title: 2010/545/UE: Decizia Parlamentului European din 5 mai 2010 privind închiderea conturilor Eurojust pentru exercițiul financiar 2008

text:
               25.9.2010

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 252/206

         DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN
   din 5 mai 2010
   privind închiderea conturilor Eurojust pentru exercițiul financiar 2008
   (2010/545/UE)
   PARLAMENTUL EUROPEAN,
   având în vedere conturile anuale finale ale Eurojust pentru exercițiul financiar 2008,
   având în vedere raportul Curții de Conturi privind conturile anuale ale Eurojust pentru exercițiul financiar 2008, însoțit de răspunsurile Eurojust (1),
   având în vedere Recomandarea Consiliului din 16 februarie 2010 (5827/2010 – C7-0061/2010),
   având în vedere articolul 276 din Tratatul CE și articolul 319 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (2), în special articolul 185,
   având în vedere Decizia 2002/187/JAI a Consiliului din 28 februarie 2002 de instituire a Eurojust în scopul consolidării luptei împotriva formelor grave de criminalitate (3), în special articolul 36,
   având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2343/2002 al Comisiei din 19 noiembrie 2002 privind Regulamentul financiar cadru pentru organismele menționate la articolul 185 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 (4), în special articolul 94,
   având în vedere articolul 77 și anexa VI la Regulamentul său de procedură,
   având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar și avizul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0093/2010),

               1.

               aprobă închiderea conturilor Eurojust pentru exercițiul financiar 2008;

               2.

               încredințează președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie directorului administrativ al Eurojust, Consiliului, Comisiei și Curții de Conturi și de a asigura publicarea acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (seria L).

            Președintele

         Jerzy BUZEK

            Secretarul general

         Klaus WELLE

      (1)  JO C 304, 15.12.2009, p. 131.

      (2)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

      (3)  JO L 63, 6.3.2002, p. 1.

      (4)  JO L 357, 31.12.2002, p. 72.


title: Decizia Consiliului din 6 decembrie 1996 privind adoptarea liniilor directoare pentru programele orientative referitoare la măsurile financiare și tehnice de însoțire a reformei structurilor economice și sociale din cadrul parteneriatului euromediteraneean (MEDA)

text:
Anunţ juridic important

|

31996D0706

Official Journal L 325 , 14/12/1996 P. 0020 - 0026 Ediţie specială în limba cehă Chapter 11 Volume 25 P. 149  - 155 Ediţie specială în limba estonă Chapter 11 Volume 25 P. 149  - 155 Ediţie specială în limba maghiară Chapter 11 Volume 25 P. 149  - 155 Ediţie specială în limba lituaniană Chapter 11 Volume 25 P. 149  - 155 Ediţie specială în limba letonă Chapter 11 Volume 25 P. 149  - 155 Ediţie specială în limba malteză Chapter 11 Volume 25 P. 149  - 155 Ediţie specială în limba polonă Chapter 11 Volume 25 P. 149  - 155 Ediţie specială în limba slovacă Chapter 11 Volume 25 P. 149  - 155 Ediţie specială în limba slovenă Chapter 11 Volume 25 P. 149  - 155

