title: 2011/386/UE: Decizia Consiliului European din 24 iunie 2011 de numire a președintelui Băncii Centrale Europene

text:
               1.7.2011

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 173/8

         DECIZIA CONSILIULUI EUROPEAN
   din 24 iunie 2011
   de numire a președintelui Băncii Centrale Europene
   (2011/386/UE)
   CONSILIUL EUROPEAN,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 283 alineatul (2),
   având în vedere Protocolul privind Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolul 11.2,
   având în vedere recomandarea Consiliului Uniunii Europene (1),
   având în vedere avizul Parlamentului European (2),
   având în vedere avizul Consiliului guvernatorilor Băncii Centrale Europene (3),
   întrucât:

               (1)

               Mandatul președintelui Băncii Centrale Europene, domnul Jean-Claude TRICHET, numit prin Decizia din 16 octombrie 2003 (4), expiră la 31 octombrie 2011 și, prin urmare, este necesară numirea unui nou președinte al Băncii Centrale Europene.

               (2)

               Consiliul European dorește să îl numească pe domnul Mario DRAGHI care, în opinia Consiliului European, întrunește toate cerințele prevăzute de articolul 283 alineatul (2) din tratat,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Domnul Mario DRAGHI este numit președinte al Băncii Centrale Europene pentru un mandat de opt ani cu începere de la 1 noiembrie 2011.
   Articolul 2
   Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
   Articolul 3
   Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

      Adoptată la Bruxelles, 24 iunie 2011.

            Pentru Consiliul European

            Președintele

         H. VAN ROMPUY

      (1)  JO L 150, 9.6.2011, p. 8.

      (2)  Avizul emis la 23 iunie 2011 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

      (3)  JO C 182, 23.6.2011. p. 6.

      (4)  Decizie luată de comun acord, la nivelul șefilor de stat sau de guvern, de guvernele statelor membre a căror monedă este euro, din 16 octombrie 2003, de numire a președintelui Băncii Centrale Europene (JO L 277, 28.10.2003, p. 16).


title: Decizia (UE) 2016/1709 a Consiliului din 20 septembrie 2016 de numire a unui membru propus de Republica Portugheză în cadrul Comitetului Regiunilor

text:
               23.9.2016

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 257/16

         DECIZIA (UE) 2016/1709 A CONSILIULUI
   din 20 septembrie 2016
   de numire a unui membru propus de Republica Portugheză în cadrul Comitetului Regiunilor
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 305,
   având în vedere propunerea guvernului portughez,
   întrucât:

               (1)

               La 26 ianuarie 2015, 5 februarie 2015 și 23 iunie 2015, Consiliul a adoptat Deciziile (UE) 2015/116 (1), (UE) 2015/190 (2) și (UE) 2015/994 (3) de numire a membrilor și a supleanților în cadrul Comitetului Regiunilor pentru perioada cuprinsă între 26 ianuarie 2015 și 25 ianuarie 2020.

               (2)

               Un loc de membru în cadrul Comitetului Regiunilor a devenit vacant ca urmare a încheierii mandatului domnului José Luís PEREIRA CARNEIRO,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Este numit în calitatea de membru în cadrul Comitetului Regiunilor pentru durata rămasă a mandatului actual, care se încheie la 25 ianuarie 2020:

               —

               domnul Luís Miguel DA SILVA MENDONÇA ALVES, Presidente da Câmara de Caminha.

         Articolul 2
   Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

      Adoptată la Bruxelles, 20 septembrie 2016.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         I. KORČOK

      (1)  Decizia (UE) 2015/116 a Consiliului din 26 ianuarie 2015 de numire a membrilor și a supleanților în cadrul Comitetului Regiunilor pentru perioada 26 ianuarie 2015-25 ianuarie 2020 (JO L 20, 27.1.2015, p. 42).

      (2)  Decizia (UE) 2015/190 a Consiliului din 5 februarie 2015 de numire a membrilor și a supleanților în cadrul Comitetului Regiunilor pentru perioada 26 ianuarie 2015-25 ianuarie 2020 (JO L 31, 7.2.2015, p. 25).

