title: Decizia (UE) 2016/2007 a Comisiei din 1 februarie 2016 ajutor de stat SA.36754-2014/C (ex 2014/NN și 2013/N) pe care Ungaria l-a pus în aplicare parțial și pe care intenționează să îl pună în aplicare în favoarea AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd. [notificată cu numărul C(2016) 405] (Text cu relevanță pentru SEE )

text:
                  17.11.2016

                  RO

                  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

                  L 310/24

            DECIZIA (UE) 2016/2007 A COMISIEI
      din 1 februarie 2016
      ajutor de stat SA.36754-2014/C (ex 2014/NN și 2013/N) pe care Ungaria l-a pus în aplicare parțial și pe care intenționează să îl pună în aplicare în favoarea AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd.

            [notificată cu numărul C(2016) 405]

      (Numai textul în limba maghiară este autentic)
      (Text cu relevanță pentru SEE)
      COMISIA EUROPEANĂ,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,
      având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),
      după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în temeiul dispozițiilor (1) menționate anterior,
      întrucât:
      1.   PROCEDURA

                  (1)

                  Printr-o notificare în format electronic înregistrată la 16 septembrie 2013 (SANI nr. 8899), care a fost rectificată prin Comunicarea din 25 septembrie 2013, autoritățile maghiare și-au anunțat intenția, în temeiul punctului 65 din Liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2007-2013 (2) (denumite în continuare „LAR 2007-2013”), de a acorda ajutor regional pentru un proiect mare de investiții care urmează a fi derulat în Győr de AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd. (denumită în continuare „AHM”).

                  (2)

                  Prin scrisoarea din 9 iulie 2014, Comisia a informat Ungaria cu privire la decizia sa de a iniția procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din TFUE (denumită în continuare „decizia de inițiere”) având ca obiect ajutorul regional care urmează să fie pus în aplicare în favoarea proiectului de investiții al AHM, în scopul realizării unei evaluări aprofundate pe baza Comunicării Comisiei privind criteriile pentru o evaluare aprofundată a ajutoarelor regionale pentru proiecte mari de investiții (3) (denumită în continuare „Comunicarea privind evaluarea aprofundată”).

                  (3)

                  Ungaria a transmis, prin scrisoarea din 9 octombrie 2014 (2014/101245), observațiile pe care le avea și informațiile necesare pentru evaluarea aprofundată.

                  (4)

                  Decizia Comisiei de a iniția procedura oficială de investigare a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene la 21 noiembrie 2014 (4). Părțile terțe au fost invitate să își prezinte observațiile.

                  (5)

                  Prin scrisorile din 25 noiembrie 2014 (2014/119782), 28 iulie 2015 (2015/074087) și 24 august 2015 (2015/083208), Comisia a solicitat informații suplimentare, pe care Ungaria le-a transmis prin scrisorile din 13 februarie 2015 (2015/014716), 30 septembrie 2015 (2015/096577) și 9 octombrie 2015 (2015/100135).

                  (6)

                  Comisia nu a primit observații de la părțile interesate.

            2.   DESCRIEREA DETALIATĂ A MĂSURII/AJUTORULUI

      2.1.   OBIECTIVUL MĂSURII

                  (7)

                  Autoritățile ungare intenționează să promoveze dezvoltarea regională prin acordarea de ajutor regional sub forma unei subvenții nerambursabile directe și a unei scutiri de impozit pe profit în favoarea AHM pentru investiții privind amplasarea AHM în Győr, localitate situată în regiunea Transdanubia de Vest (Nyugat-Dunántúl). Transdanubia de Vest este o regiune asistată eligibilă pentru ajutor regional în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (a) din TFUE în limita unui plafon standard al ajutorului regional pentru întreprinderile mari de 30 % echivalent subvenție brută (ESB), conform hărții ajutoarelor regionale din Ungaria pentru perioada 2007-2013 (5).

            2.2.   BENEFICIARUL

                  (8)

                  Beneficiarul ajutorului este AHM, o filială deținută integral de Audi Hungaria Services Zrt. Audi Hungaria Services Zrt. este o filială a AUDI AG, care este un membru al grupului Volkswagen (denumit în continuare „VW Group”). Sediul VW Group se află în Wolfsburg, Germania, iar activitatea sa este împărțită în două divizii, divizia Autovehicule și divizia Servicii Financiare. Divizia Autovehicule cuprinde două domenii de activitate: „autoturisme” și „vehicule comerciale, inginerie electrică”.

                  (9)

                  Divizia „Autovehicule” a VW Group este alcătuită din 12 mărci: Volkswagen, AUDI, ŠKODA, SEAT, Bentley, Porsche, Bugatti, Lamborghini, Ducati, Volkswagen Vehicule Comerciale, Scania și MAN. Fiecare marcă este autonomă și funcționează ca o entitate independentă pe piață. Volkswagen Group produce autovehicule care variază de la autoturisme mici la autovehicule de lux și autovehicule comerciale.

                  (10)

                  În 2014, VW Group a gestionat, în total, 118 fabrici situate la nivel mondial (6) și a livrat 10,1 milioane de autovehicule consumatorilor, ceea ce reprezintă o cotă de 12 % din piața mondială a autoturismelor. Veniturile acestuia au ajuns la 202 miliarde EUR, iar numărul angajaților a fost de 592 586 (7).

                  (11)

                  În 2014, întreprinderea AUDI AG a avut 79 483 de angajați, a livrat 1,7 milioane de autovehicule noi clienților din întreaga lume, iar veniturile acesteia au fost de 53 miliarde EUR.

                  (12)

                  În 2014, AHM a produs 135 232 de autovehicule, numărul angajaților acesteia a fost de 11 274, iar veniturile sale au fost de 7,2 miliarde EUR.

            2.3.   PROIECTUL DE INVESTIȚII

                  (13)

                  AHM produce motoare și componente de motoare în Győr. În plus, AHM asambla autovehicule în sistem de platformă înainte ca proiectul de investiții anunțat să fie finalizat la sfârșitul anului 2014.

                  (14)

                  Proiectul de investiții a avut trei obiective: o flexibilitate sporită și diversificarea operațiunii de asamblare, creșterea producției de autovehicule asamblate și o integrare accentuată pe verticală a procesului de fabricație a autoturismelor.

                  (15)

                  Primul obiectiv a fost acela de a spori flexibilitatea operațiunii de asamblare prin înlocuirea tehnologiei anterioare bazate pe platforme cu așa-numita tehnologie a procesului de fabricație bazată pe module (Modularer Querbaukasten, denumită în continuare„MQB”). În timp ce tehnologia bazată pe platforme, care era utilizată la Győr, permitea doar asamblarea autoturismelor care utilizează aceeași platformă (în principal, de aceeași lungime sau de o lungime similară, deseori aparținând doar unui segment), tehnologia MQB nou instalată permite asamblarea autoturismelor de lungimi diferite și care aparțin unei serii de segmente (în acest caz, segmentele A și B și, teoretic, de asemenea, segmentul A0, […] (*)) pe aceeași linie de fabricație. Noua tehnologie a fost instalată într-o fabrică nouă, iar vechea activitate de asamblare bazată pe platforme a fost eliminată complet în 2014, vechea linie de asamblare fiind dezafectată și eliminată. Întreaga producție de autovehicule din Győr are acum la bază tehnologia MQB. Tehnologia MQB se bazează pe principiul modularității (standardizarea componentelor de diferite modele, care aparțin unor segmente de piață diferite), ceea ce permite realizarea unor importante economii de costuri. Având în vedere standardizarea necesară și din cauza distanței fizice (aproximativ 1,5 km) între vechiul și noul punct de asamblare, fosta linie de asamblare nu a putut fi integrată în noul proces de producție. Noua fabrică permite fabricarea mai multor modele de autoturisme Audi: noile generații de modele asamblate deja în trecut la Győr (Audi TT Coupé, TT Roadster și A3 Cabriolet) și un membru cu totul nou al familiei modelului A3, având o caroserie cu patru uși (A3 Sedan). Modelele succesoare au suferit diverse modificări legate de proiectare și îmbunătățiri tehnice. Cu toate acestea, continuitatea sub aspectul calității, standardele înalte privind proiectarea de la o generație la alta și dezvoltarea tehnică, precum și întreținerea principalelor dimensiuni geometrice și echipamente, au determinat aceeași clasificare de către POLK (8). Audi TT Coupé și TT Roadster rămân în segmentul B, în timp ce A3 Cabriolet rămâne în segmentul A, iar noul A3 Sedan va fi, de asemenea, inclus în segmentul A.