		19961206Decizia Consiliuluidin 6 decembrie 1996privind adoptarea liniilor directoare pentru programele orientative referitoare la măsurile financiare și tehnice de însoțire a reformei structurilor economice și sociale din cadrul parteneriatului euromediteraneean (MEDA)(96/706/CE)CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1488/96 al Consiliului din 23 iulie 1996 privind măsurile financiare și tehnice de însoțire a reformei structurilor economice și sociale din cadrul parteneriatului euro-mediteranean (MEDA) [1], în special articolul 9 alineatul (1),având în vedere propunerea Comisiei,întrucât este necesară luarea în considerare de către Comisie a constatărilor și recomandărilor din rapoartele Curții de Conturi privind cooperarea cu partenerii mediteraneeni;întrucât articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 1488/96 prevede adoptarea de către Consiliu, la propunerea Comisiei, de linii directoare pentru programele orientative care trebuie să definească principalele obiective ale cooperării cu partenerii mediteraneeni;întrucât Comisia a prezentat, la 8 martie 1995, o comunicare intitulată "Consolidarea politicii mediteraneene a Uniunii Europene: propuneri de punere în aplicare a unui parteneriat euro-mediteranean";întrucât în cadrul Declarației de la Barcelona a fost adoptat parteneriatul euro-mediteranean pentru a face față provocărilor din regiune,DECIDE:Articolul 1Se adoptă liniile directoare pentru programele orientative referitoare la măsurile financiare și tehnice de însoțire a reformei structurilor economice și sociale din cadrul parteneriatului euro-mediteranean (programele orientative MEDA), prezentate în anexa la prezenta decizie.Articolul 2Aceste linii directoare se revizuiesc în coroborare cu Regulamentul (CE) nr. 1488/96, în conformitate cu articolul 15 alineatul (6).Articolul 3Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene.Prezenta decizie intră în vigoare la data publicării.Adoptată la Bruxelles, 6 decembrie 1996.Pentru ConsiliuPreședinteleD. Spring[1] JO L 189, 30.7.1996, p. 1.--------------------------------------------------19961206ANEXĂLINII DIRECTOARE PENTRU PROGRAMELE ORIENTATIVE MEDA1. Programul instituit de Regulamentul (CE) nr. 1488/96 (denumit în continuare "programul MEDA") reprezintă principalul instrument financiar al Comunității Europene de punere în aplicare a parteneriatului euro-mediteranean. Principalul scop al programului constă în încurajarea și sprijinirea reformei structurilor economice și sociale ale partenerilor mediteraneeni, în special în vederea instituirii unei zone de liber schimb cu Comunitatea Europeană.2. Programul MEDA se întemeiază pe respectarea principiilor democratice și ale statului de drept, precum și respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, care constituie un element esențial al acestuia și a căror încălcare ar justifica adoptarea de măsuri adecvate.Experiența dobândită ca urmare a protocoalele bilaterale3. Programul MEDA trebuie să se bazeze pe experiența dobândită ca urmare a funcționării instrumentelor politicii mediteraneene reorientate, și anume protocoalele financiare bilaterale și o facilitate de cooperare regională. După patru generații de protocoale financiare cu partenerii mediteraneeni, a devenit necesar să se urmărească o îmbunătățire a sistemului de îndeplinire a activităților de cooperare. Dacă se dorește ca programul MEDA să poată răspunde provocării unei cooperări mult intensificate, atât în domeniile existente, cât și în domenii noi, este necesar ca programarea să devină mai flexibilă. Acest lucru are ca scop evitarea dispersării eforturilor de cooperare într-un număr prea mare de activități și de beneficiari și stimularea utilizării rapide și eficiente a creditelor de angajament și de plată. De asemenea, programul MEDA trebuie să poată fi adaptat în timp, în funcție de concluziile desprinse în urma aplicării sale și de evoluția nevoilor și a priorităților partenerilor mediteraneeni în raport cu provocările socioeconomice. În special, este necesar să se mențină un grad de flexibilitate suficient de mare în ceea ce privește sumele alocate sprijinului bugetar necondiționat pentru programele orientative, în scopul adaptării ajutoarelor financiare la ritmul reformei și la progresele realizate în stabilitatea macroeconomică.Programare multianuală4. Flexibilitatea deosebită a programului MEDA trebuie să fie completată cu o metodologie de programare clară pentru a permite creșterea eficacității planificării și punerii în aplicare. În special, este necesar să se ofere partenerilor o idee despre resursele care urmează să fie puse la dispoziție în anii următori. Această programare multianuală determină creșterea posibilităților unor intervenții cu impact politic pe termen mediu. Regulamentul (CE) nr. 1488/96 (denumit în continuare regulamentul MEDA) cuprinde o sumă de referință financiară de 3 424,5 milioane ECU pentru perioada 1995-1999 [1], care urmează să fie repartizată între programe bilaterale și un program regional. Programele orientative MEDA ar trebui să identifice activitățile care contribuie la realizarea obiectivelor mai generale ale parteneriatului. Cu toate acestea, unul dintre principiile de bază ale noii abordări în domeniul programării este posibilitatea revizuirii acestor obiective, în funcție de rezultatele obținute, precum și a alocărilor financiare bilaterale orientative care le însoțesc. Se va acorda o atenție deosebită asigurării transparenței, monitorizării adecvate a proiectelor și coerenței globale a acțiunilor întreprinse prin utilizarea procedurilor bugetare.Intervenții strategice5. În cele din urmă, succesul dezvoltării socioeconomice a partenerilor mediteraneeni va depinde de eforturile proprii ale acestora. Astfel, pentru a fi eficace, programele orientative trebuie să se bazeze pe o înțelegere comună a provocărilor economice, sociale și politice cu care se confruntă fiecare partener și regiunea în ansamblul său. Un dialog consistent și periodic, atât la nivel bilateral, cât și regional, constituie așadar o condiție prealabilă a succesului programului MEDA. Programele orientative se vor concentra pe un număr limitat de sectoare prioritare, care urmează să fie stabilite pe baza dialogului cu aceste țări, precum și în coordonarea cu eforturile bilaterale ale statelor membre și ale altor donatori de fonduri, în special în domeniile în care Comunitatea poate să aducă contribuția pozitivă prin utilizarea experienței și resurselor sale de know-how. În acest scop, Comisia asigură coordonarea necesară cu statele membre și alți donatori de fonduri în ceea ce privește programarea și executarea programului pentru garantarea celor mai bune sinergii cu activitățile lor și cu intervențiile aferente. Comisia și statele membre se consultă îndeaproape pe întreaga durată a proiectării și elaborării programelor orientative, precum și a formulării de propuneri de proiecte individuale. Fiecare program orientativ și propunere de proiect trebuie să cuprindă o referință la studiile relevante privind experiența anterioară și rezultatele obținute.6. În procesul de urmărire a atingerii obiectivului unei dezvoltări economice și sociale durabile, Comisia va acorda atenție deosebită, în analiza efectuată în cadrul programelor orientative, precum și al stabilirii și elaborării programelor de cooperare, aspectelor referitoare la echilibrul mediului, viabilitatea financiară și economică, durabilitate, repercusiunile asupra egalității de sexe și capacitatea instituțională locală (inclusiv în ceea ce privește cercetarea, dezvoltarea tehnologică și transferul de tehnologie). În analiza sa, Comisia va examina cu atenție eficacitatea activităților anterioare ale Comunității și acțiunile în curs, sprijinite de statele membre și de alți donatori de fonduri. Această analiză ar trebui să acorde o atenție deosebită unor grupuri țintă, precum păturile cele mai defavorizate ale populației, femeile și tinerii. La nivel bilateral, programul MEDA va furniza sprijin partenerilor în procesul tranziției economice și al întăririi echilibrului socioeconomic. Proiectele de programe bilaterale și regionale relevante necesită formulare de evaluare a impactului asupra mediului, în conformitate cu legislația comunitară din acest domeniu. Este necesară introducerea de către Comisie a principiului condiționalității în propunerea de proiect, precum și asigurarea coerenței cu criteriile de la Bretton Woods, după caz, în conformitate cu anexa II la regulamentul MEDA.7. (i) Economiile din regiune se confruntă cu o provocare comună: crearea de locuri de muncă și creșterea nivelului de trai în contextul unei creșteri demografice rapide. Accelerarea necesară a creșterii economice poate fi realizată doar printr-o mai mare competitivitate în cadrul economiei globale. Aceasta necesită, mai ales, creșterea capacității de inovare a partenerilor. Pe măsură ce liberul schimb se impune tot mai mult, guvernele trebuie să facă loc unei creșteri economice generate de sectorul privat și investițiilor străine. Gestionarea macroeconomică sănătoasă trebuie să fie însoțită de politici care favorizează creșterea economică și investițiile, precum și de un cadru reglementar. La planificarea intervențiilor, programele orientative vor ține seama de caracteristicile fiecărei economii în parte.(ii) Creșterea economică trebuie să fie însoțită de o mai mare coeziune socială. Persistă inegalitățile privind accesul la servicii esențiale, precum educația, sănătatea, sistemele de protecție socială, locuințele și aprovizionarea cu apă, ceea ce reduce șansele unor părți importante ale populației din țările partenere și au un efect negativ asupra perspectivelor de creștere pe termen lung. Este necesar ca aceste nevoi să fie satisfăcute rapid prin creșterea calității serviciilor și o mai mare eficiență în furnizarea acestora. Dezvoltarea generală a resurselor umane, care reprezintă principala șansă a regiunii pentru viitor, necesită intervenții strategice. În special, integrarea profesională a tinerilor și a femeilor constituie un important factor de dezvoltare socială pentru regiune.Complementaritatea programelor bilaterale și regionale8. Sprijinul se va acorda prin intermediul măsurilor stabilite în regulamentul MEDA. De asemenea, dialogul în curs cu partenerii a permis elaborarea următoarelor linii directoare generale.9. Activitățile întreprinse la nivel bilateral și regional sunt complementare și/sau se susțin reciproc pentru ca impactul politic și economic al programului MEDA să fie durabil și ca obiectivele fixate de comun acord în Declarația de la Barcelona să fie urmărite cu o mai mare eficiență. Pe baza experienței proprii, Uniunea este de părere că prosperitatea și stabilitatea viitoare a partenerilor săi depind de o mai mare cooperare între aceștia, în domeniul economic, social și politic. Eliminarea barierelor va stimula economiile de scară și va oferi noi posibilități de acces la piață, ceea ce încurajează investițiile, facilitează schimbul de idei și o mai bună înțelegere reciprocă. Programul orientativ regional va reflecta progresele realizate în cadrul procesului de la Barcelona privind adoptarea de măsuri la nivel multilateral în chestiuni de interes comun, în conformitate cu declarația menționată și va sprijini activitățile în favoarea unei cooperări descentralizate. Cu toate acestea, activitățile regionale nu vor determina sistarea finanțării activităților bilaterale. Fiecare program orientativ bilateral va cuprinde informații privind toate activitățile finanțate în cadrul fiecărui program comunitar de cooperare regională, care interesează sau va interesa țara parteneră respectivă.Abordare descentralizată10. Pentru a ajunge cu o mai mare eficacitate la populațiile țintă și a extinde participarea la programul MEDA la diferite componente ale societății civile, incluse în domeniul de aplicare al parteneriatului euro-mediteranean, Comisia se va strădui să-și conceapă și să-și realizeze activitățile împreună cu actorii direct interesați și care dispun de cunoștințele necesare proiectării și realizării unor intervenții de succes. Comisia va acorda o atenție deosebită gestionării competente și revizuirii periodice a impactului acestor programe.Programe orientative bilaterale11. În ceea ce privește programele bilaterale, prioritățile urmează a fi stabilite în funcție de stadiul de dezvoltare a economiei și societății fiecărei țări, precum și de capacitatea instituțiilor sale. Având în vedere acodurile de asociere încheiate sau puse în aplicare, programele orientative sunt adoptate în funcție de nevoile partenerilor mediteraneeni, de capacitatea acestora de a absorbi fondurile și de progresele realizate în cadrul procesului de reformă structurală, precum și de prioritățile stabilite împreună cu aceștia, în special cele rezultate din concluziile dialogului economic și din acordurile de asociere propriu-zise. Se vor depune eforturi considerabile în scopul promovării unor programe care să contribuie la dezvoltarea democrației și a respectării drepturilor omului. În cadrul aspectelor și domeniilor de dezvoltare economică și socială care îndeplinesc condițiile pentru a beneficia de sprijin financiar, indicațiile care urmează au un caracter general și se referă la principalul impact al programelor orientative bilaterale dintre Comunitate și parteneri mediteraneeni individuali, în cursul primilor ani ai programului MEDA.12. În ceea ce privește Maghreb:- sprijinul pentru Maroc urmează să se bazeze pe două axe principale complementare. Prima axă vizează îmbunătățirea echilibrului socioeconomic prin măsuri de dezvoltare rurală, aprovizionare cu apă și dezvoltarea serviciilor sociale, în special în domeniul educației și al sănătății. În acest context, nevoile provinciilor din nord trebuie, de asemenea, să fie luate în considerare. Cea de-a doua axă vizează sprijinul pentru tranziția economică, în contextul punerii în aplicare a acordului de asociere și include, în special, sprijinul bugetar pentru susținerea unei strategii pe termen lung de stabilizare macroeconomică și reforme structurale largi, precum și măsuri de creștere a competitivității întreprinderilor;- pentru Tunisia, sprijinul se concentrează pe două axe principale complementare. Prima axă vizează sprijinirea tranziției economice în contextul punerii în aplicare a acordului de asociere și cuprinde, în general, următoarele activități: sprijin bugetar pentru reforme economice, asistență pentru modernizarea economiei (în special prin dezvoltarea sectorului financiar), promovarea investițiilor interne, un program de formare profesională și modernizarea infrastructurii economice. Cea de-a doua axă, constând în întărirea echilibrului social, prevede, în special, activități de susținere a dezvoltării zonelor rurale și de creare de locuri de muncă, inclusiv crearea de microîntreprinderi;- intervențiile în favoarea Algeriei urmează să se concentreze pe două axe principale complementare. Prima axă vizează susținerea echilibrului socioeconomic prin întărirea instrumentelor de îmbunătățire a protecției sociale, în scopul satisfacerii nevoilor sociale fundamentale și al creării de locuri de muncă pe termen scurt, precum și prin susținerea sectorului locuințelor. De asemenea, se vor întreprinde măsuri de protecție a mediului. Cea de-a doua axă constă în sprijinirea tranziției economice prin programme de ajustare structurală, promovarea creării de întreprinderi mici și mijlocii (IMM), un program