title: Decizia (UE) 2019/1037 a Comisiei din 23 mai 2016 privind măsurile SA.32184-2013/C (ex 2013/NN) și SA.32669-2013/C (ex 2013/NN) puse în aplicare de Danemarca pentru centralele de cogenerare și pentru un furnizor de energie electrică și care afectează piața reglementată a energiei electrice [notificată cu numărul C(2016) 3003] (Text cu relevanță pentru SEE.)

text:
                  25.6.2019

                  RO

                  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

                  L 168/3

         DECIZIA (UE) 2019/1037 A COMISIEI
         din 23 mai 2016
         privind măsurile SA.32184-2013/C (ex 2013/NN) și SA.32669-2013/C (ex 2013/NN) puse în aplicare de Danemarca pentru centralele de cogenerare și pentru un furnizor de energie electrică și care afectează piața reglementată a energiei electrice

               [notificată cu numărul C(2016) 3003]

         (Numai textul în limba daneză este autentic)
         (Text cu relevanță pentru SEE)
         COMISIA EUROPEANĂ,
         având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,
         având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),
         după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în temeiul dispozițiilor menționate anterior (1) și având în vedere observațiile acestora,
         întrucât:
         1.   PROCEDURĂ

                     (1)

                     Prin comunicarea electronică din 29 ianuarie 2011, Comisia a primit o plângere din partea Smørum Kraftvarme, care ridică semne de întrebare cu privire la presupusul ajutor de stat ilegal acordat societății DONG Energy. Această plângere a fost înregistrată cu numărul de caz SA.32184.

                     (2)

                     Prin scrisoarea din 23 februarie 2011, Comisia a primit o plângere din partea Asociației de reglementare a energiei electrice în Danemarca (Branguforeningen for Regulerkraft I Danmark, „BRD”), care exprimă preocupări cu privire la presupusul ajutor de stat ilegal acordat centralelor de cogenerare descentralizate și societății DONG Energy. Această plângere a fost înregistrată cu numărul de caz SA.32669.

                     (3)

                     În urma corespondenței ulterioare și a evaluării aspectelor prezentate de reclamanți, Comisia a informat Danemarca, prin scrisoarea din 5 iunie 2013, că a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din tratat cu privire la unele dintre afirmațiile formulate în cele două plângeri („decizia de inițiere a procedurii”).

                     (4)

                     Danemarca și-a prezentat observațiile la 8 iulie 2013.

                     (5)

                     La 8 august 2013, decizia Comisiei de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile.

                     (6)

                     Comisia a primit observații de la BRD la 5 septembrie 2013 și 10 martie 2014 și de la DONG Energy la 9 septembrie 2013. Nu s-au primit observații din partea Smørum Kraftvarme. Comisia a transmis observațiile Danemarcei, care a avut posibilitatea de a reacționa. Danemarca și-a prezentat comentariile cu privire la observațiile părților terțe la 17 martie 2014 și 9 decembrie 2014.

                     (7)

                     Danemarca a furnizat, de asemenea, răspunsuri la întrebări suplimentare din partea Comisiei la 5 februarie 2015, 10 iunie 2015 și 7 decembrie 2015.

               2.   DESCRIEREA DETALIATĂ A MĂSURILOR

         2.1.   Context

         2.1.1.   Operatorul danez de sistem de transport de energie electrică, Energinet.dk

                     (8)

                     Operatorul de sistem de transport din Danemarca este Energinet.dk. Legea privind Energinet.dk îi impune acestuia să desfășoare activități de operare a sistemului și activități de transport al energiei electrice, inclusiv să acționeze ca operator de sistem de transport independent. Energinet.dk este responsabil pentru asigurarea securității aprovizionării și trebuie, în îndeplinirea acestei sarcini, să mențină calitatea tehnică și echilibrul în cadrul sistemului interconectat de alimentare cu energie electrică și să asigure existența unei capacități suficiente de producție în sistem.

                     (9)

                     Energinet.dk este organizat ca o întreprindere publică independentă, în conformitate cu Legea privind Energinet.dk. Acesta este organizat ca o entitate juridică separată, condusă de un consiliu de supraveghere. Ministrul danez al Climei, Energiei și Construcțiilor numește opt dintre cei unsprezece membri ai consiliului de supraveghere, printre care și președintele. Ministrul are reuniuni trimestriale cu consiliul de supraveghere și poate convoca reuniuni ad hoc suplimentare. Membrii consiliului de supraveghere au obligația de a angaja un comitet executiv calificat care să gestioneze activitatea de zi cu zi a Energinet.dk. Energinet.dk își controlează propriile fonduri de investiții și operaționale.

               2.1.2.   Piețele de servicii de electricitate și de servicii auxiliare daneze

                     (10)

                     În ceea ce privește piețele de energie electrică, participanții la piață pot tranzacționa liber energie înainte de momentul în care energia electrică trebuie să fie generată sau consumată („în timp real”). Termenul „pentru ziua următoare” se referă la piața pe care se tranzacționează energie electrică cu o zi înainte față de ziua în care energia electrică trebuie livrată sau consumată. Termenul „intrazilnic” se referă la piața pe care se tranzacționează energie electrică cu o perioadă de timp cuprinsă între o zi și o oră înainte de momentul în care energia electrică trebuie livrată sau consumată. La sfârșitul tranzacționării intrazilnice, la ceea ce se numește „închiderea porților” (în Danemarca, cu o oră înainte de timpul real), operatorul de sistem de transport preia controlul pieței pentru a se asigura că cererea și oferta de pe piața energiei electrice sunt echilibrate și că stabilitatea sistemului este menținută. În Danemarca, acest interval de timp după închiderea porților este denumit „piața reglementată a energiei electrice”.

                     (11)

                     Pentru a contribui la echilibrarea sistemului din cadrul pieței reglementate a energiei electrice, operatorii de transport și de sistem achiziționează servicii auxiliare. În Danemarca, Energinet.dk achiziționează aceste servicii în prealabil prin contracte negociate individual și, în cadrul a ceea ce se numește piața de rezerve de energie, prin licitații. Acesta achiziționează, de asemenea, servicii auxiliare în cadrul pieței reglementate a energiei electrice.

                     (12)

                     Pe piața de rezerve de energie, Energinet.dk încheie contracte privind rezervele de energie, care prevăd plăți pentru operatori în schimbul disponibilității acestora de a livra energie atunci când li se cere acest lucru. Operatorii care sunt parte la contractele respective au, de asemenea, obligația de a furniza oferte privind piața reglementată a energiei electrice.

                     (13)

                     În cadrul pieței reglementate a energiei electrice, Energinet.dk poate face apel atât la operatorii care au semnat deja contracte privind rezervele de energie, cât și la alți participanți care depun oferte în mod voluntar pentru a-și crește sau a-și reduce producția de energie electrică.

                     (14)

                     Rețeaua de transport de energie electrică din Danemarca este împărțită în două zone: partea de vest a Danemarcei („DK1”) și partea de est a Danemarcei („DK2”). Rețeaua electrică de transport din DK1 este racordată la rețelele electrice de transport din Germania, Norvegia și Suedia. Rețeaua electrică de transport din DK2 este racordată la rețelele electrice de transport din Germania și Suedia. O conexiune de transport între DK1 și DK2 a fost stabilită pentru prima dată în 2010 prin intermediul conexiunii de transport de 600 MW a Marii Centuri.

               2.1.3.   Contractul privind rezervele de energie dintre Energinet.dk și DONG Energy

                     (15)

                     La 21 decembrie 2010, Energinet.dk a semnat un contract cu o durată de cinci ani cu societatea DONG Energy, pentru servicii auxiliare care urmau să fie furnizate de aceasta din urmă în DK2. Contractul a fost executat din ianuarie 2011 până la sfârșitul anului 2015 și a vizat furnizarea a 300 MW din rezervele de energie rapide (care, la cererea Energinet.dk, trebuie livrate în termen de 15 minute de la notificare) și a 375 MW din rezervele de energie lente (în termen de până la două ore de la notificare) care urmau să fie furnizate de centralele energetice Kyndby și Masnedø ale DONG Energy.

                     (16)

                     Contractul a inclus elemente de cost fixe pentru a asigura că serviciile erau la dispoziția Energinet.dk în vederea utilizării lor pe piața reglementată a energiei electrice, precum și plăți de utilizare pentru serviciile solicitate și livrate efectiv. Prețul maxim anual care trebuia să fie plătit către DONG Energy a fost de 191 de milioane DKK, reprezentând 955 de milioane DKK (aproximativ 128 de milioane EUR) pentru durata de 5 ani a contractului.

                     (17)

                     Contractul a fost modificat ulterior la 8 februarie 2013 pentru a oferi compensații societății DONG Energy pentru modificările taxelor aferente oxidului de azot (NOx) în Danemarca, care au determinat majorarea costurilor sale de furnizare a serviciilor contractate. Pe baza taxei de la momentul la care a fost efectuată modificarea, elementul privind plata fixă din contract a crescut cu 827 000 DKK pe an de la 1 ianuarie 2013 până la 31 decembrie 2015. Aceasta a însemnat un cost total suplimentar pentru Energinet.dk în valoare de aproximativ 332 000 EUR.