      (3)  Decizia (UE) 2015/994 a Consiliului din 23 iunie 2015 de numire a membrilor și a supleanților în cadrul Comitetului Regiunilor pentru perioada 26 ianuarie 2015-25 ianuarie 2020 (JO L 159, 25.6.2015, p. 70).


title: Decizia 2011/361/PESC a Consiliului din 20 decembrie 2010 privind semnarea și încheierea Acordului între Uniunea Europeană și Republica Serbia de stabilire a unui cadru pentru participarea Republicii Serbia la operațiile Uniunii Europene de gestionare a crizelor

text:
               23.6.2011

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 163/1

         DECIZIA 2011/361/PESC A CONSILIULUI
   din 20 decembrie 2010
   privind semnarea și încheierea Acordului între Uniunea Europeană și Republica Serbia de stabilire a unui cadru pentru participarea Republicii Serbia la operațiile Uniunii Europene de gestionare a crizelor
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 37,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 218 alineatele (5) și (6),
   având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate („ÎR”),
   întrucât:

               (1)

               Condițiile privind participarea statelor terțe la operațiunile de gestionare a crizelor desfășurate de Uniunea Europeană nu ar trebui definite de la caz la caz, pentru fiecare operațiune în cauză, ci ar trebui mai degrabă prevăzute într-un acord de stabilire a cadrului unei astfel de eventuale participări viitoare.

               (2)

               În urma adoptării de către Consiliu, la 26 aprilie 2010, a unei decizii de autorizare a începerii negocierilor, ÎR a negociat un acord între Uniunea Europeană și Republica Serbia de stabilire a unui cadru pentru participarea Republicii Serbia la operațiile Uniunii Europene de gestionare a crizelor („acordul”).

               (3)

               Acordul ar trebui să fie aprobat,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Se aprobă, în numele Uniunii, acordul între Uniunea Europeană și Republica Serbia de stabilire a unui cadru pentru participarea Republicii Serbia la operațiile Uniunii Europene de gestionare a crizelor.
   Textul acordului este atașat la prezenta decizie.
   Articolul 2
   Președintele Consiliului este autorizat să numească persoana (persoanele) împuternicită (împuternicite) să semneze acordul prin care Uniunea își asumă obligații.
   Articolul 3
   Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

      Adoptată la Bruxelles, 20 decembrie 2010.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         J. SCHAUVLIEGE

    ---documentbreak---

               23.6.2011

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 163/2

         TRADUCERE
   ACORD
   între Uniunea Europeană și Republica Serbia de stabilire a unui cadru pentru participarea Republicii Serbia la operațiile Uniunii Europene de gestionare a crizelor
   UNIUNEA EUROPEANĂ,
   pe de o parte, și
   REPUBLICA SERBIA,
   pe de altă parte,
   denumite în continuare „părțile”,
   întrucât:

               (1)

               Uniunea Europeană (UE) poate decide să acționeze în domeniul gestionării crizelor.

               (2)

               Uniunea Europeană va decide dacă, în cadrul unei operații UE de gestionare a crizelor, vor fi invitate să participe state terțe. Republica Serbia poate accepta invitația adresată de către Uniunea Europeană și poate să își ofere contribuția. În acest caz, Uniunea Europeană se va pronunța asupra acceptării contribuției propuse de Republica Serbia.

               (3)

               Condițiile referitoare la participarea Republicii Serbia la operațiile UE de gestionare a crizelor nu ar trebui definite de la caz la caz, pentru fiecare operație vizată, ci ar trebui, mai degrabă, să fie prevăzute într-un acord care să stabilească un cadru pentru o astfel de viitoare participare eventuală.

               (4)

               Un asemenea acord nu ar trebui să aducă atingere autonomiei decizionale a Uniunii Europene și nici deciziilor adoptate de la caz la caz de către Republica Serbia privind participarea la o operație UE de gestionare a crizelor.