de restructurare industrială și de modernizare, precum și dezvoltarea sectorului financiar.13. În ceea ce privește Machrak:- sprijinul pentru Egipt se bazează pe două axe principale complementare. Întărirea echilibrului social reprezintă principala componentă a cooperării financiare. Acest sprijin cuprinde o contribuție la fondul de dezvoltare socială pentru îmbunătățirea serviciilor, reducerea sărăciei și crearea de locuri de muncă, precum și un program de reformă a învățământului de bază. De asemenea, sunt prevăzute măsuri de protecție a mediului. Cea de-a doua axă vizează sprijinirea tranziției economice și cuprinde un program de modernizare industrială, un program de formare profesională, precum și întărirea și dezvoltarea sectorului financiar;- cooperarea cu Iordania ar trebui să constea, în principal, dintr-un program de ajustare structurală, în cadrul căruia este prevăzută furnizarea de sprijin bugetar pentru stabilizarea dezechilibrelor macroeconomice grave existente și promovarea reformelor economice structurale, acordându-se atenție sectoarelor sociale cele mai sensibile. Se pot întreprinde și alte acțiuni, precum dezvoltarea capitalului de risc pentru încurajarea creării de întreprinderi. În domeniul social, se pot lua măsuri de formare profesională sau de protecție a mediului;- în cadrul programului pentru Liban, se acordă în continuare sprijin pentru procesul de reconstrucție. În ceea ce privește echilibrul socioeconomic, se va pune accentul pe întărirea capacității administrative a statului, în special la nivelul administrației locale și al gestionării serviciilor publice. De asemenea, sunt necesare intervenții în sectorul aprovizionării cu apă și al protecției mediului. În ceea ce privește tranziția economică, se prevede sprijinirea măsurilor care vizează reconstrucția, dezvoltarea sectorului privat, capitalul de risc, formarea și atestarea profesională;- pentru Siria, în scopul susținerii liberalizării economice progresive, cooperarea se concentrează pe modernizarea administrației, în special a unităților publice și serviciilor sociale, administrației locale și ministerelor centrale. Această cooperare are un dublu obiectiv, crearea unui mediu mai favorabil pentru sectorul privat și îmbunătățirea condițiilor de viață ale populației. De asemenea, se prevede furnizarea de asistență pentru modernizarea sectorului bancar;- din 1993, Uniunea Europeană este principalul partener financiar al Autorității Palestiniene. Principalul obiectiv al acestei cooperări constă în susținerea economiei palestiniene, în scopul reducerii dependenței acesteia față de Israel, prin dezvoltarea bazei de producție și facilitarea integrării sale în comerțul regional și internațional. Asistența va fi acordată, cu prioritate, reconstrucției și reabilitării infrastructurii de bază, precum și susținerii procesului de construcție instituțională palestiniană și dezvoltării sectorului privat.14. Programul pentru Turcia acordă prioritate intervențiilor destinate, pe de o parte, sprijinirii adaptării economice necesare și, pe de altă parte, susținerii serviciilor sociale și a protecției mediului, având ca obiectiv general sprijinirea instituirii unei uniuni vamale. Astfel, este necesar să se adopte măsuri pentru promovarea competitivității IMM-urilor și dezvoltarea administrației pe baza cooperării instituționale. De asemenea, se prevede inițierea unor proiecte și programe în domeniul protecției mediului. Activitățile din sectoarele sociale vizează nevoile săracilor, educația și sănătatea.Sprijinirea tranziției economice15. Țările partenere mediteraneene au nevoie de ajutor pentru pregătirea liberului schimb cu Comunitatea și creșterea nivelului de trai. Obiectivul mai larg al intervențiilor Comunității este creșterea competitivității economiilor partenerilor, în scopul realizării unei creșteri economice durabile, în special prin creșterea performanței exporturilor.În acest scop, se va acorda asistență, în special în următoarele domenii:- crearea unui mediu favorabil prin întărirea cadrului macroeconomic și dezvoltarea legislației și a instituțiilor necesare unei economii de piață competitive, care reprezintă baza dezvoltării economice și sociale. În acest scop, este necesară sprijinirea ajustării structurale, în strânsă cooperare cu instituțiile Bretton Woods, pentru țările partenere care sunt pregătite să pună în aplicare reformele necesare;- crearea unui cadru juridic și administrativ adecvat, care să asigure stabilitate, fiabilitate și coerența cu obiectivele parteneriatului euro-mediteranean;- facilitarea schimburilor comerciale, inclusiv asistență pentru domeniul vamal și al impozitării indirecte, armonizarea normelor și a reglementărilor veterinare și fitosanitare, precum și programe de promovare a exporturilor;- armonizarea legislației și a normelor și întărirea instituțiilor în domeniul protecției mediului;- dezvoltarea sectorului financiar prin sprijin acordat la nivel politic și asistenței destinate întăririi băncilor centrale, dezvoltării băncilor comerciale, precum și lărgirii și consolidării piețelor financiare; se va acorda o atenție deosebită stimulării economiilor și investițiilor în cadrul gospodăriilor, precum și promovării investițiilor în regiune, în special a investițiilor europene. Este deosebit de important să fie îmbunătățit accesul la serviciile financiare, în special pentru IMM-urile din sectorul privat;- îmbunătățirea performanței întreprinderilor, în special prin modernizarea IMM-urilor, precum și prin promovarea și încurajarea creării de întreprinderi noi prin intermediul serviciilor de consultanță pentru întreprinderi, al formării profesionale și al informării;- colaborarea dintre întreprinderile europene și cele mediteraneene, în special IMM-uri, de exemplu prin crearea de rețele, asociații în participațiune, acordarea de licențe, operațiuni de franciză, subcontractare și centre de servicii specializate;- promovarea privatizării pentru garantarea transferului efectiv al proprietății, al gestionării și al controlului către sectorul privat;- cooperarea în sectorul energetic, al transporturilor, al aprovizionării cu apă și al telecomunicațiilor, în ceea ce privește politicile, interconectarea și interoperabilitatea infrastructurilor și a rețelelor, îmbunătățirea calității și reducerea costurilor de furnizare a serviciilor, cooperarea industrială, în special în zonele de dezvoltare, cercetare și dezvoltare tehnologică;- sprijinirea microîntreprinderilor, în scopul încurajării antreprenorilor și integrării tuturor segmentelor societății în procesul creșterii economice;- dezvoltarea resurselor umane prin îmbunătățirea gestionării, a orientării și a calității formării profesionale și a formării în domeniul gestionării;- întărirea sistemelor de inovare ale partenerilor, prin intermediul unor capacități îmbunătățite de cercetare și dezvoltare și al unor mecanisme de transfer de tehnologii îmbunătățite, precum și prin sprijinirea dezvoltării unor politici naționale adecvate în domeniul inovației.Întărirea echilibrului socioeconomic16. În scopul reducerii costurilor pe termen scurt ale tranziției economice și pentru o mai bună pregătire a societăților pentru viitor, este deosebit de important ca acest proces să fie însoțit de măsuri adecvate în domeniul politicii sociale.- Dezvoltarea rurală rămâne o strategie esențială de combatere a sărăciei și de evitare a adâncirii diferențelor de nivel de trai dintre populația rurală și cea urbană. O mare parte a populației partenerilor mediteraneeni rămâne atașată mediului rural din punct de vedere cultural și economic. O creștere a exodului spre zonele urbane ar putea avea consecințe grave pe plan social, politic și asupra mediului. Creșterea productivității agricole joacă un rol important în îmbunătățirea nivelui de trai rural, ca de altfel și în dezvoltarea întreprinderilor mici și mijlocii. De asemenea, sunt necesare programe orientate pe satisfacerea nevoilor de bază, precum serviciile esențiale de sănătate și de educație, de aprovizionare cu apă, canalizare și energie.- Este necesar să se acorde o atenție deosebită menținerii echilibrului mediului în țările partenere, prin sprijinirea capacității instituționale în domeniul evaluării, gestionării și al legislației mediului, precum și al aplicării acesteia din urmă. Este posibilă acordarea de subvenții la dobândă pentru împrumuturile acordate de Banca Europeană de Investiții în scopul compensării costurilor de îmbunătățire a mediului, pentru proiecte în acest domeniu.- Ar trebui sprijinite programele destinate îmbunătățirii condițiilor de viață din zonele urbane, inclusiv dezvoltarea de sisteme de protecție socială, după caz, prin politici voluntariste de creare de locuri de muncă și prin măsuri de combatere a sărăciei. Acest sprijin poate îmbrăca forma unui fond social destinat promovării creării de locuri de muncă pentru sectoarele sociale defavorizate și susținerea măsurilor din domeniul educației și al sănătății. De asemenea, se poate acorda asistență pentru definirea de politici sociale, în special în domeniul sănătății, al asigurărilor de șomaj și al regimurilor de pensii.- Este necesar să fie sprijinită îmbunătățirea infrastructurii sociale și a furnizării serviciilor sociale. De asemenea, se poate prevedea finanțarea asistenței medicale primare în cadrul obiectivului strategic de reducere a creșterii demografice. Acțiunile de îmbunătățire a condițiilor de locuit ar trebui, de asemenea, sprijinite.- Este oportună sprijinirea îmbunătățirii furnizării de servicii în domeniul educației și formării profesionale, în special în ceea ce privește învățământul primar și formarea profesională a fetelor și a femeilor, în special în zonele rurale.- Ar trebui adoptate măsuri de promovare a unei cooperări sporite în domeniul pescuitului și al exploatării durabile a resurselor marine.Dezvoltarea societății civile17. Este necesară sprijinirea dezvoltării societății civile prin măsuri de promovare a drepturilor omului, a democratizării și a statului de drept. Sprijinul pentru aceste măsuri poate include cooperarea descentralizată. Este necesară stimularea cooperării în domeniul cercetării și al dezvoltării tehnologice precum și al transferului de tehnologii, pentru stabilirea de contacte între actorii din sectorul privat și cel public. Ar trebui sprijinite activitățile culturale care încurajează dialogul și schimburile dintre asociații și rețele culturale, precum și întărirea activităților de informare și de comunicare, în cadrul dezvoltării unei veritabile societăți informaționale euro-mediteraneene. Partenerii sociali și organizațiile neguvernamentale trebuie să fie încurajate să joace un rol activ.Linii directoare privind programul orientativ regional18. Cooperarea regională completează cooperarea bilaterală și acoperă cele trei domenii principale ale parteneriatului euro-mediteranean. Printre aspectele și domeniile dezvoltării economice și sociale pentru care este posibilă acordarea de sprijin financiar, astfel cum sunt menționate în Declarația de la Barcelona și în anexa II la regulamentul MEDA, cele ce urmează indică principalele direcții ale programelor orientative regionale curente dintre Comunitate și partenerii mediteraneeni. Se va ține seama de progresele realizate cu ocazia reuniunilor organizate ca urmare a conferinței interministeriale de la Barcelona. Obiectivul general îl constituie încurajarea unei mai bune înțelegeri între țările partenere, printr-o mai bună cunoaștere a problemelor regionale în domeniul politic, economic, social și cultural, prin facilitarea schimbului celor mai bune practici, a transferului de know-how și prin promovarea proiectelor comune de interes reciproc. De asemenea, Uniunea Europeană va continua să sprijine procesul de pace din Orientul Mijlociu.19. În domeniul politic, precum și în cadrul programelor bilaterale, se poate acorda asistență prin măsuri care se încadrează în domeniul de aplicare a regulamentului MEDA pentru:- dezvoltarea democrației și respectarea drepturilor omului;- creșterea transparenței și a eficienței instituțiilor guvernamentale;- construirea unui climat de încredere, în scopul întăririi stabilității în regiune.20. În domeniul economic și financiar se prevede acordarea de asistență pentru pregătirea zonei de liber schimb, prin promovarea competitivității și prin facilitarea tranziției economice, în special în ceea ce privește reglementările vamale, regulile de origine, statisticile, normele și reglementările veterinare și fitosanitare, precum și piețele bancare și bursiere.Se prevede adoptarea de măsuri adecvate în domeniul transporturilor, în domeniul energetic (în cadrul căruia Forumul euro-mediteranean pentru energie reprezintă instrumentul coordonator), în domeniul telecomunicațiilor și al tehnologiei informației, al cooperării regionale, al turismului, al mediului, al științei și tehnologiei, al apei și al pescuitului. De asemenea, se prevede sprijinirea constituirii de rețele între centrele de cercetare și de dezvoltare și operatorii economici, în vederea facilitării transferului de know-how și crearea de asociații în participațiune și de oportunități de afaceri.21. În domeniul social și cultural, se prevede punerea în aplicare a unor programe descentralizate de schimburi între societățile civile ale Uniunii Europene și cele ale partenerilor mediteraneeni, în domenii precum cel universitar, mass-media, administrația locală, domeniul tehnologic și alte domenii de interes reciproc.Se are în vedere adoptarea altor măsuri, precum dialogurile, proiectele de interes reciproc sau constituirea de rețele, în conformitate cu prevederile parteneriatului euro-mediteranean, pentru sprijinirea administrației locale, a dialogului cultural, a mass-media, a schimburilor de tineri și a schimburilor între societățile civile. Se prevede întărirea activităților de cercetare și dezvoltare tehnologică, de transfer de tehnologie, de informare și comunicare prin utilizarea tehnologiilor moderne de informare.În concluzie, este posibilă acordarea asistenței tehnice în scopul combaterii traficului de droguri, a terorismului și a criminalității internaționale. Aceste măsuri se pot adopta în domeniul schimbului de informații și de experiență, al compatibilității datelor și al întăririi sistemelor juridice.Revizuirea periodică și evaluarea ex-post22. Comisia acordă o atenție maximă gestionării prudente a programelor orientative bilaterale și regionale, precum și a proiectelor și programelor individuale finanțate prin intermediul acestora. Acestea sunt supuse unei revizuiri periodice și unei evaluări ex-post. Aceste analize cuprind o evaluare a stadiului de atingere a obiectivelor specifice, a viabilității economice și a eficienței costurilor diverselor activități, precum și a contribuției acestora la parteneriatul euro-mediteranean în ansamblul său. Se va acorda o atenție deosebită și modului în care programele și proiectele individuale au tratat aspectele cheie, stabilite în prezentele linii directoare. Rezultatele acestor analize sunt comunicate statelor membre.[1] Consiliul European de la Cannes din 12 iunie 1995 și-a dat acordul pentru un pachet financiar global de 4685 milioane ECU destinat țărilor terțe mediteraneene pentru perioada 1995-1999. Programul MEDA de 3 424,5 milioane ECU constituie partea cea mai mare din acesta. Restul sumei constă în protocoale specifice pe țări și în linii bugetare tematice.--------------------------------------------------