               2.1.4.   Rezervarea de capacitate în cadrul conexiunii de transport a Marii Centuri pentru servicii auxiliare

                     (18)

                     O parte sau întreaga capacitate de transport de energie electrică de 600 MW a conexiunii Marii Centuri ar putea fi alocată tranzacțiilor cu energie în scopuri comerciale între DK1 și DK2 sau ar putea fi rezervată pentru a permite Energinet.dk să transporte energie electrică livrată de către furnizorii de servicii auxiliare între DK1 și DK2.

                     (19)

                     Înainte de a încheia contractul cu DONG Energy, Energinet.dk și-a calculat cantitatea totală necesară din rezerva de energie contractată ca fiind 600 MW în DK1 și 600 MW în DK2. Înainte de construirea conexiunii de transport a Marii Centuri, Energinet.dk a trebuit să încheie contracte privind rezervele de energie pentru 600 MW din capacitatea de rezervă la nivel local, atât în DK1, cât și în DK2.

                     (20)

                     Raționamentul economic care a stat la baza construirii conexiunii de transport a Marii Centuri s-a întemeiat parțial pe argumentul că, odată ce va deveni operațională, capacitatea contractului privind rezervele de energie ar putea fi împărțită între DK1 și DK2, reducând volumul total al capacității rezervei de energie pe care Energinet.dk trebuia să o achiziționeze. În iulie 2010, Energitilsynet (autoritatea daneză de reglementare în domeniul energiei) a aprobat o schemă care permitea Energinet.dk să rezerve capacități pe conexiunea de transport a Marii Centuri pentru transportul serviciilor contractuale privind rezervele de energie de la DK2 (unde s-a încheiat un contract cu DONG Energy pentru furnizarea de servicii auxiliare) către DK1. Acest lucru a permis Energinet.dk să reducă cuantumul de servicii contractuale privind rezervele de energie necesare în DK1 de la 600 MW la 300 MW.

                     (21)

                     În general, energia circulă prin conexiunea de transport a Marii Centuri dinspre regiunea cu cel mai mic preț către cea cu prețul cel mai ridicat. În temeiul schemei aprobate de Energitilsynet:

                                 (a)

                                 în cazul în care încheierea unei tranzacții pentru ziua următoare ar fi implicat un flux de energie mai mic de 300 MW de la DK2 la DK1, s-ar fi rezervat o capacitate de 300 MW pentru fluxuri de la DK2 la DK1, care nu ar fi fost disponibilă pentru participanții pe piață pentru tranzacționare intrazilnică;

                                 (b)

                                 în cazul în care încheierea unei tranzacții pentru ziua următoare ar fi implicat un flux de energie mai mare de 300 MW de la DK2 la DK1, întreaga capacitate rămasă ar fi fost rezervată fluxurilor de la DK2 la DK1.

                     (22)

                     La 30 octombrie 2012, Energitilsynet a decis să pună capăt, începând cu 1 ianuarie 2013, schemei de rezervare a capacității descrise în considerentele 20 și 21.

               2.1.5.   Ajutorul de stat pentru cogenerarea de energie electrică și termică în Danemarca (măsura N 602/2004)

                     (23)

                     La 9 noiembrie 2005, Comisia a aprobat și a declarat compatibile cu piața internă, în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat, șase măsuri de ajutor de stat în Danemarca privind sprijinul acordat producției de energie eoliană, producției de energie din surse de energie regenerabile altele decât energia eoliană și producției de energie de la centralele de cogenerare. Decizia a fost înregistrată cu numărul de referință N 602/2004 [COM (2005) 3910, „Decizia N 602/2004”].

                     (24)

                     Măsurile respective pot fi rezumate după cum urmează:

                                 (a)

                                 centrale de cogenerare foarte mici (< 5 MW): menținerea dreptului de a primi un preț fix (tarif cu trei etape), dar cu posibilitatea de a trece la cuantumul de bază (supliment de preț);

                                 (b)

                                 centrale de cogenerare mici (< 10 MW): perioadă de tranziție până la sfârșitul anului 2006, în cursul căreia acestea au posibilitatea de a continua să primească un preț fix (tarif cu trei etape), iar ulterior obligația de a trece la cuantumul de bază;

                                 (c)

                                 centrale de cogenerare de mari dimensiuni (cel puțin 10 MW): perioadă de tranziție până la sfârșitul anului 2004, în cursul căreia acestea au opțiunea de a continua să primească un preț fix (tarif cu trei etape), iar ulterior obligația de a trece la cuantumul de bază.

                     (25)

                     Danemarca a confirmat că toate centralele de cogenerare care au beneficiat de schemele notificate au fost foarte eficiente și a furnizat un calcul al costurilor suplimentare pentru forma de energie sprijinită, care au fost considerate rezonabile. Conform calculelor respective, sprijinul ar acoperi cel mult 87 % din costurile suplimentare (pentru centralele de cogenerare descentralizate). De asemenea, au fost furnizate calcule care arată că sprijinul nu ar depăși amortizarea, la care se adaugă o rentabilitate corectă a capitalului.

                     (26)

                     Ajutorul a fost aprobat în consecință pe baza Orientărilor privind ajutorul pentru protecția mediului din 2001 (3), în special secțiunea E.3.3.1. În special, Comisia a considerat că putea fi compensată numai diferența dintre costurile de producție ale energiei ecologice în cauză și prețul pieței al formelor convenționale de energie electrică în cauză. Pe baza informațiilor furnizate, în Decizia N 602/2004 Comisia a concluzionat că beneficiarii nu ar fi supracompensați.

               2.2.   Presupusul ajutor

                     (27)

                     Reclamanții au făcut două afirmații principale:

                                 (a)

                                 Modificările aduse normelor care reglementează achiziționarea de capacități de rezervă în Danemarca – de la o lună la o zi înainte de licitația pe piața energiei de rezervă – au condus la o supracompensare a centralelor de cogenerare descentralizate prin măsurile de sprijin existente privind ajutorul de stat (aprobate în temeiul Deciziei N 602/2004). Modificarea a însemnat că, începând din februarie 2007, centralele de cogenerare descentralizate au avut acces la un flux suplimentar de venituri care nu a fost anticipat la momentul aprobării inițiale a ajutorului de stat. Aceasta se datorează faptului că centralele de cogenerare descentralizate sunt în măsură, cu o zi înainte de livrare, să estimeze cu exactitate capacitatea pe care o vor avea la dispoziție pentru a furniza servicii de rezerve de energie. Prin urmare, odată ce această modificare a fost adusă licitației de pe piața energiei de rezervă, centralele de cogenerare descentralizate au putut participa pe piață într-o măsură mult mai mare decât ar fi fost posibil atunci când se realiza o achiziție pe piața energiei de rezervă cu o lună înainte. BRD a susținut că acest lucru a condus la o supracompensare a centralelor de cogenerare descentralizate.

                                 (b)

                                 Se susține că DONG Energy ar fi beneficiat de ajutor de stat prin contractul de cinci ani pentru servicii auxiliare încheiat în 2010 cu Energinet.dk. Contractul nu a fost licitat în mod public și se susține că nu ar fi fost încheiat în condițiile pieței, astfel încât a oferit societății DONG Energy un avantaj. Rezervarea capacității intrazilnice de transmitere a rezervei de energie de la DK2 la DK1 prin intermediul conexiunii de transport a Marii Centuri ar fi conferit un avantaj societății DONG Energy. Reclamantul a susținut că Energinet.dk este un operator danez aflat în totalitate în proprietatea statului și controlat de acesta, astfel că acțiunile sale erau imputabile statului.

               2.3.   Decizia Comisiei de inițiere a procedurii oficiale de investigare

                     (28)

                     În decizia sa de inițiere a procedurii, Comisia a concluzionat că, pe baza informațiilor și a calculelor efectuate de Danemarca, care au inclus veniturile centralelor de cogenerare descentralizate din vânzarea de servicii auxiliare, centralele de cogenerare descentralizate nu au fost supracompensate pentru investițiile lor în capacități de cogenerare, iar ajutoarele acordate centralelor de cogenerare descentralizate aprobate în temeiul Deciziei N 602/2004 au rămas compatibile. Prin urmare, acest aspect al plângerilor nu a fost inclus în procedura oficială de investigare.