                  (16)

                  Al doilea obiectiv al proiectului a fost de a crește capacitatea tehnică generală a operațiunii de asamblare din Győr de la [60 000-110 000] la [130 000-180 000] de autoturisme pe an. Se are în vedere să se utilizeze, în medie, […] % din capacitatea nouă pentru fabricarea de autoturisme din segmentul A și […] % pentru fabricarea de autoturisme din segmentul B. Capacitatea crescută permite atât asamblarea produsului suplimentare (A3), cât și creșterea numărului de modele succesoare.

                  (17)

                  Al treilea obiectiv al proiectului a vizat accentuarea integrării pe verticală a activităților de producție din Győr. Operațiunea de asamblare anterioară este transformată într-o unitate de producție cu totul integrată pentru fabricarea de autoturisme: investiția în noua unitate de asamblare aduce cu sine construirea unui atelier de caroserii, a unui atelier de vopsitorie și a unui atelier de presaj, care vor deservi, în principal, producția modelelor menționate anterior. Doar o mică parte (maxim […] %) din producția noului atelier de caroserii și a celui de vopsitorie este livrată sub forma caroseriilor către alte fabrici producătoare de autoturisme din VW Group din afara SEE. Aproximativ […] % din componentele de caroserie fabricate în noul atelier de presaj sunt utilizate la fabricarea de autoturisme în Győr. Restul de […] % din componentele de caroserie produse în Győr sunt livrate către alte unități de producție din VW Group. Inițial, s-a prevăzut ca aceste componente de caroserie să fie utilizate în producția de vehicule din segmentul B conform clasificării POLK. Cu toate acestea, ulterior deciziei de inițiere a procedurii, Ungaria a informat Comisia că, din cauza fluctuațiilor cererii, cota de […] % din producția atelierului de presaj poate fi utilizată, în cadrul altor unități de producție din VW Group, pentru producția de autoturisme din segmentele A0 până la C.

                  (18)

                  Lucrările aferente proiectului de investiții au început în februarie 2011 și au fost finalizate la 31 decembrie 2014.

            2.4.   COSTURILE PROIECTULUI DE INVESTIȚII

                  (19)

                  În acest caz, cheltuielile eligibile constau în investiții în clădiri, utilaje și echipamente, însă nu în active necorporale. Activele utilizate sunt excluse.

                  (20)

                  Valoarea nominală a costurilor eligibile totale de investiție ale proiectului de investiții se ridică la 342 936 de milioane HUF (1 144 de milioane EUR (9)). Valoarea actualizată (10) a acestei sume este de 355 550 de milioane HUF (1 186 de milioane EUR). Tabelul I prezintă o defalcare a costurilor eligibile totale.

                     Tabelul I

                     Valoarea nominală a costurilor de investiție eligibile (milioane HUF)

                              Anii

                              2011

                              2012

                              2013

                              2014

                              Total

                              Construcții

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Utilaje/echipamente

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              […]

                              Active necorporale

                              —

                              —

                              —

                              —

                              0

                                 TOTAL

                                 […]

                                 […]

                                 […]

                                 […]

                                 342 936

            2.5.   FINANȚAREA INVESTIȚIEI

                  (21)

                  Autoritățile maghiare confirmă faptul că suma care reprezintă contribuția proprie a beneficiarului, care nu include niciun sprijin public, depășește 25 % din costurile eligibile.

            2.6.   TEMEI JURIDIC

                  (22)

                  Temeiul juridic, la nivel național, al acestui sprijin financiar este, după cum urmează:

                              (a)

                              Se va acorda o subvenție directă în conformitate cu dispozițiile schemei de ajutor XR 47/2007 (11), care este exceptată de la obligația de notificare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1628/2006 (12) (denumit în continuare „LAR REC”) sub pragul de notificare individuală și care se bazează pe „Decretul guvernamental nr. 8/2007 (I.24.) al ministrului Economiei și Transporturilor privind subvențiile pentru investiții acordate prin hotărâre individuală a Guvernului” (Kormány egyedi döntésével megítélhető támogatások nyújtásának szabályairól szóló 8/2007. (I. 24.) GKM rendelet).

                              (b)

                              Se va acorda o scutire de impozit în conformitate cu dispozițiile schemei o„Facilitatea fiscală pentru dezvoltare” nr. 651/2006 (13), care a fost instituită prin „Legea LXXXI din 1996 privind impozitul pe profit și pe dividende” și prin „Decretul guvernamental nr. 206/2006 (X.16.) privind scutirea de impozit pentru dezvoltare” (a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény és a fejlesztési adókedvezményről szóló 206/2006. (X.16.) Kormányrendelet).

            2.7.   MĂSURA DE AJUTOR

                  (23)

                  AHM a depus o cerere de acordare a unei subvenții nerambursabile directe la 5 martie 2010, mai exact înainte de începerea lucrărilor la proiectul de investiții. La 26 martie 2010, autoritățile maghiare au confirmat faptul că proiectul de investiții este, în principiu, eligibil pentru ajutorul solicitat. La 8 septembrie 2010, autoritățile maghiare au prezentat o ofertă de ajutor referitoare la acordarea unei subvenții nerambursabile directe pentru proiectul de investiții (cu excepția atelierului de presaj), care a fost acceptată de AHM la 1 octombrie 2010. În ceea ce privește subvenția nerambursabilă directă pentru atelierul de presaj, oferta a fost prezentată la 27 aprilie 2011 și acceptată la 4 mai 2011.

                  (24)

                  Beneficiarul a depus o cerere pentru scutire de impozit (pentru care există un drept legal sub rezerva aprobării de către Comisie) la 29 octombrie 2010 (și, în ceea ce privește atelierul de presaj, la 27 ianuarie 2011), mai exact înainte de începerea lucrărilor de investiții.

                  (25)

                  Ajutorul a fost acordat, sub rezerva aprobării de către Comisie, în baza unui acord de grant semnat la 6 iulie 2011 (și la 28 septembrie 2011 pentru atelierul de presaj).

                  (26)

                  Ungaria intenționează să acorde un ajutor a cărui valoare actualizată este de 39 952 de milioane HUF (133,3 milioane EUR). Având în vedere că valoarea actualizată a sumei totale a cheltuielilor eligibile preconizate pentru proiectul în cauză este de 355 550 de milioane HUF (1 186 de milioane EUR), intensitatea ajutorului propus este de 11,24 % echivalent subvenție brută (ESB).

                  (27)

                  Autoritățile maghiare au confirmat că ajutorul pentru proiect nu va fi cumulat cu ajutorul primit pentru aceleași costuri eligibile din alte surse locale, regionale, naționale sau ale Uniunii și că, în cazul în care suma cheltuielilor eligibile se abate de la suma estimată, nu vor fi depășite nici valoarea actualizată a cuantumului maxim al ajutorului aprobat, nici intensitatea ajutorului aprobat.

                  (28)

                  AHM a primit ajutoare pentru investiții aferente unor activități de investiții anterioare la Győr, care au început înainte de 2003 și în 2006.

                  (29)

                  Ajutorul notificat se acordă cu condiția ca beneficiarul să mențină investiția în regiunea asistată pentru o perioadă de cel puțin cinci ani de la finalizarea acesteia.

            2.8.   DISPOZIȚII GENERALE

                  (30)

                  Autoritățile maghiare s-au angajat să transmită Comisiei:

                              —

                              în termen de două luni de la acordarea ajutorului, o copie a actelor relevante privind măsura de ajutor;

                              —

                              o dată la cinci ani, începând de la data aprobării ajutorului de către Comisie, un raport intermediar (care cuprinde informații referitoare la cuantumurile ajutoarelor plătite, la execuția contractului privind ajutorul și la orice alte proiecte de investiții demarate în cadrul aceleiași unități/fabrici);

                              —

                              în decurs de 6 luni de la plata ultimei tranșe de ajutor, conform planului de finanțare notificat, un raport final detaliat.

            3.   MOTIVELE INVOCATE PENTRU INIȚIEREA PROCEDURII

                  (31)

                  În decizia de inițiere, Comisia a constatat că proiectul de ajutor respectă criteriile standard de compatibilitate stabilite în LAR 2007-2013 și că valoarea și intensitatea ajutorului propus nu depășesc nivelul maxim admis. Cu toate acestea, în contextul dispozițiilor de la punctul 68 din LAR 2007-2013, Comisia nu a fost în măsură să confirme, în cadrul examinării prealabile, compatibilitatea ajutorului cu piața internă.