               (5)

               Un asemenea acord nu ar trebui să abordeze decât viitoarele operații UE de gestionare a crizelor și nu ar trebui să aducă atingere niciunui acord existent care reglementează participarea Republicii Serbia la o operație UE de gestionare a crizelor care s-a desfășurat deja,

         CONVIN DUPĂ CUM URMEAZĂ:
   SECȚIUNEA I

      DISPOZIȚII GENERALE

   Articolul 1
   Decizii privind participarea
   (1)   Ca urmare a deciziei Uniunii Europene de a invita Republica Serbia să participe la o operație UE de gestionare a crizelor și de îndată ce Republica Serbia decide să participe, Republica Serbia pune la dispoziția Uniunii Europene informații cu privire la contribuția pe care o propune.
   (2)   Evaluarea de către Uniunea Europeană a contribuției Republicii Serbia se desfășoară în consultare cu Republica Serbia.
   (3)   Uniunea Europeană indică Republicii Serbia, cât mai curând posibil, contribuția probabilă la costurile comune ale operației, oferind astfel asistență Republicii Serbia în formularea ofertei sale.
   (4)   Uniunea Europeană informează Republica Serbia printr-o scrisoare cu privire la rezultatul respectivei evaluări, în vederea asigurării participării Republicii Serbia în conformitate cu dispozițiile prezentului acord.
   Articolul 2
   Cadrul
   (1)   Republica Serbia se asociază deciziei Consiliului în temeiul căreia Consiliul Uniunii Europene decide că UE va desfășura operația de gestionare a crizelor, precum și oricărei decizii în temeiul căreia Consiliul Uniunii Europene decide să prelungească operația UE de gestionare a crizelor, în conformitate cu dispozițiile prezentului acord și cu orice modalități necesare de punere în aplicare.
   (2)   Contribuția Republicii Serbia la o operație UE de gestionare a crizelor nu aduce atingere autonomiei decizionale a Uniunii Europene.
   Articolul 3
   Statutul personalului și al forțelor
   (1)   Statutul personalului detașat în cadrul unei operații UE de gestionare civilă a crizelor și/sau al forțelor pe care Republica Serbia le pune la dispoziția unei operații UE de gestionare militară a crizelor este reglementat de acordul privind statutul forțelor/al misiunii, dacă un astfel de acord este încheiat între Uniunea Europeană și statul sau statele în care se desfășoară operația.
   (2)   Statutul personalului detașat pe lângă comandamentul sau elementele de comandă situate în afara statului sau a statelor în care se desfășoară operația UE de gestionare a crizelor este reglementat de acorduri între comandamentul și elementele de comandă în cauză și, respectiv, Republica Serbia.
   (3)   Fără a aduce atingere acordului privind statutul forțelor/al misiunii menționat la alineatul (1), Republica Serbia își exercită jurisdicția asupra personalului său care participă la operația UE de gestionare a crizelor.
   (4)   Republicii Serbia îi revine responsabilitatea de a răspunde oricăror plângeri legate de participarea la o operație UE de gestionare a crizelor formulate de un membru al personalului său sau referitoare la acesta. Republica Serbia este responsabilă de intentarea oricărei acțiuni, în special pe cale judecătorească sau disciplinară, împotriva oricărui membru al personalului său în conformitate cu actele sale cu putere de lege și cu actele sale administrative.
   (5)   Republica Serbia se angajează să facă o declarație privind renunțarea la orice plângeri legate de orice stat care participă la o operație UE de gestionare a crizelor la care participă Republica Serbia și să o depună la semnarea prezentului acord.
   (6)   Uniunea Europeană se angajează să garanteze că statele membre ale Uniunii Europene fac o declarație privind renunțarea la orice plângeri legate de orice viitoare participare a Republicii Serbia la o operație UE de gestionare a crizelor și să o depună la semnarea prezentului acord.
   Articolul 4
   Informații clasificate
   (1)   Republica Serbia adoptă măsurile necesare pentru asigurarea protecției informațiilor clasificate ale UE în conformitate cu Regulamentul de securitate al Consiliului Uniunii Europene, cuprins în Decizia 2001/264/CE a Consiliului din 19 martie 2001 de adoptare a regulamentului de securitate al Consiliului (1), și în conformitate cu instrucțiunile suplimentare formulate de autoritățile competente, inclusiv de comandantul operației UE în ceea ce privește o operație UE de gestionare militară a crizelor sau de șeful misiunii UE în ceea ce privește o operație UE de gestionare civilă a crizelor.
   (2)   În cazul în care UE și Republica Serbia au încheiat un acord privind procedurile de securitate pentru schimburile de informații clasificate, dispozițiile unui asemenea acord se aplică în contextul unei operații UE de gestionare a crizelor.
   SECȚIUNEA II

      DISPOZIȚII PRIVIND PARTICIPAREA LA OPERAȚII DE GESTIONARE CIVILĂ A CRIZELOR

   Articolul 5
   Personalul detașat în cadrul unei operații UE de gestionare civilă a crizelor
   (1)   Republica Serbia se asigură că personalul său detașat în cadrul unei operații UE de gestionare civilă a crizelor își îndeplinește misiunea în conformitate cu:

               (a)

               decizia Consiliului și modificările ulterioare, astfel cum sunt menționate la articolul 2 alineatul (1);

               (b)

               planul de operații;

               (c)

               măsurile de punere în aplicare.