                     (29)

                     Cu toate acestea, în decizia de inițiere a procedurii Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la eventualul ajutor acordat societății DONG Energy, inclusiv cu privire la compatibilitatea potențială a unui astfel de ajutor cu piața internă. În ceea ce privește existența și compatibilitatea ajutorului de stat, investigația Comisiei s-a limitat la următoarele aspecte:

                                 (a)

                                 dacă acțiunile Energinet.dk cu privire la semnarea contractului de servicii auxiliare cu DONG Energy au fost imputabile Danemarcei;

                                 (b)

                                 dacă contractul pentru servicii auxiliare dintre Energinet.dk și DONG Energy a conferit un avantaj societății DONG Energy;

                                 (c)

                                 în cazul în care a fost implicat un ajutor de stat, dacă acesta constituie un ajutor de stat compatibil.

               3.   OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

         3.1.   Observații din partea BRD

                     (30)

                     BRD a remarcat că legislația daneză nu oferă orientări operatorului Energinet.dk în ceea ce privește achiziționarea de rezervă de energie. Cu toate acestea, BRD a susținut că, având în vedere că legislația impune monitorizarea și aprobarea de către Agenția daneză pentru energie (ADE) a planurilor operaționale generale ale Energinet.dk, se poate considera că ADE a aprobat contractul cu DONG Energy.

                     (31)

                     BRD a susținut, de asemenea, că următoarele fapte sugerează intervenția altor autorități în luarea deciziilor la nivelul Energinet.dk:

                                 (a)

                                 în 2006, Energinet.dk a declarat public că intenționează să creeze o piață competitivă în DK2, dar acest plan nu a fost realizat;

                                 (b)

                                 contractul dintre DONG Energy și Energinet.dk conținea clauze care protejau poziția financiară a DONG Energy în raport cu modificările ulterioare aduse contractului de către ADE.

                     (32)

                     BRD a prezentat următoarele argumente, susținând că, pe baza contractului, Energinet.dk a plătit societății DONG Energy un preț mai mare decât prețul pieței:

                                 (a)

                                 Într-o întrebare parlamentară din aprilie 2011, ministrul Climei și Energiei a declarat că prețul mediu plătit către DONG Energy pentru capacitatea de rezervă de 675 MW era de 22 716 DKK/MW/lună, comparativ cu prețul mediu al rezervei de energie pentru livrarea pe termen scurt în DK1 în valoare de 8 850 DKK/MW/lună.

                                 (b)

                                 Prețul mediu a fost, de fapt, mai ridicat decât cel declarat în răspunsul ministrului, întrucât calculul nu a luat în considerare faptul că 75 MW din capacitatea contractată de 675 MW era scutită de obligația de livrare timp de 1 an, din cauza unei cerințe referitoare la menținere. Acest lucru a însemnat că, pe parcursul a 5 ani, cantitatea de energie achiziționată efectiv a fost de doar 660 MW.

                                 (c)

                                 Dacă DONG Energy nu a putut să furnizeze sau a preferat să nu livreze capacitatea contractată atunci când i s-a solicitat acest lucru, Energinet.dk a trebuit să obțină capacitatea din alte surse. Este posibil ca sancțiunile pentru neefectuarea livrării specificate în contract să nu fi fost suficiente pentru a acoperi costurile suplimentare suportate de Energinet.dk atunci când a trebuit să obțină capacitate alternativă.

                                 (d)

                                 Pe baza costului de stabilire a rezervelor din DK1, 300 MW de rezerve rapide ar fi putut fi livrate în DK2 prin intermediul unor echipamente noi la prețul de 750 de milioane DKK sau prin transferarea echipamentelor din DK1 cu un cost de 450 de milioane DKK – oricare dintre opțiuni fiind mai ieftină decât suma totală de 920 de milioane DKK despre care răspunsul ministrului la întrebarea parlamentară din aprilie 2011 a sugerat că va fi plătită către DONG Energy în temeiul contractului pe 5 ani.

                                 (e)

                                 Cel puțin o parte din capacitatea de rezervă necesară în DK2 ar fi trebuit să fie dobândită în DK1 (făcând uz de posibilitatea de a împărți rezerva în cadrul conexiunii de transport a Marii Centuri de la DK1 la DK2). BRD a susținut că contractul cu DONG Energy a fost legat de rezervarea capacității de conexiune de transport a Marii Centuri pentru a permite transferul serviciilor auxiliare numai de la DK2 la DK1. Planurile pentru rezervarea acestei capacități făceau parte din cererea inițială de construcție a conexiunii de transport a Marii Centuri (aprobată de ministrul Transporturilor și Energiei în 2007).

                                 (f)

                                 BRD a explicat că, deși Energitilsynet a eliminat schema pentru rezervarea capacității de conexiune de transport a Marii Centuri de la 1 ianuarie 2013, contractul cu DONG Energy ar fi rămas în vigoare până în 2015.

                     (33)

                     De asemenea, BRD a afirmat că nu este de acord cu concluzia Comisiei din decizia de inițiere a procedurii conform căreia ajutorul pentru centralele de cogenerare descentralizate este compatibil cu piața internă și și-a reafirmat opinia potrivit căreia centralele de cogenerare descentralizate au fost supracompensate.

               3.2.   Observații din partea DONG Energy

                     (34)

                     DONG Energy a afirmat că remunerația pe care o primește în temeiul contractului de cinci ani pentru servicii auxiliare în DK2 reprezintă un preț al pieței normal, care reflectă costurile sale de furnizare a serviciilor contractate, inclusiv o rentabilitate rezonabilă a capitalului propriu.

                     (35)

                     DONG Energy a furnizat informații cu privire la prețurile plătite pentru servicii auxiliare în Regatul Unit și Irlanda, susținând că acestea sunt semnificativ mai mari decât 313 000 DKK/MW, prețul anual pe 2013 pe care DONG Energy a declarat că urma să-l primească din contractul de 5 ani.

                     (36)

                     De asemenea, societatea DONG Energy a susținut că suma de 313 000 DKK/MW cu care a fost plătită în temeiul contractului actual în 2013 a fost mai mică decât prețurile plătite în mod tradițional de către Energinet.dk pentru servicii auxiliare în DK1. Pentru a demonstra acest lucru, DONG Energy a furnizat informații cu privire la prețurile din 2007 pentru rezervele de energie din DK1. DONG Energy a susținut că prețul din 2007 pentru rezervele de energie din DK1 a fost de 324 000 DKK/MW/an (în 2013 prețurile au crescut cu 2 % pe an – conform Biroului Național de Statistică din Danemarca, inflația netă în Danemarca a fost, în medie, de 2,2 % pe an între 2007 și 2013).

               4.   OBSERVAȚII FORMULATE DE DANEMARCA

                     (37)

                     Autoritățile daneze au afirmat că acțiunile Energinet.dk nu sunt imputabile statului, întrucât:

                                 (a)

                                 Energinet.dk este o întreprindere publică independentă, responsabilă de securitatea aprovizionării, inclusiv de menținerea echilibrului sistemului și de asigurarea unei capacități de producție suficiente a sistemului.

                                 (b)

                                 Legislația nu specifică nicio condiție privind semnarea sau conținutul contractelor pe care Energinet.dk alege să le încheie pentru a-și îndeplini responsabilitățile. Energinet.dk este liber să semneze aceste contracte fără aprobarea ministrului pentru Climă, Energie și Construcții și nu trebuie să îl informeze pe acesta cu privire la încheierea contractelor respective. Niciun reprezentant al ministerului nu a fost implicat în rundele de negociere dintre Energinet.dk și DONG Energy, înainte de semnarea contractului, iar ministerul nu s-a implicat nici în stabilirea cadrului pentru discuții, inclusiv stabilirea prețurilor. Energinet.dk nu a informat ministrul cu privire la conținutul negocierilor, iar condițiile contractuale finale nu au fost prezentate ministrului spre aprobare sau pentru observații.

                                 (c)

                                 Ministrul are dreptul de a lua decizii cu privire la orice aspect referitor la activitățile Energinet.dk. Cu toate acestea, ministrul nu a recurs niciodată la această autoritate în legătură cu încheierea de către Energinet.dk a unor contracte specifice privind rezerva de energie, inclusiv contractul cu DONG Energy.

                                 (d)

                                 Energinet.dk nu a implicat statul danez în niciun fel și nici nu a primit instrucțiuni din partea statului cu privire la încheierea contractului cu DONG Energy.

                     (38)

                     Danemarca a afirmat că încheierea contractului de către Energinet.dk cu DONG Energy nu a conferit acesteia din urmă un avantaj care să poată fi calificat drept ajutor în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat și a transmis observații din partea Energinet.dk cu privire la acest aspect al investigației, în care se afirmă că:

                                 (a)

                                 Acordul de operare a sistemului nordic impune ca Energinet.dk să dispună de rezerve în fiecare zonă (DK1 și DK2) care să fie suficiente pentru a acoperi capacitatea care ar fi necesară în cazul în care cea mai mare centrală din zonă s-ar defecta. Singurul operator capabil să furnizeze o capacitate de rezervă suficientă (600 MW) în DK2 a fost DONG Energy. Toți ceilalți potențiali furnizori împreună nu ar fi fost în măsură să furnizeze o capacitate de rezervă suficientă pentru a evita necesitatea semnării unui contract cu DONG Energy.