                  (32)

                  Conform prevederilor de la punctul 68 din LAR 2007-2013, Comisia inițiază procedura oficială de investigare și efectuează o evaluare aprofundată a efectului stimulativ, a proporționalității, precum și a efectelor pozitive și negative ale ajutorului, atunci când beneficiarul ajutorului realizează, înainte sau după investiție, mai mult de 25 % din vânzările produsului în cauză pe piața geografică în cauză [denumit în continuare „testul de la punctul 68 litera (a)”] sau atunci când capacitatea de producție creată prin investiție reprezintă mai mult de 5 % dintr-o piață care se află în declin absolut sau relativ [denumit în continuare „testul de la punctul 68 litera (b)”].

                  (33)

                  Comisia nu a fost în măsură să excludă, în examinarea prealabilă, faptul că, pe piețele în cauză, nu au fost depășite pragul cotei de piață și pragul referitor la creșterea capacității de investiție pe o piață neperformantă.

                  (34)

                  Mai precis, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la propunerea Ungariei de a defini piața relevantă a produsului ca fiind combinația dintre segmentele A0, A și B, conform clasificării POLK, și a lăsat deschisă definiția exactă a pieței relevante a produsului, luând în considerare toate definițiile alternative plauzibile ale piețelor, care includ, în mod specific, cea mai restrânsă segmentare pentru care există date disponibile (14). Deoarece AHM va produce autoturisme și componente de caroserie pentru autoturisme aparținând segmentelor A și B, și teoretic segmentului A0, Comisia a considerat că aceste segmente individuale, precum și segmentele combinate ar trebui considerate toate drept piețe de produse plauzibile relevante pentru acest caz.

                  (35)

                  În ceea ce privește o eventuală subdiviziune între autoturisme („AT”) și vehiculele utilitare ușoare („VUU”), Comisia a considerat că autoturismele și vehiculele utilitare ușoare nu vor fi examinate separat.

                  (36)

                  De asemenea, Comisia nu a fost în măsură să adopte o poziție definitivă în ceea ce privește definiția pieței geografice. Aceasta nu a putut concluziona că piața geografică cuprinde Spațiul Economic European (denumit în continuare „SEE”) sau, așa cum s-a sugerat de către Ungaria, că această piață corespunde cel puțin piețelor combinate din toată Europa, America de Nord și de Sud și China.

                  (37)

                  Conform analizei de la punctul 68 litera (a) din LAR 2007-2013, cota de piață pentru segmentele A și B, în sistem individual și combinat, a depășit pragul aplicabil de 25 % în SEE în toți anii în cauză, precum și pentru segmentele A0 și B combinate, începând din 2011.

                  (38)

                  În cazul analizei de la punctul 68 litera (b), Comisia a stabilit că piețele relevante ale produselor au fost neperformante în SEE; prin urmare, Comisia a trebuit să verifice dacă capacitățile dezvoltate prin proiect depășesc cota de 5 % din dimensiunea piețelor relevante.

                  (39)

                  Comisia a considerat că, pentru aplicarea testului de la punctul 68 litera (b), este adecvată abordarea creșterea capacității brute. Abordarea creșterii capacității nete (mai exact, deducerea capacității existente din capacitatea totală preconizată) ar împiedica evaluarea de către Comisie a efectului ajutoarelor de stat asupra piețelor aflate în declin și care suferă de un surplus de capacitate structurală, ori de câte ori investiția asistată nu ar extinde capacitatea existentă cu mai mult de 5 % din dimensiunea pieței. Cu toate acestea, testul de la punctul 68 litera (b) a fost introdus tocmai cu obiectivul de a identifica acele situații în care piața se află în declin, iar dimensiunea investiției asistate are un impact major asupra concurenților.

                  (40)

                  Din analiza efectuată conform punctului 68 litera (b) pentru proiectul de investiții (cu excepția atelierului de presaj) a reieșit faptul că s-ar depăși pragul de 5 % doar în cazul în care capacitatea totală de producție ar fi utilizată pentru fabricarea de autoturisme din segmentul B. Pe baza estimărilor de producție, astfel cum au fost menționate de Ungaria, este foarte puțin probabil ca pragul de 5 % să fie depășit pentru oricare dintre segmentările plauzibile ale pieței autoturismelor.

                  (41)

                  În ceea ce privește capacitatea creată pentru producția de componente de caroserie în atelierul de presaj, analiza de la punctul 68 litera (b) arată că pragul de 5 % ar putea fi depășit doar în cazul în care ar crește semnificativ cota producției de autoturisme din segmentul B în Győr. Prin urmare, Comisia a lăsat deschisă problema dacă capacitatea atelierului de presaj depășește cota de 5 % din dimensiunea pieței, care este măsurată utilizându-se datele referitoare la consumul aparent al produsului în cauză înainte de investiție.

                  (42)

                  Întrucât Comisia nu a putut stabili faptul că nu au fost depășite pragurile prevăzute la punctul 68 literele (a) și (b) din LAR 2007-2013, aceasta a decis să inițieze procedura oficială de investigare. În special, Comisia a afirmat că, în cazul în care observațiile primite ca răspuns în urma inițierii procedurii oficiale de investigare nu ar permite Comisiei să conchidă cu certitudine că pragurile relevante menționate nu au fost depășite, va efectua o evaluare aprofundată a proiectului de investiții pe baza Comunicării privind evaluarea aprofundată. Ungaria și părțile terțe interesate au fost invitate să își prezinte observațiile.

            4.   OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

                  (43)

                  Părțile terțe interesate nu au transmis observații.

            5.   OBSERVAȚII DIN PARTEA UNGARIEI

      5.1.   PIAȚA RELEVANTĂ A PRODUSULUI

                  (44)

                  Ungaria își menține poziția conform căreia piața produsului ar trebui definită ca fiind o combinație între segmentele A0 și B (Clasificarea POLK).

                  (45)

                  Autoritățile maghiare își mențin punctul de părere conform căruia există o substituibilitate la nivelul cererii în limitele fiecărui segment individual relevant de autoturisme, astfel cum a fost recunoscut de către Comisie în deciziile sale anterioare (15). Deoarece există posibilitatea unei lanț al substituției segmentelor A0 și B la nivelul cererii în cadrul segmentului A, autoritățile maghiare consideră segmentele afectate ca fiind un grup de segmente combinate.

                  (46)

                  Acestea susțin totodată faptul că introducerea tehnologiei MQB vizează tocmai creșterea flexibilității la nivelul ofertei, beneficiarul având posibilitatea de a fabrica autoturisme pentru segmentele A0, A și B pe aceeași linie de producție bazată pe MQB și de a schimba producția de la o piață pe alta; efectele ajutorului se pot resimți la nivelul tuturor acestor piețe.

            5.2.   PIAȚA GEOGRAFICĂ RELEVANTĂ

                  (47)

                  Ungaria își menține punctul de vedere conform căruia piața geografică relevantă pentru industria auto este piața globală, reluând argumentele prezentate în faza de notificare:

                              —

                              Fluxurile comerciale și contingentele de import și export (16) ale SEE au atins un nivel care indică faptul că activitatea de comercializare a vehiculelor se desfășoară pe o piață globală.

                              —

                              Referitor la barierele comerciale, în ultimii ani există o tendință de eliminare a barierelor de reglementare, existând bariere comerciale reduse între numeroase țări și SEE, precum și o evoluție generală în sensul creșterii gradului de armonizare și de integrare.

                              —

                              Prețurile care au o evoluție similară între regiuni sunt un indicator important pentru existența unor piețe integrate. Din rezultatele analizei indicilor de preț (17), bazate pe datele privind prețurile pentru SEE și SUA, reiese că indicii de preț pentru segmentele A și B evoluează împreună și că între aceștia există corelații strânse. Acest lucru permite emiterea concluziei că cel puțin SUA și SEE fac parte din aceeași piață geografică.

                              —

                              Cheltuielile de înființare a unei rețele de distribuție la nivel mondial sunt atât de neglijabile încât acestea nu constituie un obstacol în calea vânzărilor profitabile de vehicule la nivel mondial.

                              —

                              Pe măsură ce scad costurile de transport, nivelurile exportului și importului de vehicule continuă să crească. Unu din trei autoturisme produse în UE este exportat și unu din cinci autoturisme, care este vândut în UE, este importat.

                              —

                              Volkswagen Group este un constructor de autoturisme la nivel mondial care se află în concurență globală cu alți producători de echipamente originale („PEO”).

                              —

                              Cei mai mari 10 PEO dețin un număr semnificativ de unități de producție în întreaga lume. Volkswagen Group gestionează 100 de fabrici de producție situate în Europa, America de Nord, America de Sud, Africa și Asia. Într-o mare parte dintre aceste locații de producție se fabrică vehicule aparținând segmentelor A și B. Filialele marilor PEO concurează, de asemenea, pe plan intern în ceea ce privește deciziile legate de alegerea unor locații.