title: 2008/518/CE: Decizia Parlamentului European din 24 aprilie 2007 privind închiderea conturilor Agenției Europene pentru Sănătate și Securitate în Muncă pentru exercițiul financiar 2005

text:
               15.7.2008

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 187/119

      DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN

   din 24 aprilie 2007
   privind închiderea conturilor Agenţiei Europene pentru Sănătate şi Securitate în Muncă pentru exerciţiul financiar 2005
   (2008/518/CE)
   PARLAMENTUL EUROPEAN,
   având în vedere conturile anuale finale ale Agenţiei Europene pentru Sănătate şi Securitate în Muncă pentru exerciţiul financiar 2005 (1),
   având în vedere raportul Curţii de Conturi privind conturile anuale finale ale Agenţiei Europene pentru Sănătate şi Securitate în Muncă pentru exerciţiul financiar 2005, precum şi răspunsurile agenţiei (2),
   având în vedere Recomandarea Consiliului din 27 februarie 2007 (5711/2007 – C6-0080/2007),
   având în vedere Tratatul CE, în special articolul 276,
   având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităţilor Europene (3), în special articolul 185,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2062/94 al Consiliului din 18 iulie 1994 privind înfiinţarea Agenţiei Europene pentru Sănătate şi Securitate în Muncă (4), în special articolul 14,
   având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2343/2002 al Comisiei din 19 noiembrie 2002 privind Regulamentul financiar cadru pentru organismele menţionate la articolul 185 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (5), în special articolul 94,
   având în vedere articolul 71 şi anexa V la Regulamentul său de procedură,
   având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar şi avizul Comisiei pentru ocuparea forţei de muncă şi afaceri sociale (A6-0105/2007),

               1.