                                 (b)

                                 Întrucât majoritatea costurilor aferente furnizării de rezerve de către DONG Energy erau legate de costurile de menținere a centralelor în modul standby, costul total al serviciilor de rezervă ale DONG Energy ar fi fost același, indiferent dacă ar fi fost contractați 400 MW sau 600 MW. Raționamentul a fost verificat de Autoritatea daneză în domeniul concurenței.

                                 (c)

                                 În 2009, Energinet.dk a evaluat potențialii furnizori de capacitate de rezervă în DK2 și a concluzionat că nu se putea achiziționa mai mult de 150 MW de la alți operatori decât DONG Energy. Energinet.dk a declarat că nu ar fi fost posibil să se contracteze 600 MW de capacitate de rezervă în DK2 fără includerea societății DONG Energy, iar costul furnizării rezervei de energie în DK2 dintr-o combinație între DONG Energy și alte surse ar fi fost mai mare decât costul de contractare a acestor servicii exclusiv de la DONG Energy.

                                 (d)

                                 Cel puțin pentru serviciile de pornire fără alimentare din sistem, în cazul cărora o centrală electrică trebuie să poată funcționa fără a se baza pe energia electrică din rețeaua de transport de energie electrică, nu ar fi fost posibil să se achiziționeze o rezervă de energie în DK1 pentru a fi utilizată în DK2, întrucât serviciul de pornire fără alimentare din sistem necesită ca centrala electrică furnizoare să fie conectată direct la centrala electrică ce urmează să fie repornită.

                                 (e)

                                 Energinet.dk a negociat un preț cu DONG Energy care acoperea costurile societății DONG Energy și un profit de [1-7] %.

                     (39)

                     De asemenea, Danemarca a prezentat observații din partea Energinet.dk cu privire la decizia de a rezerva o capacitate pe conexiunea de transport a Marii Centuri de la DK2 la DK1. Energinet.dk a explicat că, în lipsa rezervării de capacitate pe conexiunea de transport a Marii Centuri, ar fi necesar să se contracteze o capacitate de rezervă de 600 MW atât în DK1, cât și în DK2, în total 1 200 MW. În cazul rezervării, cerința totală putea fi redusă la 900 MW.

                     (40)

                     Ca răspuns la sugestia BRD potrivit căreia rezervarea ar putea fi organizată pentru transmiterea energiei de la DK1 la DK2 mai degrabă decât de la DK2 la DK1, Energinet.dk a explicat că rezervarea de la DK2 la DK1 a avut ca rezultat o denaturare mult mai mică a pieței decât în cazul în care capacitatea ar fi fost rezervată pentru transmiterea energiei în sens invers.

                     (41)

                     Energinet.dk a oferit o analiză pentru a demonstra că, dată fiind capacitatea generală excedentară disponibilă în DK1 comparativ cu DK2, prețuri mai mici în DK1 înseamnă că energia electrică este transmisă prin conexiunea de transport a Marii Centuri de la DK1 la DK2 în proporție de 72,7 % din timp, iar de la DK2 la DK1, în proporție de 16,7 % din timp. Astfel cum a fost organizată rezervarea de către Energinet.dk, capacitatea a fost rezervată numai după închiderea pieței pentru ziua următoare și doar atunci când tranzacțiile pentru ziua următoare sugerau că fluxurile vor fi de la DK2 la DK1. Prin urmare, rezervarea a fost pusă în aplicare doar în proporție de 16,7 % din timp. În cazul punerii în aplicare a unui model alternativ de rezervare a capacităților, Energinet.dk a susținut că acest lucru ar crește în mod inevitabil numărul de ore în care rezervarea ar trebui să fie pusă în aplicare și, prin urmare, ar crește denaturarea pieței intrazilnice, întrucât participanții la piață ar dispune de o capacitate de transport mai mică.

               5.   EVALUAREA MĂSURII

                     (42)

                     În conformitate cu articolul 107 alineatul (1) din tratat, sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre. Toate condițiile prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din tratat trebuie să fie îndeplinite ca să existe ajutor de stat în sensul articolului respectiv.

                     (43)

                     Astfel cum s-a menționat în considerentul 29 de mai sus, în ceea ce privește existența unui ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat, investigația oficială a avut ca scop să stabilească: (a) dacă acțiunile Energinet.dk cu privire la semnarea contractului cu DONG Energy erau imputabile Danemarcei și (b) dacă contractul privind rezerva de energie dintre Energinet.dk și DONG Energy a conferit DONG Energy un avantaj sau a fost încheiat în condițiile pieței.

               5.1.   Existența ajutorului de stat – Resurse de stat

                     (44)

                     Pentru a fi considerată drept ajutor în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat, o măsură trebuie să fie acordată direct sau indirect din resurse de stat.

                     (45)

                     În conformitate cu jurisprudența, resursele unei întreprinderi trebuie considerate resurse de stat dacă statul este capabil, prin exercitarea influenței sale dominante asupra întreprinderii respective, să direcționeze utilizarea resurselor acesteia (4).

                     (46)

                     Energinet.dk este o societate publică, deținută în totalitate de statul danez. Având în vedere poziția statului danez în calitate de acționar unic, precum și posibilitatea ca statul danez să-și exercite influența asupra utilizării resurselor financiare ale Energinet.dk, acestea trebuie considerate resurse de stat (5).

               5.2.   Existența ajutorului de stat – Imputabilitatea

                     (47)

                     În decizia sa de inițiere a procedurii, Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la faptul că contractul semnat de către Energinet.dk cu DONG Energy este imputabil statului.

                     (48)

                     În cauza Stardust Marine (6), Curtea de Justiție a subliniat că, chiar dacă statul este în măsură să controleze o întreprindere publică și să exercite o influență dominantă asupra operațiunilor acesteia, exercitarea efectivă a acestui control pentru o anumită măsură nu poate fi presupusă în mod automat. De asemenea, este necesar să se examineze dacă autoritățile publice trebuie să fie considerate ca fiind implicate, într-un fel sau altul, în adoptarea măsurii în cauză. Curtea a recunoscut că s-ar putea să nu fie întotdeauna posibil să se demonstreze, într-un anumit caz, că măsurile luate de o astfel de întreprindere au fost adoptate, de fapt, pe baza instrucțiunilor autorităților publice. Prin urmare, aceasta a stabilit anumiți indicatori care pot fi utilizați pentru a evalua imputabilitatea, inclusiv (fără a fi exhaustivi sau prescriptivi):

                                 (a)

                                 măsura în care întreprinderea publică (în acest caz, Energinet.dk) poate lua decizia fără a lua în considerare cerințele autorităților publice;

                                 (b)

                                 măsura în care directivele (orientările) date de autorități trebuie luate în considerare de către întreprinderea publică (în acest caz, Energinet.dk);

                                 (c)

                                 măsura în care întreprinderea publică (în acest caz, Energinet.dk) este integrată în structurile administrației publice;

                                 (d)

                                 natura activităților și exercitarea acestora pe o piață în condiții normale de concurență cu operatorii privați;

                                 (e)

                                 statutul juridic al întreprinderii publice (în acest caz, Energinet.dk), și anume dacă aceasta este subiect de drept public sau de dreptul comun al societăților comerciale;

                                 (f)

                                 intensitatea supravegherii autorității publice cu privire la deciziile luate de întreprinderea publică (în acest caz, Energinet.dk).

                     (49)

                     Comisia nu a primit nicio dovadă care să sugereze că statul danez a fost implicat în vreo planificare, negociere sau aprobare a contractului semnat de Energinet.dk cu DONG Energy. Astfel, după cum s-a stabilit în cauza Stardust Marine, imputabilitatea ar trebui să fie evaluată pe baza unor indicatori concreți de implicare a statului în încheierea contractului. Acest lucru a fost precizat în continuare în cauza SACE, în care Tribunalul a afirmat că dovada implicării ar putea fi furnizată pe baza unor „indicii suficient de precise și de convergente în sensul exercitării unei influențe sau al unui control efective ale statului” (7).

                     (50)

                     Societatea Energinet.dk este organizată sub forma unei întreprinderi publice independente și nu este integrată în structurile obișnuite ale administrației publice. Energinet.dk nu face obiectul dreptului comun al societăților comerciale, ci este reglementată de Legea privind Energinet.dk și este administrată în temeiul statutului societății. Independența Energinet.dk se reflectă în statutul său, conform căruia Energinet.dk este o entitate juridică independentă care desfășoară activități, fără nicio răspundere din partea statului danez. În plus, activele Energinet.dk sunt separate de activele statului danez, iar Energinet.dk își controlează propriile fonduri de investiții și operaționale în cadrul stabilit.