                  (48)

                  Prin urmare, Ungaria consideră că piața geografică relevantă este mai extinsă decât SEE și include, cel puțin, toată Europa, America de Nord și de Sud și China.

                  (49)

                  În plus, Ungaria subliniază că Győr este singura unitate de producție la nivel mondial pentru AUDI TT Coupé, AUDI TT Roadster, AUDI A3 Cabriolet și abordează astfel cererea la nivel global. Producția de vehicule A3 Sedan de la Győr este distribuită, de asemenea, la nivel global (cu excepția celor fabricate exclusiv pentru piața chineză în Foshan, China).

            5.3.   CONSIDERAȚII REFERITOARE LA CAPACITATE

                  (50)

                  Autoritățile maghiare susțin faptul că, în testul prevăzut la punctul 68 litera (b), ar trebui să se utilizeze abordarea creșterii capacității nete. Obiectivul proiectului de investiții este, printre altele, extinderea fabricii existente din Győr. Integrarea pe verticală a procesului de producție presupune faptul că fosta capacitate ([60 000-110 000] de vehicule pe an în segmentele A și B) va fi abordată acum prin unitatea de asamblare nou construită și prin instalațiile de producție nou create.

                  (51)

                  Ungaria susține că, indiferent: (i) dacă un vehicul este doar asamblat într-o anumită unitate sau fabricat în cadrul unui proces de producție integrat pe verticală; sau (ii) dacă modelele din noua generație pot avea caracteristici diferite, produsul final rămâne în același segment. Astfel, ca urmare a proiectului de investiții, se va obține în continuare capacitatea de [60 000-110 000] de vehicule pe an, care au fost produse (asamblate) înainte de proiectul de investiții. Pe lângă această capacitate existentă, va exista o capacitate suplimentară de producție de [60 000-80 000] de vehicule.

                  (52)

                  Astfel, creșterea capacității nete ar fi echivalentă cu maxim [60 000-80 000] de vehicule pe an în cadrul aceluiași grup de segmente (de la A la B) ca și înainte. Această creștere a capacității nete nu depășește pragul de 5 % prevăzut la punctul 68 litera (b) din LAR 2007-2013.

                  (53)

                  Autoritățile maghiare consideră că cota de […] % din producția atelierului de presaj, care va fi utilizată la vehiculele din segmentul B produse în alte unități de producție din VW Group, nu va determina o creștere a producției generale de autoturisme din segmentul B în cadrul VW Group, deoarece, prin aceasta, se va asigura doar înlocuirea componentelor de caroserie presate achiziționate din exterior cu cele produse pe plan intern. Potrivit Ungariei, metoda de calcul aplicată de Comisie în decizia de inițiere ar conduce doar la o dublă contabilizare a capacității de producție create în cadrul VW Group. În plus, astfel cum s-a menționat în considerentul 17 din prezenta decizie, din cauza modificărilor aduse planurilor beneficiarului, aceste componente de caroserie ar fi utilizate pentru producția de autoturisme din segmentele A0-C.

            5.4.   APLICAREA COMUNICĂRII PRIVIND EVALUAREA APROFUNDATĂ

                  (54)

                  Autoritățile maghiare consideră că, pe baza argumentelor prezentate anterior în ceea ce privește definiția corectă a pieței relevante a produsului și a pieței geografice, precum și aplicarea unei abordări a creșterii capacității nete, nu s-au depășit pragurile prevăzute la punctul 68 din LAR 2007-2013, iar ajutorul ar putea fi autorizat fără să se recurgă la o evaluare aprofundată a acestuia.

            5.5.   EVALUAREA APROFUNDATĂ A MĂSURII DE AJUTOR

                  (55)

                  Cu toate acestea, Ungaria a furnizat informațiile necesare pentru efectuarea unei evaluări aprofundate.

            5.5.1.   Efectele pozitive ale ajutorului

                  (56)

                  Ungaria consideră că investiția contribuie la dezvoltarea regională a orașului Győr și a regiunii Transdanubia de Vest din următoarele motive:

                              —

                              Proiectul de investiții creează 2 100 noi locuri de muncă directe și reține angajații cu calificări superioare în regiunea Transdanubia de Vest, generând în continuare cererea pentru această forță de muncă. O parte semnificativă dintre noii angajați vor avea o diplomă de absolvire a unui colegiu sau a unei facultăți.

                              —

                              În plus, prin intermediul furnizorilor și al prestatorilor de servicii, se vor crea foarte multe locuri de muncă indirecte în regiune. Factorul multiplicator de ocupare a forței de muncă este de 2,5 locuri de muncă indirecte la nivelul furnizorilor (18) la fiecare loc de muncă direct creat, în timp ce factorul multiplicator pentru locuri de muncă generate prin cheltuielile realizate de către angajații furnizorilor este de 2,2 locuri de muncă la fiecare loc de muncă direct creat. Astfel, se creează indirect 9 870 de locuri de muncă.

                              —

                              Regiunea va beneficia de efecte importante ale propagării de cunoștințe: înainte de realizarea investiției, beneficiarul s-a implicat deja activ în acțiuni de colaborare cu partenerii săi universitari. derulând 15 proiecte de cercetare și dezvoltare (C&D) pe an. După finalizarea investiției, numărul anual de proiecte C&D este prevăzut a se dubla, deoarece AHM intenționează să își extindă colaborarea în domeniul C&D cu Universitatea Miskloc și Óbuda și să își consolideze relațiile existente cu Universitatea Széchenyi István din Győr și cu Universitatea Tehnică din Budapesta (19).

                              —

                              Beneficiarul a fost membru fondator al Pannon Automotive Cluster (PANAC), care își desfășoară activitatea în regiune și reunește furnizori de automobile și alte societăți (servicii de consultanță, financiare, de logistică etc.). Investițiile vor genera în continuare efecte pozitive de tip cluster atrăgând un număr mare de furnizori industriali și investiții suplimentare. Efectele de tip cluster vor contribui la dezvoltarea regiunii transdanubiene de vest prin realizarea de economii semnificative la nivel extern ca urmare a proximității, precum și prin crearea unei zone de inovație și dezvoltare a infrastructurii.

                              —

                              Beneficiarul asigură instruirea periodică (la nivel intern și extern) a propriilor angajați, contribuind astfel la transferul de know-how în regiune.

            5.5.2.   Caracterul adecvat al ajutorului

                  (57)

                  Autoritățile maghiare au explicat că, înainte de a lua decizia de acordare a unui ajutor, având în vedere promovarea dezvoltării regionale în regiunea Transdanubia de Vest, au fost luate în considerare și alte măsuri de politică, de exemplu, dezvoltarea în continuare a infrastructurii publice sau îmbunătățirea sistemului de învățământ. Însă, în anii anteriori, fuseseră deja luate următoarele măsuri generale de politică:

                              —

                              construirea autostrăzii M1 care leagă Budapesta de frontiera austro-ungară prin traversarea regiunii Transdanubia de Vest;

                              —

                              dezvoltarea unui parc de afaceri în Győr;

                              —

                              lucrările de reconstrucție a liniei de căii ferate Budapesta-Győr-Hegyeshalom;

                              —

                              anumite realizări în domeniul educației, cum ar fi acordarea unui grad universitar uneia dintre instituțiile locale de învățământ superior (Universitatea Széchenyi István).

                  (58)

                  Cu toate realizările menționate mai sus, această regiune este totuși insuficient dezvoltată față de anumite regiuni învecinate (Burgenland și Bratislava) și de media Uniunii Europene în ceea ce privește PIB-ul pe cap de locuitor, ocuparea forței de muncă, infrastructura și educația.

                  (59)

                  S-a concluzionat că ajutoarele de stat pentru acest mare proiect de investiții reprezintă un instrument mai eficient pentru a viza și a promova dezvoltarea regiunii. Autoritățile maghiare au evidențiat totodată faptul că, chiar și în cazul în care ajutorul poate fi considerat drept o măsură selectivă, acesta este acordat în baza schemelor de ajutor care sunt eligibile, de asemenea, pentru orice alți investitori din Ungaria dacă îndeplinesc criteriile specifice prevăzute prin legislație.

            5.5.3.   Efectul stimulativ/scenarii contrafactuale

                  (60)

                  Ungaria a oferit informații pentru a dovedi faptul că ajutorul se încadrează la scenariul 2 din Comunicarea privind evaluarea aprofundată, deoarece îi oferă beneficiarului un stimulent pentru ca acesta să realizeze întreaga investiție în fabrica din Győr, mai degrabă decât să o repartizeze parțial în [locația 1 dintr-o zonă neasistată din SEE] și parțial în [locația 2 dintr-o zonă asistată din SEE eligibilă pentru ajutor regional în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE]. În special, Ungaria a furnizat documente de întreprindere relevante, autentice și actuale în care este explicat procesul decizional în mai multe etape în ceea ce privește locul investiției și care furnizează date financiare din scenariul contrafactual, ambele fiind descrise mai jos.