               constată că situaţia conturilor anuale finale ale Agenţiei Europene pentru Sănătate şi Securitate în Muncă pentru exerciţiile financiare 2004 şi 2005 se prezintă după cum urmează:
               Contul de venituri şi cheltuieli pentru exerciţiile financiare 2004 şi 2005

                           (în mii EUR)

                           2005

                           2004

                              Venituri

                           Subvenţii comunitare

                           12 209

                           9 542

                           Alte subvenţii

                           150

                           66

                           Alte venituri

                           66

                           111

                           Venituri PHARE

                           340

                           121

                              Total venituri (a)

                              12 765

                              9 840

                              Cheltuieli

                              Personal – titlul I din buget

                           Plăţi

                           3 435

                           3 379

                           Credite reportate

                           75

                           60

                              Administraţie – titlul II din buget

                           Plăţi

                           1 052

                           966

                           Credite reportate

                           331

                           248

                              Activităţi de exploatare – titlul II din buget

                           Plăţi (1)

                           4 589

                           2 426

                           Credite reportate

                           2 213

                           2 549

                              Cheltuieli PHARE

                           Plăţi

                           133

                           0

                           Credite reportate

                           206

                           0

                              Total cheltuieli (b)

                              12 035

                              9 628

                              Rezultatul exerciţiului financiar (c = a - b)(2)

                              730

                              212

                           Credite reportate şi anulate

                           404

                           887

                           Sume de utilizat din exerciţiul financiar anterior şi neutilizate

                           0

                           0

                           Credite RO (PHARE II) neutilizate

                           0

                           144

                           Plăţi pentru angajamente anulate în 2002

                           0

                           0

                           Diferenţe de curs valutar

                           0

                           0

                           Suma PHARE de rambursat Comisiei

                           0

                           -39

                           Regularizare

                           24

                           3

                              Rezultatul exerciţiului financiar înainte de ajustările economice (d)

                              1 158

                              1 208

                           Sold reportat din exerciţiul financiar anterior

                           - 779

                           -1 987

                              Rezultat acumulat înainte de ajustările economice (e)

                              379

                              - 779

                           Venituri bugetare de recuperat

                           0

                           Alte venituri de recuperat

                           0

                           Achiziţii de mijloace fixe

                           171

                           57

                           Amortizare

                           - 161

                           - 174

                           Stoc

                           0

                           -6

                           Casarea de mijloace fixe

                           0

                           -91

                           Amortizare

                           0

                           88

                           Cheltuieli diverse

                           - 34

                           Rezultat bugetar 2005 cumulat de rambursat CE

                           - 379

                           PHARE III – Prefinanţare primită

                           - 206

                           Prefinanţare acordată

                           - 314

                           Creanţe pe termen lung

                           4

                           Ajustarea cheltuielilor bugetare

                           1 990

                           Ajustarea veniturilor

                           - 806

                           Anularea operaţiunilor înregistrate

                           1 585

                           Sume plătite – reportate 2004-2005

                           -2 453

                              Ajustări economice (f)

                              - 571

                              - 161

                              Soldul exerciţiului financiar (e + f)

                              587

                              - 940

                              Sursa: Datele agenţiei. Prezentul tabel rezumă datele furnizate de agenţie în conturile sale anuale.

               2.

               aprobă închiderea conturilor Agenţiei Europene pentru Sănătate şi Securitate în Muncă pentru exerciţiul financiar 2005;

               3.

               încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta decizie directorului Agenţiei Europene pentru Sănătate şi Securitate în Muncă, Consiliului, Comisiei şi Curţii de Conturi şi de a asigura publicarea acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (seria L).

            Preşedintele

         Hans-Gert PÖTTERING

            Secretarul General

         Harald RØMER

      (1)  JO C 266, 31.10.2006, p. 19.

      (2)  JO C 312, 19.12.2006, p. 24.

      (3)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1. Regulament modificat prin Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1995/2006 (JO L 390, 30.12.2006, p. 1).

      (4)  JO L 216, 20.8.1994, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1112/2005 (JO L 184, 15.7.2005, p. 5).

      (5)  JO L 357, 31.12.2002, p. 72.


title: 2013/614/UE: Decizia Parlamentului European din 17 aprilie 2013 privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului întreprinderii comune ARTEMIS aferent exercițiului financiar 2011

text:
               16.11.2013

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 308/334

      DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN

   din 17 aprilie 2013
   privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului întreprinderii comune ARTEMIS aferent exercițiului financiar 2011
   (2013/614/UE)
   PARLAMENTUL EUROPEAN,

               —

               având în vedere conturile anuale finale ale întreprinderii comune ARTEMIS pentru exercițiul financiar 2011,

               —

               având în vedere Raportul Curții de Conturi privind conturile anuale ale întreprinderii comune ARTEMIS pentru exercițiul financiar 2011, însoțit de răspunsurile întreprinderii comune (1),

               —

               având în vedere Recomandarea Consiliului din 12 februarie 2013 (05755/2013 – C7-0040/2013),

               —

               având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (2), în special articolul 185,

               —

               având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (3), în special articolul 208,

               —

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 74/2008 al Consiliului din 20 decembrie 2007 de înființare a „întreprinderii comune ARTEMIS” în scopul punerii în aplicare a unei inițiativei tehnologice comune privind sistemele informatice integrate (4), în special articolul 11 alineatul (4),

               —

               având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2343/2002 al Comisiei din 19 noiembrie 2002 privind Regulamentul financiar cadru pentru organismele menționate la articolul 185 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (5), în special articolul 94,

               —

               având în vedere articolul 77 și anexa VI la Regulamentul său de procedură,

               —

               având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A7-0087/2013),

               1.

               acordă directorului executiv al întreprinderii comune ARTEMIS descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului întreprinderii comune aferent exercițiului financiar 2011;

               2.

               își prezintă observațiile în cadrul rezoluției de mai jos;

               3.

               încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie împreună cu rezoluția Parlamentului, ca parte integrantă a acesteia, directorului executiv al întreprinderii comune ARTEMIS, Consiliului, Comisiei și Curții de Conturi și de a asigura publicarea acestora în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (seria L).

            Președintele

         Martin SCHULZ

            Secretarul general

         Klaus WELLE

      (1)  JO C 6, 10.1.2013, p. 1.

      (2)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

      (3)  JO L 298, 26.10.2012, p. 1.

      (4)  JO L 30, 4.2.2008, p. 52.

      (5)  JO L 357, 31.12.2002, p. 72.

         REZOLUȚIA PARLAMENTULUI EUROPEAN

      din 17 aprilie 2013
      conținând observațiile care fac parte integrantă din decizia privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului întreprinderii comune ARTEMIS aferent exercițiului financiar 2011
      PARLAMENTUL EUROPEAN,

                  —

                  având în vedere conturile anuale finale ale întreprinderii comune ARTEMIS pentru exercițiul financiar 2011,

                  —

                  având în vedere Raportul Curții de Conturi privind conturile anuale ale întreprinderii comune ARTEMIS pentru exercițiul financiar 2011, însoțit de răspunsurile întreprinderii comune (1),

                  —

                  având în vedere Recomandarea Consiliului din 12 februarie 2013 (05755/2013 – C7-0040/2013),

                  —

                  având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (2), în special articolul 185,

                  —

                  având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (3), în special articolul 208,

                  —

                  având în vedere Regulamentul (CE) nr. 74/2008 al Consiliului din 20 decembrie 2007 de înființare a „întreprinderii comune ARTEMIS” în scopul punerii în aplicare a unei inițiativei tehnologice comune privind sistemele informatice integrate (4), în special articolul 11 alineatul (4),

                  —

                  având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2343/2002 al Comisiei din 19 noiembrie 2002 privind Regulamentul financiar cadru pentru organismele menționate la articolul 185 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (5), în special articolul 94,

                  —

                  având în vedere articolul 77 și anexa VI la Regulamentul său de procedură,

                  —

                  având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A7-0087/2013),

                  A.

                  întrucât întreprinderea comună ARTEMIS („întreprinderea comună”) a fost înființată în decembrie 2007 pentru o perioadă de 10 ani pentru a defini și a pune în aplicare o „agendă de cercetare” în vederea dezvoltării de tehnologii-cheie pentru sistemele informatice integrate din diferite sectoare de aplicare, cu scopul de a consolida competitivitatea și durabilitatea europeană și a facilita apariția unor noi piețe și aplicații în societate;

                  B.

                  întrucât întreprinderea comună a început să funcționeze autonom în octombrie 2009;

                  C.

                  întrucât Curtea de Conturi declară că a obținut asigurări rezonabile cu privire la fiabilitatea conturilor anuale ale întreprinderii comune pentru exercițiul financiar 2011;

                  D.