                     (51)

                     Structura de gestionare a Energinet.dk cuprinde un consiliu de supraveghere și un comitet executiv. Ministrul danez al Climei, Energiei și Construcțiilor numește opt dintre cei unsprezece membri ai consiliului de supraveghere, printre care și președintele. Doi dintre cei opt membri numiți de ministru trebuie să fie numiți la recomandarea sectorului de energie electrică. Membrii consiliului de supraveghere au obligația de a angaja un comitet executiv calificat care își desfășoară activitatea sub consiliul de supraveghere. Dreptul de a numi membri ai consiliului de supraveghere oferă ministrului influență asupra funcționării generale a Energinet.dk. Cu toate acestea, faptul că statul are influență asupra funcționării generale a întreprinderii este o reflectare a calității de proprietar a statului și nu indică, în sine, implicarea acestuia în nicio măsură specifică adoptată de către Energinet.dk. Acest lucru a fost confirmat de Tribunal în cauza SACE, în care, după observarea faptului că selectarea de către statul italian a consiliului de administrație indică o legătură specială cu autoritățile publice, instanța afirmă că „aceste legături organice […] nu sunt suficiente, în sine, pentru a stabili implicarea concretă a statului în adoptarea măsurilor în litigiu” (8).

                     (52)

                     Danemarca susține că dreptul ministrului de a numi membrii consiliului nu se bazează pe intenția de a administra contractele efective semnate de către Energinet.dk. Danemarca a explicat, de asemenea, că secțiunea 9 din statutul Energinet.dk, care stabilește sarcinile consiliului de supraveghere, integrează pe deplin punctul 115 din Legea daneză privind societățile cu răspundere limitată, care definește sarcinile consiliilor de supraveghere din astfel de societăți. Legătura cu dreptul comun al societăților comerciale este recunoscută în mod explicit în lucrările pregătitoare la Legea privind Energinet.dk care prevăd că „sarcinile consiliului de supraveghere al Energinet corespund, în principiu, instrucțiunilor generale privind împărțirea responsabilităților și a sarcinilor între consiliul de supraveghere și comitetul executiv care rezultă din Legea privind societățile cu răspundere limitată”. De asemenea, Danemarca a explicat că, în practică, comitetul executiv, și nu consiliul de supraveghere, a fost cel care a negociat contractul cu DONG Energy.

                     (53)

                     În plus, Danemarca a declarat că ministrul Climei, Energiei și Construcțiilor nu s-a implicat în autorizarea sau negocierea contractului dintre Energinet.dk și DONG Energy și nu a fost informat cu privire la evoluția negocierilor. Deși ministrul are dreptul să ia decizii cu privire la orice aspect al activității Energinet.dk, Danemarca a subliniat că ministrul nu a recurs niciodată la această autoritate în legătură cu încheierea contractelor specifice pentru rezervă de energie electrică de către Energinet.dk. În opinia Danemarcei, această competență are rolul de a garanta că ministrul poate interveni, dacă este necesar, pentru a se asigura că Energinet.dk acționează în limitele legii și că este administrată în mod corespunzător din punct de vedere financiar. Ministrul intervine în deciziile privind noua infrastructură de rețea sau modificările substanțiale aduse infrastructurii de rețea existente, însă autoritatea sa nu este folosită pentru a interveni în sarcini specifice care revin Energinet.dk (sau în contractele pe care le semnează aceasta) pentru a-și putea îndeplini responsabilitățile juridice.

                     (54)

                     Contrar a ceea ce se întâmplă în cazul anumitor alte măsuri care sunt gestionate de Energinet.dk și prevăzute de dreptul danez (9), legislația daneză nu precizează sau nu oferă orientări pentru Energinet.dk în ceea ce privește achiziționarea de rezerve de energie. Nu există o reglementare publică sau o aprobare expresă a deciziilor sau a acțiunilor pentru care Energinet.dk răspunde din punct de vedere juridic în ceea ce privește rezervele de energie. De asemenea, legislația nu stabilește nicio cerință fixă în ceea ce privește conținutul contractelor pe care Energinet.dk le poate încheia pentru a-și îndeplini obligațiile care îi revin în temeiul legii.

                     (55)

                     Cu toate acestea, BRD a susținut că, întrucât legislația daneză impune monitorizarea și aprobarea de către Agenția daneză pentru energie a „planurilor strategice” operaționale și generale ale Energinet.dk, statul ar fi aprobat contractul cu DONG Energy în cadrul aprobării planurilor respective. Tribunalul a afirmat în cauza SACE că aprobarea proiecțiilor pentru întreprinderile publice de către un organ public poate demonstra că întreprinderea nu își exercită activitățile în condiții de autonomie deplină în materie de gestiune și, prin urmare, poate fi considerată ca acționând sub controlul autorităților publice, cel puțin în ceea ce privește adoptarea unor decizii importante (10). Cu toate acestea, contrar situației din cauza SACE, contractul cu DONG Energy nu a fost inclus niciodată în planurile strategice ale Energinet.dk (și nici alte contracte privind rezerva de energie).

                     (56)

                     Danemarca a explicat că Energinet.dk a inclus contractul cu DONG Energy în Raportul anual pentru anul 2010, dar nu a fost solicitată nicio aprobare ex ante din partea statului, iar Raportul anual pentru anul 2010 a fost transmis Ministerului Climei, Energiei și Construcțiilor abia în martie 2011, după încheierea contractului. Prima reuniune trimestrială dintre minister și consiliul de supraveghere al Energinet.dk în care a fost menționat contractul a avut loc în martie 2011. În cauza T-305/13, Tribunalul a confirmat că, în măsura în care controalele financiare și politice, în primul rând, intervin a posteri și, în al doilea rând, se referă, în principiu, la ansamblul conturilor sau al activităților întreprinderii publice, ele nu permit, singure, să se prezume că autoritățile publice au influențat în mod concret luarea deciziilor în amonte (11).

                     (57)

                     Cu toate că reuniunile trimestriale dintre consiliul de supraveghere al Energinet și minister, precum și rapoartele anuale transmise de către Energinet.dk acționarului său conferă statului un anumit control asupra activității generale a Energinet.dk, Danemarca a explicat că implicarea statului este limitată la asigurarea faptului că Energinet.dk respectă, în termeni generali, obligațiile care îi revin în temeiul legislației. În conformitate cu jurisprudența constantă, un astfel de control general nu este suficient pentru a stabili imputabilitatea încheierii unui contract specific statului (12).

                     (58)

                     În ceea ce privește natura activităților Energinet.dk, Legea privind Energinet.dk impune acestuia să se angajeze în activități de administrare a sistemului și de transport al energiei electrice, inclusiv să acționeze ca operator de sistem independent. Energinet.dk este responsabil pentru securitatea aprovizionării și trebuie, în îndeplinirea acestei sarcini, să mențină calitatea tehnică și echilibrul în cadrul sistemului interconectat de alimentare cu energie electrică și să asigure existența unei capacități suficiente de producție în sistem. Acestea sunt activități tipice ale unui operator de transport și de sistem care, datorită naturii lor, sunt adesea legate de responsabilitățile statului, indiferent de modul în care sunt organizate.

                     (59)

                     Aspectul operațiunilor Energinet.dk luat în considerare este încheierea de contracte de servicii auxiliare. În cadrul achiziției de servicii auxiliare, Energinet.dk participă pe piață, selectând servicii auxiliare de la furnizorii disponibili pe piață. Prin urmare, este posibil ca un operator de sistem de transport să poată efectua achiziții de servicii auxiliare acționând ca un operator pe piață, fără implicarea statului.

                     (60)

                     Reclamantul a susținut că Energinet.dk a anunțat în mod public în 2006 că intenționa să creeze o piață competitivă în DK2, dar că acest lucru nu a fost realizat ulterior. Reclamantul sugerează că acest lucru este o dovadă a intervenției statului în procesul decizional al Energinet.dk. Cu toate acestea, faptul că Energinet.dk este posibil să nu fi finalizat planurile anunțate în 2006 nu sugerează, în sine, implicarea statului în deciziile Energinet.dk.

                     (61)

                     De asemenea, reclamantul a susținut că dispozițiile din contractul încheiat între Energinet.dk și DONG Energy care protejează DONG Energy împotriva oricăror pierderi, în cazul în care ADE ar fi modificat contractul, sugerează o intervenție a ADE în luarea deciziilor de către Energinet.dk. Cu toate acestea, contractul nu menționează deloc ADE, ci doar prevede că: „În cazul în care Autoritatea daneză de reglementare în domeniul energiei solicită uneia dintre părți sau ambelor părți să modifice termenii acordului […], acordul se revizuiește […]”. Contractul nu furnizează nicio dovadă că statul a revizuit sau a aprobat contractul cu DONG Energy, iar Danemarca a declarat că respectivul contract nu a fost revizuit sau aprobat de către statul danez. Astfel cum se explică în considerentul 56, contractul nu a făcut obiectul niciunei evaluări, monitorizări sau aprobări ex ante din partea statului, iar Danemarca a luat cunoștință de contract doar printr-un raport anual care a fost comunicat pentru prima dată Ministerului Climei, Energiei și Construcțiilor abia în martie 2011, după semnarea contractului.