            Procesul decizional al beneficiarului

                  (61)

                  La VW Group, deciziile privind investițiile sunt pregătite în cadrul unui proces decizional în mai multe etape în care factorii de decizie analizează diferite amplasamente în cadrul unui proces comparativ concurențial. Cele mai importante etape sunt: 1. planificarea vânzărilor pe termen lung (LAP) și rundele de planificare; 2. dezvoltarea produsului, luarea deciziei în privința produsului și preselecția amplasamentului; și 3. luarea deciziei în privința investiției și a locului investiției.

                  (62)

                  Procesul decizional în ceea ce privește investiția notificată a urmat acest circuit general. Întrucât acesta se referă la o investiție a mărcii AUDI independente din punct de vedere juridic, deciziile relevante au trebuit luate la nivelul mărcii, urmând a fi confirmate la nivel de grup.

                  (63)

                  Introducerea de produse noi în VW Group urmează așa-numitul proces de dezvoltare a produsului (PEP) care trece de la planificarea produsului la lansarea producției (SOP). PEP cuprinde cele patru etape importante descrise în diagrama de mai jos:

            1.   Planificarea vânzărilor pe termen lung și rundele de planificare

                  (64)

                  Punctul de plecare îl constituie etapa de Planificare a vânzărilor pe termen lung, în care se analizează previziunile privind evoluția pieței și cererea potențială, precum și fluctuațiile pieței. Etapa LAP programează evoluțiile produsului pentru următorii […] ani și identifică acele capacități de producție suplimentare care trebuie să fie dezvoltate sau modificările care trebuie aduse capacităților existente. Etapa LAP se reflectă în rundele anuale de planificare (PR), asupra cărora conclude Consiliul de supraveghere al grupului și care conțin cadrul financiar al investițiilor planificate.

                  (65)

                  La AUDI AG, planificarea se bazează pe etapa LAP consolidată la nivelul VW Group. Grupul a identificat deja în cadrul rundei de planificare [20xx] necesitatea creșterii capacităților de producție pentru vehiculele din segmentele A0 și A. În acest stadiu, aceste capacități suplimentare nu au fost repartizate pentru un anumit amplasament.

                  (66)

                  Având în vedere ratele deja mari de utilizare a capacităților de producție instalate în fabricile de producție de autovehicule, din etapa LAP a reieșit faptul că, pe termen lung, capacitățile existente vor fi insuficiente pentru a acoperi cerințele apărute ca urmare a creșterii volumului preconizat de vânzări.

            2.   Dezvoltarea produsului, luarea deciziei în privința produsului și preselecția amplasamentului

                  (67)

                  În această etapă, mai multe departamente din cadrul AUDI, VW Group și unitățile de producție în cauză conlucrează pentru a pregăti atât procesul de luare a deciziei în privința produsului, cât și preselecția amplasamentului. În această etapă, departamentul de control din cadrul grupului […] își asumă rolul central și de consolidare.

                  (68)

                  Primul pas în această a doua etapă este procesul de dezvoltare a produsului, care, conform normelor interne ale beneficiarului, începe cu cel puțin […] înainte de data prevăzută pentru lansarea producției. Deoarece proiectul notificat include patru modele, decizia cu privire la fezabilitatea proiectului a fost luată la momente diferite, fiind planificate diferite date de lansare a producției pentru aceste modele (20).

                  (69)

                  Luarea deciziilor în privința produsului, mai exact a deciziei privind realizarea unui produs propus în etapa LAP, presupune ca, în cadrul dezvoltării produsului, să se atingă un obiectiv de fezabilitate prestabilit. Veniturile preconizate generate de noul produs sunt comparate cu costurile de producție (inclusiv de investiție) necesare. Pentru a se stabili costul estimat de producție, se stabilește mai întâi, în mod ipotetic, o anumită locație, aceasta fiind ipoteza de planificare (premisa locației). Se recurge la premisa locației pentru a se stabili o primă structură a costurilor și un prim cadru al proiectului. Prin aceasta nu se prestabilește un anumit loc de producție, ci se stabilește o bază de referință pentru evaluarea costurilor de producție preconizate.

                  (70)

                  […]; pentru un produs complet nou […] premisa locației se bazează, de obicei, pe indicatori de performanță, mai exact se va alege, ca o primă ipoteză, locația care înregistrează valori ale celei mai bune performanțe. În practică, se iau în considerare, de asemenea, criterii suplimentare precum capacități disponibile sau structuri adecvate. Chiar dacă, pentru calculele referitoare la luarea deciziei în privința produsului, profitabilitatea prezintă cea mai mare importanță, locațiile alternative posibile sunt, de asemenea, elaborate și analizate.

                  (71)

                  La nivel de marcă, VAP (Comitetul privind produsele) și PSK (Comitetul privind strategia produselor) din cadrul AUDI AG au luat decizii de confirmare a fezabilității proiectului pentru toate cele patru modele. Deciziile identificate ca spații preliminare de amplasare [locația 3 dintr-o zonă neasistată din SEE] pentru modelul A3 Cabriolet și componentele de caroserie pentru A3 Sedan și Győr pentru A3 Sedan, TT Coupé și TT Roadster. Aceste decizii au fost ulterior confirmate la nivel de grup de către K-VAP/K-PSK.

            3.   Luarea deciziei în privința investiției și a locației

                  (72)

                  După luarea deciziei în privința produsului, următorul pas este alegerea celei mai adecvate locații pentru proiect (mai exact, decizia privind locația). [Autoritatea de control a grupului] începe, de regulă, cu trecerea în revistă a tuturor locurilor de producție ale Volkswagen, reducând această listă la acele locații care par a fi adecvate pentru investiție (21). Ca urmare a acestui proces, într-o recomandare privind luarea deciziilor se menționează și se sintetizează scenarii de investiții și de producție pentru fiecare amplasament realist.

                  (73)

                  Ungaria a explicat că, în principiu, atunci când se identifică locațiile adecvate, integrarea capacităților suplimentare în unitățile utilizate doar parțial sau extinderea amplasamentelor existente este preferabilă unei investiții de tip „greenfield” (investiții de la zero), deoarece se evită costurile suplimentare (spre exemplu, cele cu racordarea noii fabrici la infrastructura publică, integrarea noului amplasament în rețeaua de logistică a grupului etc.). În cazul de față, posibilitatea unei investiții de tip „greenfield” (investiții de la zero) în Europa de Est a fost avută în vedere într-o etapă inițială a procesului decizional, însă nu a fost concretizată, fiind abandonată ulterior pe parcursul procesului decizional în privința produsului la nivelul mărcii AUDI (22). Prin urmare, în procesul de evaluare a locațiilor adecvate, [Autoritatea de control a grupului] s-a concentrat asupra amplasamentelor existente ale grupului.

                  (74)

                  În cazul în care evaluarea locației nu se referă la o investiție de tip „greenfield” (investiție de la zero), cele două criterii principale pentru identificarea locațiilor adecvate sunt dacă se mai pot instala capacități suplimentare într-o fabrică existentă (mai exact, „spațiu pentru extindere sau modificare”) și dacă instalațiile existente pe amplasamentul respectiv sunt compatibile cu proiectul prevăzut (mai exact, „structură compatibilă”).

                  (75)

                  Prin aplicarea acestor criterii, [Autoritatea de control a grupului] a identificat patru locații posibile. Pe baza documentelor de întreprindere furnizate de Ungaria, în […] 2009, AUDI și Grupul au discutat despre statutul preliminar al evaluării întreprinse de [Autoritatea de control a grupului] cu privire la cele patru scenarii de investiții (23).