                  întrucât Curtea de Conturi a exprimat o opinie cu rezerve privind legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente conturilor întreprinderii comune;

                  E.

                  întrucât contribuția maximă a Uniunii la întreprinderea comună pentru cei 10 ani este de 420 000 000 EUR, sumă ce provine din bugetul celui de-al 7-lea Program-cadru pentru cercetare,

         Gestiunea bugetară și financiară

                  1.

                  observă că bugetul inițial pe 2011 includea credite operaționale în valoare de 46,6 milioane EUR și că a fost adoptat un buget rectificativ care a redus nivelul creditelor operaționale la 18 600 000 EUR; remarcă, de asemenea, că rata de utilizare a creditelor de angajament operaționale a fost de 100 % în urma reducerii creditelor operaționale la 18 600 000 EUR, în timp ce rata pentru creditele de plată a fost de 51 %;

                  2.

                  este îngrijorat de faptul că Curtea de Conturi a exprimat o opinie cu rezerve privind legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente conturilor întreprinderii comune, pe motiv că întreprinderea comună nu a fost în măsură să aprecieze dacă strategia de audit ex post oferă o asigurare suficientă cu privire la legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente; invită întreprinderea comună să prezinte autorității care acordă descărcarea de gestiune un plan de acțiune pentru depășirea posibilei lipse de asigurare; se așteaptă ca, prin auditurile sale independente, Curtea de Conturi să fie în măsură să prezinte autorității care acordă descărcarea de gestiune opinia sa proprie cu privire la eficacitatea strategiei întreprinderii comune de audit ex post;

                  3.

                  reamintește că întreprinderea comună a adoptat în 2010 o strategie de audit ex post, care reprezintă un instrument-cheie pentru evaluarea legalității și regularității operațiunilor subiacente și că punerea sa în aplicare a început în 2011; constată că auditul declarațiilor de cheltuieli aferente proiectelor a fost delegat autorităților naționale de finanțare ale statelor membre, dar, cu toate acestea, acordurile administrative semnate cu autoritățile naționale de finanțare nu conțin prevederi cu privire la modalitățile practice pentru auditurile respective; constată, de asemenea, pe baza observațiilor întreprinderii comune, că diversele mecanisme de finanțare și norme naționale în vigoare în diferitele state membre implică faptul că auditul ex post este fezabil doar în cazul proiectelor finalizate și solicită să fie informat cu privire la rezultatele auditurilor efectuate; reiterează faptul că întreprinderea comună ar trebui să consolideze, fără întârziere, calitatea controalelor sale ex ante, în special pentru gestionarea granturilor, solicită ca autoritatea de descărcare de gestiune să fie informată cu privire la rezultatele următoarelor procese de audit ex post desfășurate de întreprinderea comună;

                  4.

                  ia act de faptul că, contrar normelor financiare ale întreprinderii comune, bugetul acesteia pe 2011 nu reflectă credite de plată diferențiate pentru cheltuielile operaționale;

                  5.

                  regretă nivelul relativ scăzut de execuție a creditelor de plată operaționale de 86 %, 53 % și 18 % pentru cererile de propuneri 2008, 2009 și 2010; constată întârzierile înregistrate la nivelul statelor membre în semnarea acordurilor naționale de grant; își exprimă preocuparea cu privire la rata redusă de execuție a bugetului, precum și cu privire la activitățile subiacente ale întreprinderii comune; solicită să i se prezinte un raport detaliat privind progresele înregistrate în vederea eliminării deficiențelor menționate, care să conțină propuneri concrete pentru îmbunătățirea treptată a ratei de execuție.

                  6.

                  condamnă faptul că Grecia utilizează fonduri structurale ale Uniunii pentru a-și acoperi contribuțiile naționale către beneficiarii eleni ai proiectelor ARTEMIS, în loc să furnizeze finanțare națională, și că întreprinderea comună a acceptat continuarea participării Greciei la proiectele ARTEMIS, însă nu acordă nicio finanțare beneficiarilor eleni, întrucât o cheltuială cofinanțată din fondurile structurale ale Uniunii nu poate să beneficieze de intervenția unui alt instrument financiar al Uniunii, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (6); solicită Comisiei să informeze în cel mai scurt termen posibil autoritatea care acordă descărcarea de gestiune în legătură cu legalitatea acestei situații;

                  7.

                  ia act de constatarea Curții de Conturi potrivit căreia întreprinderea comună utilizează reportarea neautomată în următorul exercițiu financiar a creditelor de plată, însă fără a dispune de o decizie din partea Consiliului de conducere, astfel cum impune articolul 10 alineatul (1) din normele financiare, și nu se face nicio distincție între creditele de plată reportate din exercițiile anterioare și creditele de plată aferente exercițiului curent;

         Cererile de propuneri

                  8.

                  ia act de faptul că execuția efectivă și valoarea previzionată a cererilor de propuneri reprezintă doar 244 000 000 EUR, sau 58 % din bugetul de 420 000 000 EUR prevăzut pentru acoperirea cheltuielilor operaționale;

         Sistemele de control intern

                  9.

                  recunoaște că, în 2011, întreprinderea comună și-a intensificat eforturile depuse pentru elaborarea și implementarea unor proceduri eficace de control în domeniul financiar, contabil și de gestiune; constată că contabilul a validat sistemele financiare și contabile utilizate, însă nu a validat încă procesele de lucru subiacente prin intermediul cărora sunt furnizate informațiile financiare, în special procesul care furnizează informații financiare cu privire la validarea și plata declarațiilor de cheltuieli primite de la autoritățile naționale; reamintește că sunt necesare eforturi suplimentare, în special în ceea ce privește standardele de control intern, și că întreprinderea comună și-a dobândit autonomia în octombrie 2009;

         Auditul intern

                  10.

                  constată că, la sfârșitul exercițiului 2011, structura proprie de audit intern a întreprinderii comune nu fusese încă introdusă; reamintește faptul că Serviciul de Audit Intern al Comisiei este auditorul intern al întreprinderii comune din 2010 și a efectuat un exercițiu de evaluare a riscurilor, iar planul strategic de audit pentru perioada 2012-2014 a fost prezentat Consiliului de conducere al întreprinderii comune; remarcă faptul că, dată fiind dimensiunea întreprinderii comune, Serviciul de Audit Intern al Comisiei va îndeplini și rolul de structură de audit intern;

                  11.

                  ia act de faptul că normele financiare ale întreprinderii comune nu au fost încă modificate în mod oficial pentru a include dispoziția privind competențele auditorului intern al Comisiei în ceea ce privește bugetul general în ansamblul său;

         Raportul anual de activitate

                  12.

                  constată că, deși raportul anual de activitate furnizează informații cu privire la rezultatele operațiunilor întreprinderii comune, acesta nu include o evaluare a eficienței și a eficacității sistemului de control intern și prezintă următoarele deficiențe:

                              —

                              lipsa de informații cu privire la implementarea strategiei de audit ex post, motiv pentru care nu se poate stabili dacă acest control-cheie funcționează în mod eficace; această lipsă de informații ar fi trebuit să conducă la emiterea unei rezerve;

                              —

                              nu sunt furnizate informații privind validarea parțială a sistemelor financiare și contabile de către contabil;

                              —

                              există diferențe neexplicate între cifrele privind execuția bugetară cuprinse în rezultatul referitor la creditele de plată din cadrul raportului anual de activitate și cifrele privind execuția bugetară cuprinse în conturile finale;

         Alte aspecte legate de gestiune

                  13.

                  observă că, în 2011, întreprinderea comună a elaborat un plan de asigurare a continuității activității și a înregistrat progrese în oficializarea politicilor privind securitatea în domeniul tehnologiei informației, dar sunt necesare eforturi suplimentare pentru finalizarea planului de recuperare în caz de dezastru;

                  14.

                  regretă că, în mod contrar normelor financiare ale întreprinderii comune, autoritățile naționale de finanțare nu au declarat încă nicio dobândă bancară generată de plățile de prefinanțare;

                  15.

                  salută semnarea la 3 februarie 2012 a acordului de găzduire dintre întreprinderea comună și autoritățile belgiene cu privire la spațiile pentru birouri, la privilegii și la imunități, precum și la alte tipuri de sprijin care urmau să fie acordate;

         Alte chestiuni

         Posibila fuziune cu ENIAC

                  16.

                  consideră că ar trebui realizată o analiză cost-beneficiu a fuziunii cu ENIAC și că Parlamentul European ar trebui informat în legătură cu rezultatele acestei evaluări; raportul respectiv ar trebui să evidențieze posibilele avantaje și dezavantaje ale unei asemenea fuziuni;

                  17.

                  invită, din nou, Curtea de Conturi să prezinte Parlamentului, într-un termen rezonabil, un raport special privind problemele comune care apar din cauza naturii întreprinderilor comune și care ar trebui tratate de întreprinderile comune împreună cu partenerii lor pentru a asigura valoarea lor adăugată și eficiența realizării programelor demonstrative, de cercetare și de dezvoltare tehnologică ale Uniunii; constată, de asemenea, că raportul ar trebui să includă o evaluare a eficacității în ceea ce privește crearea și structura întreprinderilor comune.