                     (62)

                     În ceea ce privește indicatorii generali ai implicării statului, Comisia constată că există indicatori în ambele direcții. Cu toate că Energinet.dk beneficiază de un grad ridicat de independență, statul danez este în măsură să exercite o anumită influență asupra funcționării generale a societății.

                     (63)

                     Cu toate acestea, având în vedere concluziile formulate în considerentele 85 și 86 cu privire la chestiunea dacă măsurile au conferit un avantaj societății DONG Energy și au constituit ajutor de stat, nu este necesar să se adopte o poziție definitivă în ceea ce privește chestiunea imputabilității.

               5.3.   Existența unui ajutor – avantaj

                     (64)

                     În decizia sa de inițiere a procedurii, Comisia și-a exprimat, de asemenea, incertitudinea dacă contractul semnat de către Energinet.dk cu DONG Energy a reflectat un preț de piață normal pentru serviciile furnizate și, prin urmare, dacă acesta a acordat DONG Energy un avantaj. Având în vedere aspectele evidențiate de BRD în legătură cu rezervarea de capacitate pe conexiunea de transport a Marii Centuri și valoarea totală a capacității achiziționate de către Energinet.dk de la DONG Energy în DK2, Comisia a examinat necesitatea cantității de servicii auxiliare achiziționate de către Energinet.dk în DK2, decizia Energinet.dk de a negocia cu DONG Energy pentru furnizarea serviciilor solicitate, precum și prețul plătit în final întreprinderii DONG Energy pentru serviciile respective.

               5.3.1.   Necesitatea cantității de servicii auxiliare achiziționate de Energinet.dk în DK2

                     (65)

                     Astfel cum s-a explicat în considerentele 19, 20, 21 și 41, Energinet.dk a solicitat furnizarea, prin intermediul unor servicii auxiliare, a 600 MW în DK2, pe baza unei rezervări de capacitate a conexiunii de transport a Marii Centuri pentru transferul serviciilor auxiliare între DK1 și DK2, care urma să reducă nevoia generală de servicii auxiliare în Danemarca, limitând, în același timp, intervenția în tranzacțiile comerciale dintre DK1 și DK2. BRD a susținut că amploarea contractului semnat cu DONG Energy a fost o consecință a deciziei Energinet.dk de a rezerva capacitate pe conexiunea de transport a Marii Centuri, pentru a transmite energia de la DK2 la DK1, decizie care a fost aprobată de statul danez ca parte a cererii de construire a conexiunii. De asemenea, BRD a susținut că o rezervare ar fi putut fi pusă în aplicare în sens invers (pentru a transmite energia de la DK1 la DK2) sau în ambele direcții și că acest lucru ar fi redus costul serviciilor auxiliare prin creșterea concurenței.

                     (66)

                     Cu toate acestea, scopul general al investiției în conexiune a fost de a îmbunătăți funcționarea pieței și de a limita potențialul participanților la piață de a-și exercita energia de piață din cauza constrângerilor de transport (13). Potențialul de optimizare a utilizării serviciilor auxiliare a fost doar unul dintre numeroasele beneficii ale investiției în conexiunea de transport a Marii Centuri anticipate de Danemarca. Astfel cum a confirmat Danemarca, potențialul de partajare a serviciilor de rezervă între DK1 și DK2 nu a reprezentat un factor decisiv în decizia guvernului de a autoriza construirea conexiunii de transport a Marii Centuri, iar potențialul de partajare a serviciilor de rezervă nu a fost menționat în mod direct în aprobarea proiectului de către guvern.

                     (67)

                     Dovezile furnizate de Danemarca sugerează că, dacă ar fi fost pusă în aplicare o rezervare în sens invers, aceasta ar fi condus la o denaturare mult mai frecventă a pieței intrazilnice din cauza echilibrului între cerere și ofertă în DK1 și DK2 și a faptului că energia electrică este transmisă dinspre DK1 la DK2 în proporție de 72,7 % din timp. Întrucât Danemarca a demonstrat că s-ar fi așteptat ca o rezervare în direcția opusă sau în ambele direcții să fi crescut nivelul de denaturare al pieței, care rezultă din rezervarea capacității de conexiune de transport a Marii Centuri, Comisia respinge argumentul reclamantului potrivit căruia Energinet.dk ar fi trebuit să pună în aplicare o rezervare a capacității de conexiune de transport a Marii Centuri în direcția opusă sau în ambele direcții.

                     (68)

                     Odată ce rezervarea capacității a fost confirmată, puteau fi stabilite cerințele pentru serviciile auxiliare în DK1 și DK2. Cu rezervarea pusă în aplicare între 2010 și 2012, Energinet.dk a solicitat furnizarea, prin intermediul unor servicii auxiliare, a 600 MW în DK2. Cerința privind capacitatea din DK2 nu a fost modificată prin anularea schemei referitoare la capacitatea de rezervă pe conexiunea de transport a Marii Centuri.

               5.3.2.   Decizia Energinet.dk de a negocia cu DONG Energy pentru furnizarea serviciilor solicitate

                     (69)

                     În 2009, înainte de deschiderea negocierilor cu DONG Energy, Energinet.dk a comandat un studiu de piață menit să stabilească opțiunile disponibile pentru îndeplinirea nevoii identificate privind rezerva de energie în DK2. Rezultatele studiului de piață din 2009 al Energinet.dk sugerează că cei 600 MW furnizați prin intermediul unor servicii auxiliare, necesari în DK2 nu ar fi putut fi achiziționați fără a cumpăra cel puțin o anumită capacitate de la DONG Energy. Studiul concluzionează că „este foarte clar că centralele din Kynby joacă un rol absolut esențial pentru situația rezervelor din Danemarca de Est, doar datorită dimensiunii lor”.

                     (70)

                     Mai exact, se aștepta ca serviciile auxiliare care ar fi putut fi achiziționate de la alți furnizori decât DONG Energy să fie disponibile doar la un preț relativ ridicat. De exemplu, raportul menționează discuții cu dezvoltatorii, dintre care unul s-a oferit să construiască o nouă centrală de 150 MW la prețul de 65 000 DKK/MW/lună cu un contract pe trei ani, iar altul s-a oferit să construiască o centrală de 50 MW pentru 50 000 DKK/MW/lună cu un contract pe trei ani.

                     (71)

                     BRD a susținut că 300 MW ar putea fi furnizați de alți furnizori decât DONG Energy în DK2, dar nu a furnizat nicio dovadă că o capacitate suplimentară de 300 MW, care ar fi fost necesară în plus față de cea de 300 MW, ar fi putut fi asigurată altfel decât prin achiziționare de capacitate de la DONG Energy sau prin utilizarea unei rezervări de capacitate diferite pe conexiunea de transport a Marii Centuri.

                     (72)

                     Pe lângă furnizarea studiului din 2009 a Energinet.dk, Danemarca a explicat că, deși ar fi putut fi furnizată o capacitate nouă de aproximativ 300 MW în DK2, aceasta nu era disponibilă pe piață în momentul semnării contractului cu DONG Energy și ar fi fost necesară o perioadă de cinci ani pentru a fi instalată. Chiar dacă această capacitate de 300 MW ar fi fost disponibilă pe piață la momentul semnării contractului cu DONG, nu ar fi fost posibil să se asigure capacitatea totală de 600 MW necesară în DK2 fără achiziționarea de capacitate de la Dong Energy.

                     (73)

                     Prin urmare, pe baza elementelor de probă furnizate, Comisia concluzionează că ar fi fost necesar să se achiziționeze servicii auxiliare de la DONG Energy pentru a asigura cantitatea totală necesară de servicii auxiliare în DK2. Cu toate acestea, este în continuare necesar să se examineze dacă ar fi existat la dispoziția Energinet.dk surse alternative cu o rentabilitate mai bună a serviciilor auxiliare decât prețul plătit societății DONG Energy pentru totalitatea serviciilor auxiliare.

               5.3.3.   Prețul final plătit către DONG Energy pentru servicii auxiliare în DK2

                     (74)

                     Energinet.dk a cumpărat o capacitate de 675 MW, furnizată prin servicii auxiliare, de la DONG Energy în DK2. Dacă se ia în considerare scutirea de la obligația de livrare pentru întreținere, pe perioada contractuală de cinci ani trebuia să fie disponibilă o capacitate medie de 600 MW, furnizată prin servicii auxiliare. Danemarca a prezentat documente de la Energinet.dk care explică faptul că capacitatea furnizată de centralele DONG Energy, Kyndby și Masneø a fost disponibilă doar la un preț fix, indiferent de volumul de capacitate achiziționat.