                     Tabelul II

                     Opțiuni de investiții

                              Opțiune

                              Descrierea opțiunii

                              Opțiunea A
                              ([locația 2 dintr-o zonă asistată din SEE eligibilă pentru ajutor regional în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE], [locația 3 dintr-o zonă neasistată din SEE], Győr)

                              Producția de autovehicule A3 Sedan în [locația 2 dintr-o zonă asistată din SEE eligibilă pentru ajutor regional în temeiul articolului 107(3)(c) din TFUE]; construcția și vopsirea de caroserii la Audi TT (24) și A3 Cabriolet în [locația 3 dintr-o zonă neasistată din SEE] și livrarea de caroserii vopsite la Győr (HU) pentru asamblare

                              Opțiunea B
                              ([locația 2 dintr-o zonă asistată din SEE eligibilă pentru ajutor regional în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE], [locația 1 dintr-o zonă neasistată din SEE], [locația 3 dintr-o zonă neasistată din SEE])

                              Producția de autovehicule A3 Sedan în [locația 2 dintr-o zonă asistată din SEE eligibilă pentru ajutor regional în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE]; producția de autovehicule A3 Cabriolet în [locația 1 dintr-o zonă neasistată din SEE] și producția de autovehicule Audi TT în [locația 3 dintr-o zonă neasistată din SEE]

                              Opțiunea C
                              ([locația 2 dintr-o zonă asistată din SEE eligibilă pentru ajutor regional în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE], [locația 1 dintr-o zonă neasistată din SEE])

                              Producția de autovehicule A3 Sedan și Audi TT în [locația 2 dintr-o zonă asistată din SEE eligibilă pentru ajutor regional în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE]; producția de autovehicule A3 Cabriolet în [locația 1 dintr-o zonă neasistată din SEE]

                              Opțiunea D
                              (Győr)

                              Producția de autovehicule A3 Sedan, A3 Cabriolet și Audi TT în Győr (HU)

                  (76)

                  Documentele de întreprindere includ și compară, în cazul acestor opțiuni, costurile de producție aferente locației care constau în costurile de investiție și costurile de producție care vor fi realizate în perioada de referință.

                  (77)

                  Având în vedere aceste costuri de producție – și ținând cont de faptul că [locația 3 dintr-o zonă neasistată în SEE] și-a atins limitele în ceea ce privește capacitatea de producție și că orice producție suplimentară ar fi presupus cheltuieli structurale majore – Consiliul de administrație al Grupului a decis la […] 2010, conform înregistrării din procesul-verbal al reuniunii depus, să excludă opțiunile A și B din planificarea viitoare și a dispus ca AUDI: (i) să continue planificarea pentru producția de autovehicule pe amplasamentul din Győr; (ii) să pregătească recomandările privind luarea deciziei pentru Consiliul de supraveghere al VW și AUDI, precum și pentru K-VAI (25); și (iii) să ia măsurile necesare pentru a obține ajutor de stat.

                  (78)

                  Pe baza unei recomandări formulate de [Autoritatea de control a grupului], prin care s-au comparat calculele actualizate pentru opțiunile C și D, și ținând cont de eventualele ajutoare de stat regionale din partea statului maghiar, K-VAI a decis, la 14 decembrie 2010, să amplaseze investițiile în Győr (mai exact, opțiunea D). Ungaria a furnizat dovezi privind analiza contrafactuală avută în vedere, care sunt descrise în anexa 1 la prezenta decizie, însă care nu au fost publicate din considerente de secret comercial, și a prezentat o copie a procesului-verbal al reuniunii.

            5.5.4.   Proporționalitatea ajutorului

                  (79)

                  Pentru a dovedi proporționalitatea ajutorului, Ungaria s-a bazat pe calculele utilizate pentru efectul stimulativ.

                  (80)

                  Calculul final utilizat de Ungaria pentru a explica scenariul contrafactual și a demonstra efectul stimulativ arată că, spre deosebire de opțiunea C, opțiunea D are un dezavantaj în materie de costuri de 143,3 milioane EUR (valoarea actualizată la data deciziei beneficiarului cu privire la investiție și la locație, mai exact valoarea actualizată din 2010).

                  (81)

                  Acest dezavantaj în materie de costuri se ridică la 153,8 milioane EUR pe baza prețurilor din 2013 (26), care reprezintă anul aplicabil pentru calcularea ajutorului, și, prin urmare, și pentru proporționalitate.

                  (82)

                  În ciuda valorii maxime admise a ajutorului de 133,3 milioane EUR (la valoarea actualizată din 2013) (27), există totuși un dezavantaj în materie de costuri de 20,5 milioane EUR pentru opțiunea D.

                  (83)

                  Ungaria consideră că ajutorul este proporțional, întrucât acesta nu compensează în totalitate dezavantajul locației.

            5.5.5.   Efectele negative ale ajutorului asupra concurenței și a schimburilor comerciale

                  (84)

                  Ungaria subliniază faptul că ajutorul regional vizează exclusiv compensarea costurilor suplimentare ale opțiunii D (extinderea locului de producție din Győr) în raport cu opțiunea C (producție în fabricile existente din [locația 2 dintr-o zonă asistată din SEE eligibilă pentru ajutor regional în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE] și [locația 1 dintr-o zonă neasistată din SEE]). Ajutorul este proporțional și nu are niciun efect asupra concurenței, deoarece proiectul de investiții și efectele acestuia asupra concurenței și a schimburilor comerciale ar fi avut loc indiferent de situație.

            5.6.   OBSERVAȚIILE UNGARIEI CU PRIVIRE LA LEGALITATEA MĂSURII

                  (85)

                  Autoritățile maghiare își mențin punctul de vedere conform căruia ajutorul nu poate fi clasificat drept ajutor ilegal în sensul articolului 1 litera (f) din Regulamentul (UE) 2015/1589 al Consiliului (28) (denumit în continuare „Regulamentul de procedură”). În acest context, autoritățile maghiare explică următoarele:

                  (86)

                  Articolul 108 alineatul (3) din TFUE prevede obligativitatea statelor membre de a anunța Comisia cu privire la măsurile de ajutor planificate. Prin adoptarea Regulamentului de exceptare pe categorii de ajutoare pentru ajutoarele regionale pentru investiții (denumit în continuare „LAR REC”) (29), Comisia a limitat această obligație la măsurile care depășesc pragul de notificare. Autoritățile maghiare au interpretat această dispoziție în sensul că măsurile de ajutor sub pragul de notificare și în baza unei scheme existente pot fi, în toate cazurile, acordate și puse în aplicare în sfera de competență a statelor membre.

                  (87)

                  În plus, Ungaria susține că această interpretare este, de asemenea, conformă cu dispozițiile Comunicării privind evaluarea aprofundată care, în opinia sa, confirmă faptul că statele membre păstrează posibilitatea de a acorda ajutoare până la nivelul corespunzător sumei maxime admise care poate fi primită pentru o investiție cu cheltuieli eligibile de 100 de milioane EUR conform normelor în vigoare, chiar și atunci când Comisia a adoptat o decizie negativă (30).

                  (88)

                  Mai mult, această abordare și această interpretare nu au fost niciodată puse la îndoială de către Comisie, nici în cadrul prezentei proceduri de notificare, și nici în cadrul notificărilor anterioare efectuate de autoritățile maghiare (31) și, mai mult, Ungariei i se pare că Comisia a interpretat obligația de notificare din partea statelor membre în același mod în care aceasta a fost interpretată de autoritățile maghiare în trecut (32).

                  (89)

                  În plus, autoritățile maghiare au subliniat, de asemenea, că în conformitate cu jurisprudența stabilită de instanțele europene (33), statele membre care își îndeplinesc obligația de notificare în temeiul articolului 108 alineatul (3) din TFUE nu pot fi plasate într-o poziție defavorabilă față de cele care încalcă obligația de notificare, deoarece acest fapt ar fi contrar obiectivului fundamental al articolului 108 alineatul (3) din TFUE. Prin urmare, o interpretare care nu permite statelor membre să acorde ajutorul până la pragul de notificare individuală ar fi, de asemenea, în contradicție cu jurisprudența și ar avea consecințe negative grave asupra statelor membre și a beneficiarilor.

                  (90)

                  Conform dispozițiilor menționate mai sus, autoritățile maghiare au decis să acorde ajutorul exceptat în favoarea AHM în baza unei scheme de ajutor existente (XR 47/2011). Cu toate acestea, suma acordată nu a depășit pragul de notificare aplicabil, întrucât partea din ajutor care depășește pragul a fost acordată sub rezerva deciziei finale a Comisiei. Autoritățile maghiare confirmă faptul că nu s-a acordat niciun ajutor peste pragul de notificare și nici nu se va acorda un astfel de ajutor fără aprobarea Comisiei.

                  (91)

                  Prin urmare, autoritățile maghiare consideră că și-au respectat pe deplin obligația de a anunța Comisia cu privire la cuantumul ajutoarelor care depășesc pragul de notificare; prin urmare, ajutorul acordat în favoarea AHM nu constituie „un ajutor ilegal”.

            6.   EVALUAREA MĂSURII/AJUTORULUI

      6.1.   EXISTENȚA AJUTORULUI

                  (92)

                  Sprijinul financiar sub forma unei subvenții nerambursabile directe și a unei scutiri de impozit pe profit a fost/va fi acordat de către autoritățile maghiare și este finanțat prin intermediul bugetului general al statului. Sprijinul este astfel acordat de către un stat membru și prin intermediul resurselor de stat, în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

                  (93)

                  Având în vedere faptul că ajutorul este acordat unei singure întreprinderi, AHM, măsura este selectivă.