         (1)  JO C 6, 10.1.2013, p. 1.

         (2)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

         (3)  JO L 298, 26.10.2012, p. 1.

         (4)  JO L 30, 4.2.2008, p. 52.

         (5)  JO L 357, 31.12.2002, p. 72.

         (6)  JO L 210, 31.7.2006, p. 25.


title: Decizia 2013/533/PESC a Consiliului din 28 octombrie 2013 de modificare a Deciziei 2012/392/PESC a Consiliului privind misiunea PSAC a Uniunii Europene în Niger (EUCAP Sahel Niger)

text:
               30.10.2013

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 288/68

         DECIZIA 2013/533/PESC A CONSILIULUI
   din 28 octombrie 2013
   de modificare a Deciziei 2012/392/PESC a Consiliului privind misiunea PSAC a Uniunii Europene în Niger (EUCAP Sahel Niger)
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 28, articolul 42 alineatul (4) și articolul 43 alineatul (2),
   având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,
   întrucât:

               (1)

               La 16 iulie 2012, Consiliul a adoptat Decizia 2012/392/PESC (1), care expiră la 15 iulie 2014.

               (2)

               Actuala valoare de referință financiară acoperă perioada care se încheie la 31 octombrie 2013.

               (3)

               Prin urmare, Decizia 2012/392/PESC ar trebui să fie modificată pentru a include o valoare de referință financiară care să acopere perioada restantă până la 15 iulie 2014.

               (4)

               EUCAP Sahel Niger se va desfășura în contextul unei situații care s-ar putea deteriora și care ar putea aduce atingere realizării obiectivelor acțiunii externe a Uniunii prevăzute la articolul 21 din tratat,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   La articolul 13 din Decizia 2012/392/PESC, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

      „(1)   Valoarea de referință destinată acoperirii cheltuielilor aferente EUCAP Sahel Niger pentru perioada 16 iulie 2012-31 octombrie 2013 este de 8 700 000 EUR.
      Valoarea de referință financiară destinată acoperirii cheltuielilor legate de EUCAP Sahel Niger pentru perioada 1 noiembrie 2013-15 iulie 2014 este de 6 500 000 EUR.”

   Articolul 2
   Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

      Adoptată la Bruxelles, 28 octombrie 2013.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         L. LINKEVIČIUS

      (1)  Decizia 2012/392/PESC a Consiliului din 16 iulie 2012 privind misiunea PSAC a Uniunii Europene în Niger (EUCAP Sahel Niger) (JO L 187, 17.7.2012, p. 48).


title: 2012/555/UE: Decizia Parlamentului European din 10 mai 2012 privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului general al Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2010, Secțiunea V – Curtea de Conturi

text:
               17.10.2012

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 286/104

         DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN
   din 10 mai 2012
   privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului general al Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2010, Secțiunea V – Curtea de Conturi
   (2012/555/UE)
   PARLAMENTUL EUROPEAN,

               —

               având în vedere bugetul general al Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2010 (1),

               —

               având în vedere conturile anuale ale Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2010 [COM(2011) 473 – C7-0260/2011] (2),

               —

               având în vedere Raportul anual al Curții de Conturi către autoritatea care acordă descărcarea de gestiune privind auditurile interne desfășurate în 2010,

               —

               având în vedere Raportul anual al Curții de Conturi referitor la execuția bugetului privind exercițiul financiar 2010, însoțit de răspunsurile instituțiilor (3),

               —

               având în vedere Declarația de asigurare (4) privind fiabilitatea conturilor și legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente întocmită de Curtea de Conturi pentru exercițiul financiar 2010 în temeiul articolului 287 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

               —

               având în vedere articolul 314 alineatul (10) și articolele 317, 318 și 319 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

               —

               având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (5), în special articolele 50, 86, 145, 146 și 147,

               —

               având în vedere articolul 77 și anexa VI la Regulamentul său de procedură,

               —

               având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A7-0091/2012),

               1.

               acordă secretarului general al Curții de Conturi descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului Curții aferent exercițiului financiar 2010;

               2.

               își prezintă observațiile în cadrul rezoluției de mai jos;

               3.

               încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie împreună cu rezoluția Parlamentului, ca parte integrantă a acesteia, Consiliului, Comisiei, Curții de Justiție a Uniunii Europene, Curții de Conturi, Ombudsmanului European și Autorității Europene pentru Protecția Datelor și de a asigura publicarea acestora în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (seria L).

            Președintele

         Martin SCHULZ

            Secretarul general

         Klaus WELLE

      (1)  JO L 64, 12.3.2010.

      (2)  JO C 332, 14.11.2011, p. 1.

      (3)  JO C 326, 10.11.2011, p. 1.

      (4)  JO C 332, 14.11.2011, p. 134.

      (5)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.
    ---documentbreak---

               17.10.2012

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 286/105

         REZOLUȚIA PARLAMENTULUI EUROPEAN
   din 10 mai 2012
   conținând observațiile care fac parte integrantă din decizia privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului general al Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2010, Secțiunea V – Curtea de Conturi
   PARLAMENTUL EUROPEAN,

               —

               având în vedere bugetul general al Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2010 (1),

               —

               având în vedere conturile anuale ale Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2010 [COM(2011) 473 – C7-0260/2011] (2),

               —

               având în vedere Raportul anual al Curții de Conturi către autoritatea care acordă descărcarea de gestiune privind auditurile interne desfășurate în 2010,

               —

               având în vedere Raportul anual al Curții de Conturi referitor la execuția bugetului privind exercițiul financiar 2010, însoțit de răspunsurile instituțiilor (3),

               —

               având în vedere Declarația de asigurare (4) privind fiabilitatea conturilor și legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente întocmită de Curtea de Conturi pentru exercițiul financiar 2010 în temeiul articolului 287 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

               —

               având în vedere articolul 314 alineatul (10) și articolele 317, 318 și 319 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

               —

               având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (5), în special articolele 50, 86, 145, 146 și 147,

               —

               având în vedere articolul 77 și anexa VI la Regulamentul său de procedură,

               —

               având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A7-0091/2012),

               1.

               subliniază că auditul cu privire la situațiile financiare ale Curții de Conturi din 2010 a fost efectuat de un auditor extern; constată că, în raportul său, auditorul independent a ajuns la următoarea concluzie: „În opinia noastră, situațiile financiare oferă o imagine fidelă și reală a poziției financiare a Curții de Conturi Europene la 31 decembrie 2010, precum și a fluxurilor sale de numerar pentru exercițiul încheiat la această dată, în conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002, cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2342/2002 al Comisiei din 23 decembrie 2002 de stabilire a normelor de aplicare a respectivului regulament al Consiliului și cu normele contabile ale Uniunii Europene.” (6);

               2.

               constată totuși că este vorba despre un audit „clasic”, care examinează „[…] dacă operațiunile financiare au fost corect înregistrate și prezentate, dacă au fost executate cu respectarea legilor și a reglementărilor și dacă au fost gestionate cu respectarea principiilor de economicitate, eficiență și eficacitate” (Raportul auditorului independent, punctul 1 al treilea paragraf); dorește ca viitoarele rapoarte de audit să țină seama de indicatorii de performanță și de obiective;

               3.

               solicită să se amelioreze calitatea raportului rezumativ privind numărul și tipul de audituri interne realizate, precum și recomandările formulate și acțiunile întreprinse ca urmare a acestor recomandări; solicită, de asemenea, ca acest raport rezumativ să ofere mai multe informații și să fie mai pertinent;

               4.

               constată că, în 2010, Curtea de Conturi dispunea de credite de angajament în valoare totală de 148 600 000 EUR (188 000 000 EUR în 2009) și că nivelul de execuție al acestor credite a fost de 93 % (92,1 % în 2009); subliniază că bugetul Curții de Conturi este pur administrativ, cheltuielile referindu-se în proporție de 80 % la persoanele care lucrează cu instituția și în proporție de 20 % la clădiri, mobilier, echipamente și cheltuieli de funcționare diverse;

               5.