         (2)   Republica Serbia informează în timp util șeful misiunii operației UE de gestionare civilă a crizelor, precum și Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, cu privire la orice modificare survenită în contribuția sa la operația UE de gestionare civilă a crizelor.
   (3)   Personalul detașat în cadrul operației UE de gestionare civilă a crizelor este supus unui examen medical, este vaccinat și primește din partea unei autorități competente a Republicii Serbia un certificat medical care atestă faptul că este apt pentru a își îndeplini misiunea. Personalul detașat în cadrul operației UE de gestionare civilă a crizelor prezintă o copie a acestui certificat.
   Articolul 6
   Lanțul de comandă
   (1)   Personalul detașat de Republica Serbia își îndeplinește sarcinile și acționează exclusiv în interesul operației UE de gestionare civilă a crizelor.
   (2)   Toți membrii personalului rămân sub comanda deplină a autorităților lor naționale.
   (3)   Autoritățile naționale transferă controlul operațional Uniunii Europene.
   (4)   Șeful misiunii își asumă responsabilitatea și exercită comanda și controlul asupra operației UE de gestionare civilă a crizelor în teatrul de operații.
   (5)   Șeful misiunii conduce operația UE de gestionare civilă a crizelor și asigură gestionarea curentă a acesteia.
   (6)   Republica Serbia are aceleași drepturi și obligații în ceea ce privește gestionarea curentă a operației ca statele membre ale Uniunii Europene care participă la operație, în conformitate cu instrumentele juridice menționate la articolul 2 alineatul (1).
   (7)   Șeful misiunii operației UE de gestionare civilă a crizelor este responsabil de controlul disciplinar asupra personalului operației UE de gestionare civilă a crizelor. În cazul în care este necesar, autoritatea națională responsabilă ia măsuri disciplinare.
   (8)   Republica Serbia desemnează un punct de contact al contingentului național („PCN”) pentru a reprezenta contingentul său național în cadrul operației. PCN raportează șefului misiunii operației UE de gestionare civilă a crizelor în ceea ce privește aspectele naționale și este responsabil de disciplina zilnică a contingentului.
   (9)   Decizia de a încheia operația este luată de către Uniunea Europeană în urma consultării cu Republica Serbia în cazul în care aceasta contribuie încă la operația UE de gestionare civilă a crizelor la data încheierii operației.
   Articolul 7
   Aspecte financiare
   (1)   Republica Serbia își asumă toate cheltuielile legate de participarea sa la operație, cu excepția cheltuielilor de funcționare, astfel cum se prevede în bugetul operațional al operației. Prezenta dispoziție nu aduce atingere articolului 8.
   (2)   În caz de deces, vătămare, pierdere sau prejudiciu provocate unor persoane fizice sau juridice din statul sau statele în care se desfășoară operația, Republica Serbia plătește despăgubiri, odată ce răspunderea sa a fost stabilită, în condițiile prevăzute de acordul aplicabil privind statutul misiunii menționat la articolul 3 alineatul (1).
   Articolul 8
   Contribuția la bugetul operațional
   (1)   Republica Serbia contribuie la finanțarea bugetului operației UE de gestionare civilă a crizelor.
   (2)   Contribuția financiară a Republicii Serbia la bugetul operațional se calculează pe baza uneia dintre următoarele formule, oricare are drept rezultat o sumă mai mică:

               (a)

               acea parte din suma de referință care este proporțională cu raportul dintre venitul național brut (VNB) al Republicii Serbia și totalul VNB-urilor tuturor statelor care contribuie la bugetul operațional al operației; sau

               (b)

               acea parte din suma de referință a bugetului operațional care este proporțională cu raportul dintre numărul membrilor personalului Republicii Serbia care participă la operație și numărul total al membrilor personalului din toate statele care participă la operație.