                  (94)

                  Sprijinul financiar sub forma unei scutiri de impozit pe profit scutește întreprinderea de costurile pe care, în mod normal, ar fi trebuit să le suporte din bugetul propriu. Sprijinul financiar sub forma unei subvenții nerambursabile directe oferă întreprinderii un avantaj pe care aceasta nu l-ar avea în condiții normale de piață. Prin urmare, întreprinderea beneficiază de un avantaj economic față de concurenții săi.

                  (95)

                  Sprijinul financiar a fost/va fi acordat pentru o investiție în sectorul autovehiculelor, care face obiectul unor schimburi comerciale intense între statele membre și care înlocuiește parțial livrările de bunuri de consum intermediar din alte state membre. Prin urmare, măsura afectează schimburile comerciale dintre statele membre.

                  (96)

                  Favorizarea AHM și a producției acesteia înseamnă denaturarea concurenței sau pericolul de denaturare a concurenței.

                  (97)

                  În consecință, Comisia consideră că măsura propusă constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

            6.2.   LEGALITATEA MĂSURII DE AJUTOR

                  (98)

                  Comisia constată că autoritățile maghiare au notificat AHM cu privire la întregul pachet de măsuri de ajutor, însă au acordat doar suma care depășește pragul de notificare sub rezerva aprobării de către Comisie, întrucât suma sub pragul de notificare a fost plătită în baza unei scheme de ajutor care beneficiază de exceptare pe categorii. Comisia consideră că această abordare reprezintă o încălcare a articolul 108 alineatul (3) din TFUE, iar ajutorul este, prin urmare, ilegal, în sensul articolului 1 litera (f) din Regulamentul de procedură.

                  (99)

                  Comisia nu este de acord cu argumentele prezentate de autoritățile maghiare cu privire la interpretarea din LAR-REC. În conformitate cu articolul 7 litera (e) din LAR-REC, ajutorul regional face în continuare obiectul obligației de notificare în temeiul articolului 108 alineatul (3) din TFUE în cazul în care valoarea totală a ajutorului din toate sursele depășește 75 % din valoarea maximă a ajutorului pe care l-ar putea primi o investiție ale cărei costuri eligibile sunt de 100 de milioane EUR, aplicând plafonul standard de ajutor în vigoare pentru întreprinderile mari, la data acordării ajutorului, conform hărții ajutoarelor regionale aprobate. Această dispoziție, care corespunde punctului 64 din LAR 2007-2013, a fost preluată în articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 800/2008 al Comisiei (34) („RGECA”).

                  (100)

                  Schemele de ajutor utilizate de autoritățile maghiare pentru acordarea pachetul de ajutor în favoarea AHM se referă la articolul 7 litera (e) din LAR-REC și la punctul 64 din LAR 2007-2013.

                  (101)

                  Cuantumul cheltuielilor eligibile ale investiției depășește 100 de milioane EUR, iar cuantumul ajutorului combinat (subvenție nerambursabilă și scutire de impozit) depășește pragul de notificare. Pentru calcularea pragului de notificare, trebuie să se ia în considerare ajutorul din toate sursele. Această poziție a fost confirmată de către Comisie într-un caz anterior [cazul SA.32036 – Mondi Swiecie (35)]. Odată ce se depășește acest prag, pachetul de ajutor, în integralitatea sa (36), nu se mai încadrează în LAR REC, iar acest lucru trebuie adus la cunoștința Comisiei, care va analiza compatibilitatea acestuia pe baza liniilor directoare aplicabile. În acest context, Comisia a evaluat pachetul de ajutor notificat de autoritățile maghiare pe baza criteriilor generale de compatibilitate din LAR 2007-2013 și, în decizia sa de inițiere a concluzionat că, deși aceste criterii au fost respectate, are îndoieli în ceea ce privește respectarea pragurilor cotei de piață prevăzute la punctul 68 din LAR 20072013. Astfel, ar fi contrar normelor aplicabile să se aplice condițiile de compatibilitate din LAR 2007-2013 la pachetul de ajutor notificat, dar să se aibă în vedere faptul că suma sub pragul de notificare poate fi acordată legal pe baza schemelor existente și în temeiul dispozițiilor din LAR-REC înainte de a se lua o decizie de către Comisie cu privire la măsura de ajutor notificată.

                  (102)

                  În ceea ce privește nota de subsol de la punctul 56 din Comunicarea privind evaluarea aprofundată, Comisia a respins inițial argumentul întemeiat pe faptul că autoritatea sa de a examina compatibilitatea unei măsuri de ajutor în Comunicarea privind evaluarea aprofundată se limitează la partea din ajutorul solicitat care depășește pragul de notificare (37). Comisia trebuie să își reamintească obligația de a verifica, pe baza unei evaluări mai detaliate, efectul stimulativ și proporționalitatea măsurilor de ajutor pentru care este valabilă această evaluare aprofundată, și anume ajutoarele regionale care fac obiectul notificării acordate în favoarea proiectelor mari de investiții care îndeplinesc condițiile relevante prevăzute în Liniile directoare LAR 2007-2013.

                  (103)

                  În ceea ce privește posibilitatea de a acorda ajutoare până la pragul de notificare prevăzut la articolul 6 alineatul (2) din RGECA, este important să se ia act de faptul că textul notei de subsol de la punctul 56 din Comunicarea privind evaluarea aprofundată se limitează să menționeze că statul membru are în continuare posibilitatea de a acorda ajutoare până la pragul de notificare. Logica de la baza arhitecturii normelor aplicabile (LAR-REC, LAR 2007-2013, Comunicarea privind evaluarea aprofundată) este aceea că, atunci când valoarea ajutorului din toate sursele este limitată la pragul de notificare, statele membre nu trebuie să prezinte proiectul pentru o evaluare detaliată din partea Comisiei și pot să pună în aplicare măsura de ajutor în conformitate cu condițiile prevăzute în Regulamentul de exceptare pe categorii de ajutoare. Cu toate acestea, de îndată ce statul membru decide să acorde un pachet de măsuri de ajutor care depășește pragul de notificare, întreaga sumă este supusă obligației de notificare, iar compatibilitatea acesteia va fi evaluată pe baza liniilor directoare aplicabile. Exact acest lucru este exprimat, de asemenea, în considerentul 7 din RGECA atunci când se afirmă că „Ajutoarele de stat în înțelesul articolului 87 alineatul (1) din tratat care nu sunt reglementate de prezentul regulament ar trebui să se supună în continuare obligației de notificare prevăzute la articolul 88 alineatul (3) din tratat. Prezentul regulament nu ar trebui să excludă posibilitatea statelor membre de a notifica ajutoarele ale căror obiective corespund obiectivelor prevăzute de prezentul regulament. Aceste ajutoare vor fi evaluate de Comisie în special pe baza condițiilor prevăzute de prezentul regulament și în conformitate cu criteriile prevăzute în orientările sau cadrele specifice adoptate de Comisie, atunci când măsura de ajutor în cauză intră în sfera de aplicare a unui astfel de instrument specific”.

                  (104)

                  Înainte să se ia o decizie de către Comisie cu privire la ajutorul notificat, statul membru poate să retragă notificarea și să acorde ajutorul pe baza regulamentului de exceptare pe categorii de ajutoare aplicabil, în cazul în care valoarea ajutorului este redusă până la sau sub pragul de notificare și se respectă toate dispozițiile privind exceptarea pe categorii de ajutoare aplicată.

                  (105)

                  Autoritățile maghiare invocă practica decizională anterioară a Comisiei (38). Comisia consideră că circumstanțele din cazul Ibiden citat nu sunt comparabile cu prezenta cauză, deoarece decizia a fost adoptată în contextul unui temei juridic diferit (LAR 2000-2006) și MSF 2002 (39), și nu cu aplicarea dispozițiilor din OAR-REC și LAR 2007-2013. În orice caz, Comisia a dezvoltat o practică decizională diferită în ultimii ani (de exemplu, în deciziile Mondi și BMW menționate mai sus).