               constată că rata de execuție a creditelor de la titlul 1 – „Persoane care lucrează cu instituția” – s-a majorat de la 87,6 % în 2009 la 92,3 % în 2011; constată că, în 2010, s-au utilizat 98 % din creditele alocate la titlul 2 – „Clădiri, mobilier, echipamente și cheltuieli diverse de funcționare”;

               6.

               salută faptul că, în urma unei reorganizări, Curtea de Conturi a redus costul anual al serviciilor de securitate cu 500 000 EUR, beneficiind în același timp de un serviciu mai eficace și de un mai bun control al riscurilor;

               7.

               solicită Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF) să accelereze investigațiile legate de presupusele nereguli raportate de Curtea de Conturi OLAF-ului în 2010;

               8.

               salută revizuirea deja efectuată de către Curtea de Conturi a Codului de conduită pentru membrii săi și faptul că noul cod prevede publicarea pe internet a declarațiilor de interese ale membrilor;

               9.

               ia act de faptul că în 2010 Curtea de Conturi a publicat două rapoarte anuale, 40 de rapoarte speciale anuale (față de 37 în 2009), 14 rapoarte speciale (față de 18 în 2009) și 6 opinii (față de 1 în 2009); recomandă cu convingere Curții de Conturi să evalueze efectele și punerea în practică a concluziilor sale cuprinse în rapoartele speciale într-o perioadă rezonabilă, precum și să informeze Comisia pentru control bugetar cu privire la constatările sale;

               10.

               consideră că prevenirea și identificarea conflictelor de interese sunt esențiale pentru buna utilizare a resurselor, precum și pentru încrederea publică în instituțiile Uniunii; așteaptă raportul special al Curții de Conturi privind gestionarea conflictelor de interese în cadrul Agenției Europene de Siguranță a Aviației, al Agenției Europene pentru Produse Chimice, al Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și al Agenției Europene pentru Medicamente, conform planificării, până cel târziu la sfârșitul lunii iunie 2012;

               11.

               salută cooperarea profesională și bazată pe respect reciproc dintre Curtea de Conturi și Comisia pentru control bugetar; salută în acest sens măsurile întreprinse de Curtea de Conturi pentru a-și consolida rolul, la solicitarea Parlamentului, astfel încât impactul său să fie mai amplu și mai profund, sporind în acest mod eficacitatea și utilitatea avizelor și rapoartelor sale, precum și fiabilitatea sistemelor și a procedurilor sale, și consolidând astfel sinergiile dintre cele două instituții;

               12.

               salută cooperarea fructuoasă dintre Curtea de Conturi și Comisia pentru control bugetar în ceea ce privește procedura de descărcare de gestiune pentru întreprinderile comune pe 2010; invită Curtea de Conturi să prezinte autorității care acordă descărcarea de gestiune un raport special privind eficacitatea înființării întreprinderilor comune și valoarea lor adăugată în ceea ce privește buna executare a programelor de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative ale Uniunii;

               13.

               reamintește că Curtea de Conturi a adoptat o strategie de audit pentru perioada 2009-2012, definind următoarele obiective: 1. maximizarea impactului global al auditurilor; și 2. îmbunătățirea eficacității printr-o utilizare optimă a resurselor; constată cu satisfacție că Curtea de Conturi a realizat următoarele obiective prioritare în 2010 (7):

                           —

                           obiectivul de a publica anual între 12 și 15 rapoarte de audit al performanței;

                           —

                           elaborarea de noi produse de analiză, mai precis un document privind riscurile și provocările cu care se va confrunta noua Comisie (Avizul nr. 1/2010), precum și un sistem, instituit pentru a fi utilizat cu începere din 2012 pentru a elabora rapoarte privind acțiunile întreprinse în urma recomandărilor Curții;

                           —

                           modificarea regulamentului de procedură al Curții pentru a eficientiza procesul decizional, prin introducerea camerelor, și pentru a consolida guvernanța internă;

                           —

                           elaborarea unui set complet de indicatori de performanță;

                           —

                           îmbunătățirea abordării utilizate pentru auditul anual al execuției bugetului Uniunii (declarația de asigurare), pe baza recomandărilor unui grup de reflecție intern, sprijinit și de experți externi;

                           —

                           reafectarea către departamentele de audit a mai multor posturi din cadrul serviciilor de sprijin;

               14.

               salută faptul că numărul de posturi afectate sarcinilor de audit a crescut cu 6 % (8);

               15.

               constată că, în 2010, Curtea de Conturi dispunea de un efectiv de 889 de funcționari, 48 de agenți contractuali și 17 experți naționali detașați; dintre aceste posturi, 557 au fost afectate camerelor de audit, 123 dintre ele fiind alocate cabinetelor membrilor; dorește ca raportul anual de activitate să conțină pe viitor și un tabel exhaustiv al resurselor umane per ansamblu de care dispune Curtea de Conturi, prezentate în funcție de categorie, grad, sex, participarea la cursurile de formare profesională și naționalitate;

               16.

               consideră că, pentru o mai bună optimizare a activității Curții de Conturi, un număr și mai important de funcționari ai Curții ar trebui să fie specializați în audit și să se ocupe exclusiv de sarcinile de audit; dorește o creștere a acestei proporții în viitor;

               17.

               ia act, de asemenea, de efectuarea de către Curtea de Conturi a 376 de misiuni în total, dintre care 351 în statele membre și 25 pentru alți beneficiari (Franța: 52, Germania: 38, Regatul Unit: 32, Italia: 30; Spania: 26, Țările de Jos: 23, Suedia: 15, Portugalia: 14, Grecia: 13, Danemarca: 12, Luxemburg: 11, Ungaria: 10, Polonia: 10);

               18.

               solicită Curții de Conturi să introducă în cadrul viitoarelor sale programe de lucru acțiuni sistematice de urmărire a auditurilor specifice realizate în trecut, într-un interval de timp suficient, pentru a evalua progresele realizate;

               19.

               își exprimă satisfacția cu privire la faptul că Curtea de Conturi evaluează utilizarea eficientă și eficace a resurselor aplicând indicatorii-cheie de performanță; ia act de progresul constant; dorește totuși să se majoreze în continuare numărul de rapoarte de constatări preliminare emise la timp de către Curtea de Conturi (care îi permit să verifice, în cooperare cu entitățile auditate, exactitatea factuală a principalelor sale constatări) (9);

               20.

               constată că, în conformitate cu proiectul viitorului regulament financiar, agențiile pot desemna, după consultarea Curții de Conturi, un auditor extern independent, care va verifica dacă execuția bugetară a agenției respective corespunde dispozițiilor regulamentului financiar; constată că, în continuare, Curtea de Conturi va trebui să țină seama de raportul auditorului extern pentru elaborarea avizului său; constată că Curtea de Conturi a lansat, în 2011, un proiect-pilot în cooperare cu Eurofound (Fundația Europeană pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă);

               21.

               urmărește cu interes proiectul-pilot și rezultatul sale; salută avantajele pe care această nouă procedură le-ar putea aduce în optimizarea volumului de muncă al Curții de Conturi; cu toate acestea, consideră că rezultatul ar trebui în principal evaluat ca raport calitate/timp și indicatori de cost;

               22.

               încurajează Curtea de Conturi să inițieze o evaluare detaliată a sistemelor de supraveghere și control ale Consiliului, înainte de sfârșitul anului 2012, astfel cum se menționează în Rezoluția de descărcare de gestiune a Parlamentului din 2009 (10) (punctul 8);

               23.

               așteaptă cu interes analiza evaluării inter pares pe care Curtea de Conturi intenționează să o lanseze în 2012; își confirmă intenția de a elabora un raport din proprie inițiativă privind îmbunătățirile care ar putea fi sugerate Curții de Conturi; își exprimă dorința de a fi informat cu privire la punerea în aplicare a concluziilor ultimei evaluări inter pares;

               24.

               își confirmă, de asemenea, intenția de a propune revizuirea normelor privind numirea candidaților la funcția de membri ai Curții de Conturi, astfel încât să se amelioreze condițiile impuse, pentru o mai bună adaptare a Curții la provocările prezente și viitoare.

      (1)  JO L 64, 12.3.2010.

      (2)  JO C 332, 14.11.2011, p. 1.

      (3)  JO C 326, 10.11.2011, p. 1.

      (4)  JO C 332, 14.11.2011, p. 134.

      (5)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

      (6)  JO C 267, 9.9.2011, p. 3.

      (7)  Raportul anual de activitate pentru anul 2010, p. 26.

      (8)  Raportul anual de activitate pentru anul 2010, p. 34.

      (9)  Raportul anual de activitate pentru anul 2010, p. 30.

      (10)  JO L 250, 27.9.2011, p. 94.