         (3)   Fără a aduce atingere dispozițiilor alineatelor (1) și (2), Republica Serbia nu contribuie în niciun mod la finanțarea diurnelor plătite personalului din statele membre ale Uniunii Europene.
   (4)   Fără a aduce atingere dispozițiilor alineatului (1), Uniunea Europeană scutește, în principiu, Republica Serbia de contribuțiile financiare la o anumită operație UE de gestionare civilă a crizelor în cazul în care:

               (a)

               Uniunea Europeană decide că Republica Serbia oferă o contribuție semnificativă, care este esențială pentru operație; sau

               (b)

               Republica Serbia are un VNB pe cap de locuitor care nu depășește VNB-ul niciunui stat membru al Uniunii Europene.

         (5)   Se semnează o înțelegere privind plata contribuțiilor Republicii Serbia la bugetul operațional al operației UE de gestionare civilă a crizelor între șeful misiunii operației UE de gestionare civilă a crizelor și serviciile administrative competente ale Republicii Serbia. Această înțelegere cuprinde, inter alia, următoarele dispoziții:

               (a)

               suma în cauză;

               (b)

               modalitățile de plată a contribuției financiare;

               (c)

               procedura de audit.

         SECȚIUNEA III

      DISPOZIȚII PRIVIND PARTICIPAREA LA OPERAȚII DE GESTIONARE MILITARĂ A CRIZELOR

   Articolul 9
   Participarea la o operație UE de gestionare militară a crizelor
   (1)   Republica Serbia se asigură că forțele sale și personalul său care participă la o operație UE de gestionare militară a crizelor își îndeplinesc misiunea în conformitate cu:

               (a)

               decizia Consiliului și modificările ulterioare, astfel cum sunt menționate la articolul 2 alineatul (1);

               (b)

               planul de operații;

               (c)

               măsurile de punere în aplicare.

         (2)   Personalul detașat de Republica Serbia își îndeplinește sarcinile și acționează exclusiv în interesul operației UE de gestionare militară a crizelor.
   (3)   Republica Serbia informează în timp util comandantul operației UE cu privire la orice modificare survenită în participarea acesteia la operație.
   Articolul 10
   Lanțul de comandă
   (1)   Toți membrii forțelor și ai personalului care participă la operația UE de gestionare militară a crizelor rămân sub comanda deplină a autorităților lor naționale.
   (2)   Autoritățile naționale transferă comanda și/sau controlul operațional și tactic al forțelor și al personalului lor comandantului operației UE, care are dreptul să își delege autoritatea.
   (3)   Republica Serbia are aceleași drepturi și obligații în ceea ce privește gestionarea curentă a operației ca statele membre participante ale Uniunii Europene.
   (4)   Comandantul operației UE poate solicita oricând, în urma consultării Republicii Serbia, retragerea contribuției Republicii Serbia.
   (5)   Republica Serbia numește un înalt reprezentant militar (ÎRM) pentru a reprezenta contingentul sârb în cadrul operației UE de gestionare militară a crizelor. ÎRM consultă comandantul forței UE cu privire la orice aspect legat de operație și este responsabil de disciplina zilnică a contingentului sârb.
   Articolul 11
   Aspecte financiare
   (1)   Fără a aduce atingere articolului 12, Republica Serbia își asumă toate costurile aferente participării sale la operație, cu condiția ca aceste costuri să nu facă obiectul unei finanțări comune, astfel cum este prevăzută de instrumentele juridice menționate la articolul 2 alineatul (1), precum și de Decizia 2008/975/PESC a Consiliului din 18 decembrie 2008 de înființare a unui mecanism de gestionare a finanțării costurilor comune ale operațiilor Uniunii Europene care au implicații militare sau de apărare (Athena) (2).
   (2)   În caz de deces, vătămare, pierdere sau prejudiciu provocate unor persoane fizice sau juridice din statul sau statele în care se desfășoară operația, Republica Serbia plătește despăgubiri, odată ce răspunderea sa a fost stabilită, în condițiile prevăzute de acordul aplicabil privind statutul forțelor menționat la articolul 3 alineatul (1).
   Articolul 12
   Contribuția la costurile comune
   (1)   Republica Serbia contribuie la finanțarea costurilor comune ale operației UE de gestionare militară a crizelor.
   (2)   Contribuția financiară a Republicii Serbia la costurile comune se calculează pe baza uneia dintre următoarele formule, oricare are drept rezultat o sumă mai mică:

               (a)

               acea parte din costurile comune care este proporțională cu raportul dintre VNB-ul Republicii Serbia și totalul VNB-urilor tuturor statelor care contribuie la costurile comune ale operației; sau

               (b)

               acea parte din costurile comune care este proporțională cu raportul dintre numărul membrilor personalului Republicii Serbia care participă la operație și numărul total al membrilor personalului din toate statele care participă la operație.
               Atunci când se utilizează formula prevăzută la alineatul (2) litera (b) și Republica Serbia detașează personal doar pe lângă comandamentul forțelor sau al operației, raportul la care se recurge este cel dintre personalul acestui stat și numărul total al membrilor personalului respectivului comandament. În alte condiții, raportul este cel dintre toți membrii personalului cu care participă Republica Serbia și toți membrii personalului operației.

         (3)   Fără a aduce atingere dispozițiilor alineatului (1), Uniunea Europeană scutește, în principiu, Republica Serbia de contribuțiile financiare la costurile comune ale unei anumite operații UE de gestionare militară a crizelor în cazul în care:

               (a)

               Uniunea Europeană decide că Republica Serbia oferă o contribuție semnificativă la resursele și/sau capacitățile care sunt esențiale pentru operație; sau

               (b)

               Republica Serbia are un VNB pe cap de locuitor care nu depășește VNB-ul niciunui stat membru al Uniunii Europene.

         (4)   Se încheie o înțelegere între administratorul prevăzut de Directiva 2008/975/PESC și autoritățile administrative competente ale Republicii Serbia. Această înțelegere include, inter alia, dispoziții privind:

               (a)

               suma în cauză;

               (b)

               modalitățile de plată a contribuției financiare;

               (c)

               procedura de audit.

         SECȚIUNEA IV

      DISPOZIȚII FINALE

   Articolul 13
   Modalități de punere în aplicare
   Fără a aduce atingere dispozițiilor articolului 8 alineatul (5) și articolului 12 alineatul (4), orice modalități tehnice și administrative necesare punerii în aplicare a prezentului acord se încheie între Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și autoritățile corespunzătoare ale Republicii Serbia.
   Articolul 14
   Nerespectarea obligațiilor
   În cazul în care una dintre părți nu își respectă obligațiile instituite în temeiul prezentului acord, cealaltă parte are dreptul de a denunța prezentul acord printr-o notificare trimisă cu o lună înainte.
   Articolul 15
   Soluționarea diferendelor
   Diferendele privind interpretarea sau aplicarea prezentului acord se soluționează între părți pe cale diplomatică.
   Articolul 16
   Intrarea în vigoare
   (1)   Prezentul acord intră în vigoare în prima zi a primei luni care urmează datei la care părțile și-au notificat reciproc îndeplinirea procedurilor interne necesare în acest scop.
   (2)   Prezentul acord se aplică cu titlu provizoriu de la data semnării sale.
   (3)   Prezentul acord face obiectul unei examinări periodice.
   (4)   Prezentul acord poate fi modificat pe baza unui acord reciproc scris între părți.
   (5)   Prezentul acord poate fi denunțat de către oricare dintre părți prin transmiterea unei notificări scrise cu privire la denunțare celeilalte părți. Denunțarea produce efecte după șase luni de la data primirii notificării de către cealaltă parte.

      Încheiat la Belgrad, în a opta zi a lunii iunie în anul 2011, în două exemplare, amândouă în limba engleză.

         Pentru Uniunea Europeană

         Pentru Republica Serbia

      (1)  JO L 101, 11.4.2001, p. 1.

      (2)  JO L 345, 23.12.2008, p. 96.
   TEXTUL DECLARAȚIILOR

      Textul pentru statele membre ale UE:

   „Statele membre ale UE, prin aplicarea deciziei Consiliului UE privind o operație a UE de gestionare a crizelor la care participă Republica Serbia, se angajează, în măsura în care le permit sistemele lor de drept intern, să renunțe pe cât posibil la formularea de plângeri împotriva Republicii Serbia în cazul vătămării sau al decesului vreunuia dintre membrii personalului lor sau în cazul unui prejudiciu sau al unei pierderi care afectează orice bunuri deținute de aceștia și folosite în cadrul operației UE de gestionare a crizelor atunci când vătămarea, decesul, prejudiciul sau pierderea:

               —

               a fost cauzată de membri ai personalului Republicii Serbia în îndeplinirea sarcinilor lor legate de operația UE de gestionare a crizelor, cu excepția cazurilor de neglijență gravă sau a abaterilor săvârșite cu intenție;

               —

               sau a rezultat din utilizarea oricărora dintre bunurile aparținând Republicii Serbia, cu condiția ca respectivele bunuri să fi fost utilizate în legătură cu operația și cu excepția cazurilor de neglijență gravă sau a abaterilor săvârșite cu intenție de membri ai personalului Republicii Serbia din cadrul operației UE de gestionare a crizelor care au utilizat respectivele bunuri.”

      Textul pentru Republica Serbia:

   „Republica Serbia, prin aplicarea deciziei Consiliului UE privind o operație UE de gestionare a crizelor, se angajează, în măsura în care îi permite sistemul său de drept intern, să renunțe pe cât posibil la formularea de plângeri împotriva oricărui alt stat care participă la operația UE de gestionare a crizelor în cazul vătămării sau al decesului vreunuia dintre membrii personalului său sau în cazul unui prejudiciu sau al unei pierderi care afectează orice bunuri deținute de aceasta și folosite în cadrul operației UE de gestionare a crizelor atunci când vătămarea, decesul, prejudiciul sau pierderea:

               —

               a fost cauzată de membri ai personalului în îndeplinirea sarcinilor lor legate de operația UE de gestionare a crizelor, cu excepția cazurilor de neglijență gravă sau a abaterilor săvârșite cu intenție;

               —

               sau a rezultat din utilizarea oricărora dintre bunurile aparținând statelor care participă la operația UE de gestionare a crizelor, cu condiția ca respectivele bunuri să fi fost utilizate în legătură cu operația și cu excepția cazurilor de neglijență gravă sau a abaterilor săvârșite cu intenție de membri ai personalului operației UE de gestionare a crizelor care au utilizat respectivele bunuri.”


title: 2014/684/UE: Decizia Consiliului din 25 septembrie 2014 de numire a nouă membri greci și a doisprezece supleanți greci în cadrul Comitetului Regiunilor

text:
               30.9.2014

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 284/49

         DECIZIA CONSILIULUI
   din 25 septembrie 2014
   de numire a nouă membri greci și a doisprezece supleanți greci în cadrul Comitetului Regiunilor

      (2014/684/UE)

   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 305,
   având în vedere propunerea guvernului grec,
   întrucât:

               (1)

               La 22 decembrie 2009 și la 18 ianuarie 2010, Consiliul a adoptat Deciziile 2009/1014/UE (1) și 2010/29/UE (2) de numire a unor membri și a unor supleanți în cadrul Comitetului Regiunilor pentru perioada 26 ianuarie 2010-25 ianuarie 2015. La 9 aprilie 2010, prin Decizia 2010/217/UE a Consiliului (3), domnul Dimitris MARAVELIAS a fost numit supleant până la 25 ianuarie 2015. La 21 martie 2011, prin Decizia 2011/191/UE a Consiliului (4), domnul Ioannis BOUTARIS, domnul Dimitrios KALOGEROPOULOS, domnul Georgios KOTRONIAS, domnul Nikolaos PAPANDREOU, domnul Ioannis SGOUROS și domnul Grigorios ZAFEIROPOULOS au fost numiți membri, iar domnul Pavlos ALTINIS, domnul Athanasios GIAKALIS, domnul Aristeidis GIANNAKIDIS, domnul Dimitrios DRAKOS, domnul Polydoros LAMPRINOUDIS, domnul Christos LAPPAS, domnul Ioannis MACHAIRIDIS și domnul Dimitrios BIRMPAS au fost numiți supleanți până la 25 ianuarie 2015. La 29 octombrie 2012, prin Decizia 2012/676/UE a Consiliului (5), domnul Spyridon SPYRIDON a fost numit membru, iar domnul Dimitrios PETROVITS a fost numit supleant până la 25 ianuarie 2015.