                     (75)

                     Documentele furnizate de Danemarca arată că Energinet.dk a susținut în cadrul negocierilor cu DONG Energy că costurile ar trebui reduse pro rata, dacă s-ar achiziționa mai degrabă o capacitate de 600 MW decât capacitatea de 675 MW pe care Energinet.dk a contractat-o în final. Cu toate acestea, DONG Energy s-a opus acestor argumente din cauza costurilor fixe ridicate asociate cu punerea la dispoziție a capacității furnizate prin servicii auxiliare, care nu s-ar schimba dacă s-ar contracta o capacitate mai redusă.

                     (76)

                     DONG Energy a primit maximum 957 481 000 DKK în temeiul contractului, inclusiv compensația suplimentară pentru creșterea taxelor privind NOx. Aceasta înseamnă 24 178 DKK/MW/lună pentru o capacitate de 660 MW furnizată prin servicii auxiliare (capacitate disponibilă după ce a fost permisă scutirea de la obligația de livrare pentru întreținere). Dacă este calculată pe baza capacității de 600 MW necesară Energinet.dk, aceasta echivalează cu 26 597 DKK/MW/lună.

                     (77)

                     Informațiile furnizate de DONG Energy sugerează că prețul plătit pentru servicii auxiliare în DK2 a fost mai mic decât prețurile plătite pentru servicii similare de către OTS din Irlanda și Regatul Unit. Comisia consideră că prețurile din Regatul Unit și din Irlanda nu pot fi considerate valori de referință adecvate pentru evaluarea prețului plătit societății DONG Energy, întrucât ar putea exista mai multe motive pentru care prețurile pentru serviciile auxiliare diferă în mod semnificativ pe diferite piețe, de exemplu în funcție de nivelul cererii și ofertei pe plan local și de acordurile locale specifice privind contractarea de servicii auxiliare, iar DONG Energy nu a justificat motivul pentru care prețurile din Regatul Unit și Irlanda ar fi relevante și ar oferi o valoare de referință adecvată pentru evaluarea nivelului de piață al prețului contractului.

                     (78)

                     De asemenea, DONG Energy a arătat că prețul primit a fost mai mic decât prețurile plătite pentru servicii auxiliare în DK1 în 2007. Cu toate acestea, astfel cum a remarcat BRD, prețul primit de DONG Energy a fost cu mult mai mare decât prețurile plătite pentru servicii auxiliare în DK1 în 2011. Prețurile din DK1 în 2011 este posibil să fi fost reduse după schimbarea din 2007, de la o lună la o zi înainte de licitația pe piața rezervelor de energie, ceea ce a condus la creșterea concurenței în domeniul achizițiilor de servicii auxiliare. Situația privind cererea și oferta poate fi, de asemenea, diferită în DK1 comparativ cu cea din DK2. Prin urmare, Comisia constată că nici prețul din 2007 din DK1, nici prețul din 2011 din DK1 nu ar trebui să fie considerate valori de referință adecvate pentru evaluarea prețului plătit către DONG Energy pentru servicii auxiliare în DK2, în perioada 2011-2015.

                     (79)

                     BRD a susținut că cei 300 MW furnizați prin servicii auxiliare, despre care BRD a declarat că ar fi putut fi furnizați în DK2 de către alți furnizori decât DONG Energy, ar fi putut fi furnizați la un preț cuprins între 450 și 750 de milioane DKK. Aceasta echivalează cu o sumă cuprinsă între 25 000 și 41 667 DKK/MW/lună, ceea ce sugerează că, în ansamblu, costurile pentru această capacitate de 300 MW ar fi fost mai mari decât costurile pentru o capacitate de 300 MW pe care Energinet.dk a contractat-o de la DONG Energy, care s-au ridicat la 26 597 DKK/MW/lună (pentru 600 MW).

                     (80)

                     În plus, deși Danemarca a explicat că este posibil ca acestea să nu fi fost disponibile, de fapt, în timp util pentru a furniza capacități din ianuarie 2011, Comisia constată că studiul Energinet.dk din 2009 a identificat două noi proiecte potențiale, cu o capacitate totală de 200 MW, care ar fi putut fi realizate dacă s-ar fi propus contracte pe trei ani cu Energinet.dk. În cazul în care costurile sunt calculate pe o perioadă de cinci ani în loc de trei ani, presupunând că prețul integral indicat pentru contractele pe trei ani se distribuie pe o perioadă de cinci ani (deși costurile ar fi putut crește ca urmare a unei perioade mai lungi cu costuri fixe care ar trebui recuperate), 150 MW erau disponibili în mod potențial la prețul de 39 000 DKK/MW/lună, iar încă 50 MW pentru 30 000 DKK/MW/lună. Aceste costuri indicative erau ambele mai mari decât prețul plătit de Energinet.dk societății DONG Energy.

                     (81)

                     În cele din urmă, BRD a susținut, de asemenea, că este posibil ca sancțiunile pentru neefectuarea livrării specificate în contractul cu DONG Energy să nu fi fost suficiente pentru a acoperi costurile suplimentare suportate de Energinet.dk atunci când a trebuit să obțină capacitate alternativă. Danemarca a explicat că sancțiunile au fost suficiente: în 2014, sancțiunea impusă DONG Energy a fost de [5070] DKK/MW, iar capacitatea alternativă a fost contractată la un cost mediu de 58 DKK/MW.

                     (82)

                     Luând ca valori de referință prețurile solicitate de potențialii furnizori alternativi de servicii auxiliare identificați de BRD și de Energinet.dk, Comisia constată că aceste prețuri erau mai mari decât prețul plătit pentru DONG Energy. Prin urmare, Comisia concluzionează că Energinet.dk a asigurat un preț competitiv – mai bun decât alternativele disponibile – pentru serviciile auxiliare necesare în DK2.

               5.3.4.   Profitabilitatea contractului pentru DONG Energy

                     (83)

                     În plus, Comisia a luat în considerare impactul prețului competitiv garantat asupra rentabilității din cadrul contractului. Având în vedere poziția deținută de DONG Energy ca furnizor „esențial” de servicii auxiliare în DK2, este posibil să fi existat potențial pentru exercitarea puterii de piață în negocierile cu Energinet.dk. Prin urmare, Comisia a investigat, de asemenea, posibilitatea ca DONG Energy să fi primit un profit necuvenit datorită poziției sale pe piață.

                     (84)

                     Documentele furnizate de Danemarca indică faptul că, pe baza prețurilor finale negociate, DONG Energy a reușit să obțină un profit de [1-7] % din contractul pentru servicii auxiliare. Această rată a rentabilității a fost comparată cu rentabilitatea unei obligațiuni de stat care ar fi putut fi disponibilă ca investiție alternativă. Randamentul obligațiunilor de stat daneze pe cinci ani a fost în decembrie 2010, în medie, de 2,13 %. Având în vedere riscurile suportate de DONG Energy în legătură cu asigurarea exploatării fiabile a centralelor care furnizează servicii auxiliare, Comisia concluzionează că nivelul de [1-7]% din profit nu a fost nerezonabil, ținând seama de rentabilitatea de 2,13 % a unei obligațiuni de stat pe cinci ani.

               5.3.5.   Concluzie

                     (85)

                     Energinet.dk a analizat situația ofertelor de pe piață în 2009, urmărind să identifice toate opțiunile de achiziționare a serviciilor auxiliare necesare. Pe lângă determinarea costului posibil al contractelor cu furnizori alternativi societății DONG Energy, acest studiu a confirmat că nu există suficientă capacitate disponibilă, în afară de cea furnizată de DONG Energy, pentru a îndeplini cerințele Energinet.dk. Acest fapt este confirmat de reclamant, întrucât BRD susține că numai jumătate din capacitatea necesară ar fi putut fi furnizată de alți furnizori decât DONG Energy. Prin negocierile sale cu societatea DONG Energy, Energinet.dk a asigurat un preț mai mic decât prețurile de referință identificate în studiul de piață al Energinet.dk și inferior prețurilor la care reclamantul sugerează că ar fi putut fi oferită o potențială investiție nouă de 300 MW în DK2. Energinet.dk a reușit, de asemenea, să obțină un preț care a limitat profitul DONG Energy la [1-7] %, ceea ce nu este nerezonabil.

                     (86)

                     Prin urmare, Comisia concluzionează că Energinet.dk a acționat ca un investitor prudent pe piață și că contractul nu a conferit un avantaj societății DONG Energy care să poată fi calificat drept ajutor în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.

               6.   CONCLUZIE

                     (87)

                     Comisia constată că, întrucât contractul dintre Energinet.dk și DONG Energy nu îndeplinește toate condițiile cumulative prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din tratat, acesta nu constituie ajutor de stat,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

            Articolul 1
            Contractul încheiat la 21 decembrie 2010 între Energinet.dk și DONG Energy nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.

            Articolul 2
            Prezenta decizie se adresează Regatului Danemarcei.

            Adoptată la Bruxelles, 23 mai 2016.

                  Pentru Comisie

               Margrethe VESTAGER

                  Membru al Comisiei

            (1)  JO C 230, 8.8.2013, p. 23.

            (2)  A se vedea nota de subsol 1.

