului (3).
   Articolul 9
   Accesul la informații și asistență logistică
   (1)   Statele membre, Comisia, SEAE și Secretariatul General al Consiliului garantează accesul RSUE la toate informațiile relevante.
   (2)   Delegațiile Uniunii în regiune și statele membre, după caz, furnizează asistență logistică în regiune.
   Articolul 10
   Securitate
   În conformitate cu politica Uniunii privind securitatea personalului cu atribuții operaționale desfășurat în afara Uniunii în temeiul titlului V din tratat, RSUE ia toate măsurile a căror aplicare este rezonabilă, în conformitate cu mandatul RSUE și cu condițiile de securitate din zona pentru care este responsabil, pentru a asigura securitatea întregului personal aflat sub directa autoritate a RSUE, în special prin:

               (a)

               elaborarea unui plan de securitate specific, pe baza îndrumărilor SEAE, care să includă măsuri de securitate fizice, organizatorice și procedurale specifice, prin care să se reglementeze gestionarea deplasării personalului în condiții de siguranță către zona pentru care este responsabil RSUE și în interiorul acesteia și gestionarea incidentelor de securitate, precum și un plan de urgență și un plan de evacuare;

               (b)

               asigurarea faptului că întregul personal desfășurat în afara Uniunii beneficiază de asigurare pentru un grad înalt de risc, necesară în condițiile specifice zonei pentru care este responsabil;

               (c)

               asigurarea faptului că toți membrii echipei RSUE care urmează să fie desfășurați în afara Uniunii, inclusiv personalul contractat la nivel local, au participat, înainte de sosire sau la sosirea în zona pentru care este responsabil, la cursuri adecvate de instruire în domeniul securității, pe baza clasificărilor de risc atribuite zonei respective de către SEAE;

               (d)

               asigurarea punerii în aplicare a tuturor recomandărilor formulate de comun acord ca urmare a evaluărilor periodice privind securitatea și transmiterea către Consiliu, ÎR și Comisie a unor rapoarte scrise cu privire la punerea în aplicare a acestora și la alte aspecte legate de securitate, în cadrul rapoartelor privind progresele înregistrate și privind executarea mandatului.

         Articolul 11
   Raportare
   (1)   RSUE prezintă ÎR și COPS, periodic, rapoarte verbale și scrise. De asemenea, RSUE prezintă rapoarte grupurilor de lucru ale Consiliului, dacă este necesar. Rapoartele periodice sunt difuzate prin rețeaua COREU. RSUE poate prezenta rapoarte Consiliului Afaceri Externe. În conformitate cu articolul 36 din tratat, RSUE poate fi implicat în activitatea de informare a Parlamentului European.
   (2)   RSUE raportează cu privire la cea mai bună modalitate de a da curs inițiativelor Uniunii, cum ar fi contribuția Uniunii la reforme și includerea aspectelor politice ale proiectelor de dezvoltare relevante ale Uniunii, în coordonare cu delegațiile Uniunii din regiune.
   Articolul 12
   Coordonare
   (1)   RSUE contribuie la unitatea, coerența și eficacitatea acțiunilor Uniunii și la asigurarea faptului că toate instrumentele Uniunii și acțiunile statelor membre sunt angajate într-un mod coerent pentru a atinge obiectivele de politică ale Uniunii. Activitățile RSUE se coordonează cu cele ale delegațiilor Uniunii și ale Comisiei. RSUE furnizează periodic informări misiunilor statelor membre și delegațiilor Uniunii din regiune.
   (2)   Pe teren, se menține o strânsă legătură cu șefii delegațiilor Uniunii și cu șefii de misiune ai statelor membre. Aceștia depun toate eforturile pentru a susține RSUE în executarea mandatului său. RSUE, în strânsă cooperare cu delegațiile relevante ale Uniunii, oferă orientări politice la nivel local comandantului forței EUNAVFOR Atalanta, comandantului misiunii UE EUTM Somalia și șefului misiunii EUCAP Nestor. RSUE, comandanții operațiilor UE și comandantul operațiilor civile se consultă reciproc în funcție de necesități.
   (3)   RSUE colaborează îndeaproape cu autoritățile din țările în cauză, cu ONU, UA, IGAD, cu alte părți interesate de pe plan național, regional și internațional, precum și cu societatea civilă din regiune.
   Articolul 13
   Reexaminare
   Punerea în aplicare a prezentei decizii și coerența acesteia cu alte contribuții ale Uniunii în regiune se reexaminează în mod periodic. RSUE prezintă Consiliului, ÎR și Comisiei un raport privind progresele înregistrate până la sfârșitul lunii iunie 2016, precum și un raport cuprinzător privind executarea mandatului până la sfârșitul lunii noiembrie 2016.
   Articolul 14
   Intrarea în vigoare
   Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.
   Se aplică de la 1 noiembrie 2015.

      Adoptată la Bruxelles, 10 noiembrie 2015.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         P. GRAMEGNA

      (1)  Decizia 2011/819/PESC a Consiliului din 8 decembrie 2011 de numire a Reprezentantului Special al Uniunii Europene pentru Cornul Africii (JO L 327, 9.12.2011, p. 62).

      (2)  Decizia 2011/168/PESC a Consiliului din 21 martie 2011 privind Curtea Penală Internațională și de abrogare a Poziției comune 2003/444/PESC (JO L 76, 22.3.2011, p. 56).

      (3)  Decizia 2013/488/UE a Consiliului din 23 septembrie 2013 privind normele de securitate pentru protecția informațiilor UE clasificate (JO L 274, 15.10.2013, p. 1).


title: 2010/519/UE: Decizia Parlamentului European din 5 mai 2010 privind închiderea conturilor Centrului European de Prevenire și Control al Bolilor pentru exercițiul financiar 2008

text:
               25.9.2010

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 252/145

         DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN
   din 5 mai 2010
   privind închiderea conturilor Centrului European de Prevenire și Control al Bolilor pentru exercițiul financiar 2008
   (2010/519/UE)
   PARLAMENTUL EUROPEAN,
   având în vedere conturile anuale finale ale Centrului European de Prevenire și Control al Bolilor pentru exercițiul financiar 2008,
   având în vedere Raportul Curții de Conturi privind conturile anuale ale Centrului European de Prevenire și Control al Bolilor pentru exercițiul financiar 2008, însoțit de răspunsurile Centrului (1),
   având în vedere Recomandarea Consiliului din 16 februarie 2010 (5827/2010 – C7-0061/2010),
   având în vedere articolul 276 din Tratatul CE și articolul 319 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (2), în special articolul 185,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 851/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 aprilie 2004 de creare a unui Centru European de Prevenire și Control al Bolilor (3), în special articolul 23,
   având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2343/2002 al Comisiei din 19 noiembrie 2002 privind Regulamentul financiar cadru pentru organismele menționate la articolul 185 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 (4), în special articolul 94,
   având în vedere articolul 77 și anexa VI la Regulamentul său de procedură,
   având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A7-0104/2010),

               1.

               aprobă închiderea conturilor Centrului European de Prevenire și Control al Bolilor pentru exercițiul financiar 2008;

               2.

               încredințează președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie directorului Centrului European de Prevenire și Control al Bolilor, Consiliului, Comisiei și Curții de Conturi și de a asigura publicarea acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (seria L).

            Președintele

         Jerzy BUZEK

            Secretarul general

         Klaus WELLE

      (1)  JO C 304, 15.12.2009, p. 112.

      (2)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

      (3)  JO L 142, 30.4.2004, p. 1.

      (4)  JO L 357, 31.12.2002, p. 72.