               (2)

               Nouă locuri de membri în cadrul Comitetului Regiunilor au devenit vacante ca urmare a încheierii mandatelor domnului Ioannis BOUTARIS, domnului Theodoros GKOTSOPOULOS, domnului Dimitrios KALOGEROPOULOS, domnului Georgios KOTRONIAS, domnului Nikolaos PAPANDREOU, domnului Ioannis SGOUROS, domnului Konstantinos SIMITSIS, domnului Spyridon SPYRIDON și domnului Grigorios ZAFEIROPOULOS.

               (3)

               Douăsprezece locuri de supleanți în cadrul Comitetului Regiunilor au devenit vacante ca urmare a încheierii mandatelor domnului Pavlos ALTINIS, domnului Dimitrios BIRMPAS, domnului Dimitrios DRAKOS, domnului Athanasios GIAKALIS, domnului Aristeidis GIANNAKIDIS, domnului Ioannis KOURAKIS, domnului Polydoros LAMPRINOUDIS, domnului Christos LAPPAS, domnului Ioannis MACHAIRIDIS, domnului Dimitrios MARAVELIAS, domnului Dimitrios PETROVITS și domnului Dimitrios PREVEZANOS,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Se numesc în cadrul Comitetului Regiunilor pentru durata rămasă a mandatului, respectiv până la 25 ianuarie 2015:

               (a)

               în calitate de membri:

                           —

                           domnul Konstantinos AGORASTOS, Governor of Thessaly Region;

                           —

                           domnul Dimitrios KALOGEROPOULOS, Advisor, politically accountable to the elected Municipal Council of Maroussi (schimbare de mandat);

                           —

                           domnul Stavros KALAFATIS, Municipal Councillor of Thessaloniki;

                           —

                           domnul Alexandros KAHRIMANIS, Governor of the Region of Epirus;

                           —

                           domnul Ioannis KOURAKIS, Municipal Councillor of Heraklion;

                           —

                           domnul Dimitrios MARAVELIAS, Regional Councillor of Attica;

                           —

                           domnul Ioannis SGOUROS, Regional Councillor of Attica (schimbare de mandat);

                           —

                           domnul Konstantinos TZANAKOULIS, Municipal Councillor of Larissa;

                           —

                           domnul Nikolaos CHIOTAKIS, Municipal Councillor of Kifissia;

                     și

               (b)

               în calitate de supleanți:

                           —

                           domnul Dimitrios BIRMPAS, Mayor of Aigaleo (schimbare de mandat);

                           —

                           domnul Ioannis BOUTARIS, Mayor of Thessaloniki;

                           —

                           domnul Fotios CHATZIDIAKOS, Mayor of Rhodes;

                           —

                           domnul Georgios DAKIS, Regional Councillor, West Macedonia Region;

                           —

                           domnul Nikolaos KARAPANOS, Mayor of the city of Messolonghi;

                           —

                           domnul Panagiotis KATSIVELAS, Mayor of Trifylia;

                           —

                           domnul Charalampos KOKKINOS, Regional Councillor, South Aegean Region;

                           —

                           doamna Anna PAPADIMITRIOU, Regional Councillor, Region of Attica;

                           —

                           domnul Dimitrios PETROVITS, Deputy Governor, Region of Evros (schimbare de mandat);

                           —

                           domnul Dimitrios PREVEZANOS, Mayor of Skiathos (schimbare de mandat);

                           —

                           domnul Konstantinos SIMITSIS, Municipal Councillor of Kavala;

                           —

                           domnul Petros SOULAS, Mayor of Kordelio-Evosmos.

         Articolul 2
   Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

      Adoptată la Bruxelles, 25 septembrie 2014.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         F. GUIDI

      (1)  JO L 348, 29.12.2009, p. 22.

      (2)  JO L 12, 19.1.2010, p. 11.

      (3)  Decizia 2010/217/UE a Consiliului din 9 aprilie 2010 de numire a unui membru grec și a unui supleant grec în cadrul Comitetului Regiunilor (JO L 96, 16.4.2010, p. 7).

      (4)  Decizia 2011/191/UE a Consiliului din 21 martie 2011 de numire a zece membri greci și a nouă supleanți greci în cadrul Comitetului Regiunilor (JO L 81, 29.3.2011, p. 12).

      (5)  Decizia 2012/676/UE a Consiliului din 29 octombrie 2012 de numire a unui membru elen și a unui supleant elen în cadrul Comitetului Regiunilor (JO L 305, 1.11.2012, p. 26).