            (3)  JO C 37, 3.2.2001, p. 3.

            (4)  Cauza C-482/99, Republica Franceză/Comisia (Stardust Marine), Rec., 2002, p. I-4397, punctul 38.

            (5)  Cauza C-278/00, Republica Elenă/Comisia, Rec., 2004, p. I-3997, punctul 54.

            (6)  Cauza C-482/99, Republica Franceză/Comisia (Stardust Marine), Rec., 2002, p. I-4397, punctul 52.

            (7)  Cauza T-305/13, SACE și Sace BT/Comisia, EU:T:2015:435, punctul 51.

            (8)  Cauza T-305/13, SACE și Sace BT/Comisia, EU:T:2015:435, punctul 63.

            (9)  A se vedea, de exemplu, cazurile de ajutor de stat 354/2008 – Modificarea schemei de „sprijin pentru producția ecologică de energie electrică” (N 602/2004), supliment pentru energia electrică produsă de noile turbine eoliene (JO C 143, 24.6.2009, p. 6) și N 356/2008 – Modificarea schemei de „sprijin pentru producția ecologică de energie electrică” (N 602/2004), suplimente pentru energia electrică generată cu biogaz (JO C 151, 3.7.2009, p. 16).

            (10)  Cauza T-305/13, SACE și Sace BT/Comisia, EU:T:2015:435, punctul 76.

            (11)  Cauza T-305/13, SACE și Sace BT/Comisia, EU:T:2015:435, punctul 73.

            (12)  A se vedea nota de subsol 6.

            (13)  „Strategia energetică 2025” din iunie 2005 a Ministerului Transporturilor și Energiei din Danemarca.


Decizia Comisiei din 04/07/2019 de declarare a unei concentrări compatibilă cu piaţa comună (Cazul COMP/M.9391 - PGGM / Macquarie) în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (Numai textul în limba engleză este autentic.)


title: Decizia (UE) 2019/1181 a Consiliului din 8 iulie 2019 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre

text:
                  11.7.2019

                  RO

                  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

                  L 185/44

         DECIZIA (UE) 2019/1181 A CONSILIULUI
         din 8 iulie 2019
         privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre
         CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
         având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 148 alineatul (2),
         având în vedere propunerea Comisiei Europene,
         având în vedere avizul Parlamentului European (1),
         având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (2),
         după consultarea Comitetului Regiunilor,
         având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă (3),
         întrucât:

                     (1)

                     Statele membre și Uniunea trebuie să depună eforturi în vederea elaborării unei strategii coordonate pentru ocuparea forței de muncă și, în special, pentru promovarea unei forțe de muncă competente, calificate și adaptabile, precum și a unor piețe ale muncii capabile să reacționeze rapid la evoluția economiei, în vederea realizării obiectivelor de ocupare deplină a forței de muncă și de progres social prevăzute la articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană.

                     (2)

                     În conformitate cu Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), Uniunea a elaborat și a pus în aplicare instrumente de coordonare pentru politicile fiscale, macroeconomice și structurale. Ca parte a acestor instrumente, orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre prevăzute în anexa la Decizia (UE) 2018/1215 a Consiliului (4) („orientările privind ocuparea forței de muncă”) și orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii prevăzute în Recomandarea (UE) 2015/1184 a Consiliului (5) formează orientările integrate pentru punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020 („orientările integrate”). Acestea ghidează punerea în aplicare a politicilor în statele membre și în Uniune, reflectând interdependența dintre statele membre. Setul de politici și de reforme coordonate ale Uniunii și naționale care rezultă constituie un ansamblu global adecvat de politici economice și sociale care ar trebui să ducă la efecte colaterale pozitive.

                     (3)

                     Semestrul european combină diferitele instrumente într-un cadru global pentru supravegherea multilaterală integrată a politicilor economice, bugetare, privind ocuparea forței de muncă și sociale și urmărește atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020, inclusiv a celor privind ocuparea forței de muncă, educația și reducerea sărăciei, astfel cum se prevede în Decizia 2010/707/UE a Consiliului (6). Semestrul european a fost consolidat și raționalizat în mod continuu din 2015, promovând ca obiective de politică stimularea investițiilor, reformele structurale și asigurarea unor politici bugetare responsabile. A fost intensificată în special atenția acordată în cadrul semestrului european aspectelor sociale și celor legate de ocuparea forței de muncă și s-a aprofundat dialogul cu statele membre, cu partenerii sociali și cu reprezentanții societății civile.

                     (4)

                     În noiembrie 2017, Parlamentul European, Consiliul și Comisia au semnat o proclamație interinstituțională privind un Pilon european al drepturilor sociale, stabilind 20 de principii și drepturi pentru a sprijini buna funcționare și echitatea piețelor muncii și a sistemelor de protecție socială. Pilonul european al drepturilor sociale constituie un cadru de referință pentru monitorizarea performanțelor sociale și de ocupare a forței de muncă ale statelor membre, pentru impulsionarea reformelor la nivel național și pentru a servi ca punct de reper pentru un proces de convergență reînnoit desfășurat la nivelul întregii Uniuni.

                     (5)

                     Orientările integrate ar trebui să constituie baza pentru recomandările specifice fiecărei țări pe care Consiliul le poate adresa statelor membre. Atunci când pun în aplicare orientările privind ocuparea forței de muncă, statele membre ar trebui să utilizeze pe deplin Fondul social european și alte fonduri ale Uniunii. Cu toate că se adresează statelor membre și Uniunii, orientările privind ocuparea forței de muncă ar trebui să fie puse în aplicare în parteneriat cu toate autoritățile naționale, regionale și locale, implicând îndeaproape parlamentele, precum și partenerii sociali și reprezentanții societății civile.

                     (6)

                     Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și Comitetul pentru protecție socială ar trebui să monitorizeze modul în care se pun în aplicare politicile relevante având în vedere orientările privind ocuparea forței de muncă, în conformitate cu mandatele lor respective întemeiate pe TFUE. Comitetele respective și alte organe pregătitoare ale Consiliului implicate în coordonarea politicilor economice și sociale ar trebui să colaboreze îndeaproape. Ar trebui menținut dialogul în materie de politici între Parlamentul European, Consiliu și Comisie, în special în ceea ce privește orientările privind ocuparea forței de muncă.

                     (7)

                     Comitetul pentru protecție socială a fost consultat.

                     (8)

                     Orientările privind ocuparea forței de muncă ar trebui să rămână stabile, astfel încât să se pună accentul pe punerea lor în aplicare. În urma unei evaluări a evoluției piețelor muncii și a situației sociale de la adoptarea orientărilor privind ocuparea forței de muncă în 2018, s-a stabilit că nu este necesară o actualizare. Motivele pentru adoptarea orientărilor privind ocuparea forței de muncă în 2018 rămân valabile, astfel încât orientările respective ar trebui menținute,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

            Articolul 1
            Orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre, astfel cum sunt prevăzute în anexa la Decizia (UE) 2018/1215, se mențin pentru anul 2019 și statele membre le iau în considerare în politicile lor de ocupare a forței de muncă și în programele lor de reformă.

            Articolul 2
            Prezenta decizie se adresează statelor membre.

            Adoptată la Bruxelles, 8 iulie 2019.

                  Pentru Consiliu

                  Președintele

               A.-K. PEKONEN

            (1)  Avizul din 18 martie 2019 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

            (2)  Avizul din 20 iunie 2019 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

            (3)  Avizul din 29 aprilie 2019 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

            (4)  Decizia (UE) 2018/1215 a Consiliului din 16 iulie 2018 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 224, 5.9.2018, p. 4).

            (5)  Recomandarea (UE) 2015/1184 a Consiliului din 14 iulie 2015 privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii Europene (JO L 192, 18.7.2015, p. 27).

            (6)  Decizia 2010/707/UE a Consiliului din 21 octombrie 2010 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 308, 24.11.2010, p. 46).


Decizia Comisiei din 12/06/2019 de declarare a unei concentrări compatibilă cu piaţa comună (Cazul COMP/M.9378 - Apax Partners LLP / GNB – Companhia de Seguros de Vida SA) în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (Numai textul în limba engleză este autentic.)


Decizia Comisiei din 06/08/2019 de declarare a unei concentrări compatibilă cu piaţa comună (Cazul COMP/M.9411 - Parker-Hannifin Corporation / Lord Corporation) în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (Numai textul în limba engleză este autentic.)


Decizia Comisiei din 07/08/2019 de declarare a unei concentrări compatibilă cu piaţa comună (Cazul COMP/M.9142 - Rewe-Zentralfinanz eG / Lekkerland AG & Co. KG) în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (Numai textul în limba engleză este autentic.)


Decizia Comisiei din 22/03/2019 de declarare a unei concentrări compatibilă cu piaţa comună (Cazul COMP/M.9196 - Marsh & McLennan Companies, Inc. / Jardine Lloyd Thompson Group plc) în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (Numai textul în limba engleză este autentic.)