                  (106)

                  În cele din urmă, concluziile de mai sus nu sunt modificate de argumentul întemeiat pe faptul că jurisprudența a stabilit că statele membre care își respectă obligația de notificare în temeiul articolului 108 alineatul (3) din TFUE nu pot fi plasate într-o poziție defavorabilă față de cele care au încălcat obligația de notificare. Comisia constată că, în hotărârea citată (40), acest argument a fost adus în ceea ce privește evaluarea compatibilității unei măsuri de ajutor care a fost pusă în aplicare cu încălcarea obligațiilor prevăzute la articolul 108 alineatul (3) din TFUE. Curtea a concluzionat că o cerință suplimentară de a lua în considerare efectele reale ale ajutoarelor deja puse în aplicare ar stimula statele membre să notifice Comisiei proiecte de investiții doar după ce acestea au fost finalizate și ar elimina caracterul aplicabil al interdicției prevăzute la articolul 108 alineatul (3) din TFUE. Prin urmare, Comisia consideră că jurisprudența invocată de autoritățile maghiare nu este relevantă în ceea ce privește obligația de notificare în temeiul articolului 108 alineatul (3) din TFUE.

                  (107)

                  Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că ajutorul acordat în favoarea AHM este ilegal. Însă, această concluzie nu este de natură să influențeze evaluarea compatibilității acestuia cu piața internă.

            6.3.   TEMEIUL JURIDIC AL EVALUĂRII

                  (108)

                  Obiectivul ajutorului este de a promova dezvoltarea regională. Deoarece acordul de subvenționare pentru investiții fără atelierul de presaj a fost semnat la 6 iulie 2011 (pentru atelierul de presaj la 26 septembrie 2011), doar sub rezerva aprobării Comisiei, Comisia consideră că ajutorul a fost acordat înainte de iulie 2014 și, prin urmare, trebuie să fie evaluat în temeiul punctului 188 din OAR 2014-2020 – pe baza LAR 2007-2013 și, în special, al dispozițiilor acestora privind ajutorul regional pentru investiții pentru proiecte mari de investiții prevăzute la punctul 68. În cazul în care observațiile primite ca răspuns la inițierea procedurii oficiale de investigare în termenul prevăzut nu permit Comisiei să conchidă cu certitudine, în cadrul procedurii oficiale de investigare, faptul că pragurile prevăzute la punctul 68 literele (a) și (b) din LAR 2007-2013 nu sunt depășite, aceasta este obligată să recurgă la o evaluare aprofundată pe baza criteriilor stabilite în Comunicarea privind evaluarea aprofundată.

                  (109)

                  Evaluarea Comisiei trebuie să se desfășoare în trei etape:

                              —

                              în primul rând, aceasta trebuie să confirme că măsura este compatibilă cu dispozițiile generale ale LAR 2007-2013;

                              —

                              în al doilea rând, aceasta trebuie să verifice dacă poate sau nu să excludă fără echivoc faptul că testele prevăzute la punctul 68 literele (a) și (b) din LAR 2007-2013 nu necesită o evaluare aprofundată;

                              —

                              în al treilea rând, în funcție de rezultatele evaluării din cea de a doua etapă, ar putea fi necesară efectuarea unei evaluări aprofundate (41).

            6.4.   COMPATIBILITATEA MĂSURII CU CRITERIILE STANDARD DE COMPATIBILITATE DIN LAR 20072013

                  (110)

                  Comisia a stabilit deja la punctul 54 din decizia de inițiere că ajutorul respectă criteriile generale de compatibilitate prevăzute în LAR 2007-2013. Investigația oficială nu a evidențiat niciun element care să pună în discuție această evaluare. Comisia constată, în special, următoarele:

                              —

                              Ajutorul este acordat în temeiul unei scheme de exceptare pe categorii de ajutoare (subvenție nerambursabilă în baza schemei de ajutor XR 47/2007) și a unei scheme de ajutor aprobate (scutire de impozit în baza schemei de ajutor N 651/2006). Ambele scheme respectă criteriile standard de compatibilitate din LAR 2007-2013.

                              —

                              Proiectul care urmează a beneficia de sprijin este situat în Győr, în regiunea Transdanubia de Vest (Nyugat-Dunántúl), o zonă eligibilă pentru a primi ajutor regional pentru investiții, astfel cum s-a stabilit în harta ajutoarelor de stat regionale aplicabilă pentru Ungaria.

                              —

                              Nu există niciun indiciu potrivit căruia VW Group, în general, sau AHM, în mod specific, ar fi o întreprindere aflată în dificultate în sensul Orientărilor comunitare privind ajutoarele de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor nefinanciare aflate în dificultate (42). Prin urmare, beneficiarul ajutorului este eligibil pentru ajutor regional în conformitate cu punctul 9 din LAR 2007-2013.

                              —

                              Proiectul cuprinde o investiție inițială în sensul punctului 34 din LAR 20072013. Investiția inițială este definită la punctul 34 din LAR 2007-2013 ca fiind o investiție în active corporale și necorporale legate de: (i) demararea unei noi unități; (ii) extinderea unei unități existente; (iii) diversificarea producției unei unități prin realizarea de produse noi, suplimentare; și (iv) schimbarea fundamentală a procesului general de producție al unei unități existente. Proiectul de investiții reprezintă o investiție într-o unitate existentă și implică elemente privind: 1. modificarea fundamentală a procesului de producție (înlocuirea tehnologiei de asamblare bazată pe platforme cu tehnologia MQB), în combinație cu un nivel mai ridicat de standardizare și cu integrarea pe verticală a procesului de producție (o fabrică producătoare de autovehicule complet integrată, în locul unei fabrici de asamblare); 2. diversificarea producției unității (noul A3 Sedan, componente de caroserie din atelierul de presaj); și 3. extinderea capacităților de asamblare.

                              —

                              În conformitate cu punctul 40 din LAR 2007-2013, AHM are obligația de a menține investiția în regiune pentru o perioadă minimă de cinci ani după finalizarea proiectului.

                              —

                              În conformitate cu punctul 39 din LAR 2007-2013, beneficiarul oferă o contribuție financiară de cel puțin 25 % din costurile eligibile, într-o formă care să nu implice ajutor public.

                              —

                              Sunt respectate cerințele formale referitoare la efectul stimulativ, care sunt prevăzute la punctul 38 din LAR 2007-2013.

                              —

                              Costurile eligibile în vederea obținerii ajutorului pentru investiții (a se vedea tabelul II de mai sus) sunt stabilite în conformitate cu LAR 2007-2013, iar regulile privind cumularea sunt respectate.

                              —

                              Investițiile anterioare nu se încadrează în perioada de trei ani care definește un proiect unic de investiții.

                              —

                              Valoarea actualizată a sumei totale a cheltuielilor eligibile preconizate pentru proiectul în cauză este de 355 550 de milioane HUF (1 186 de milioane EUR), actualizată la data notificării. În conformitate cu mecanismul de reducere prevăzut la punctul 67 din LAR 2007-2013, se ajunge la o intensitate maximă admisă a ajutorului de 11,24 % ESB (echivalent subvenție brută) pentru proiect.

                              —

                              Deoarece intensitatea ajutorului propus (39 952 de milioane HUF; 133,3 milioane EUR în valoare actualizată; intensitate a ajutorului de 11,24 %) nu depășește valoarea maximă admisă a intensității ajutorului, intensitatea propusă a ajutorului pentru proiect este în conformitate cu LAR 2007-2013. Ungaria a confirmat că nu se va mai acorda niciun alt ajutor, decât cel notificat, în vederea sprijinirii proiectului de investiții.

                  (111)

                  Având în vedere aceste considerații, Comisia apreciază că s-au îndeplinit criteriile standard de compatibilitate din LAR.

            6.5.   APLICAREA TESTELOR PREVĂZUTE ÎN DISPOZIȚIILE DE LA PUNCTUL 68 DIN LAR 2007-2013

                  (112)

                  În considerentul 105 din decizia de inițiere, Comisia a precizat că, în cazul în care observațiile primite ca răspuns la inițierea procedurii oficiale de investigare nu permit Comisiei să conchidă fără nicio îndoială că pragurile din testele prevăzute la punctul 68 literele (a) și (b) nu sunt depășite, Comisia va efectua o evaluare aprofundată a proiectului de investiții pe baza Comunicării privind criteriile pentru o evaluare aprofundată. Comisia trebuie să evalueze dacă observațiile primite permit emiterea acestei concluzii.

            —   PRODUSUL ÎN CAUZĂ

                  (113)

                  La punctul 65 din decizia sa de inițiere, Comisia a considerat că, în sensul punctului 68 din LAR 2007-2013, produsele vizate de proiectul de investiții sunt autoturisme de pe segmentele de piață A0, A și B, în conformitate cu clasificarea POLK.

            —   PIAȚA RELEVANTĂ A PRODUSULUI

                  (114)

                  În considerentul 80 din decizia sa de inițiere, Comisia a lăsat deschisă definiția exactă a pieței relevante a produsului, luând în considerare toate definițiile alternative plauzibile ale pieței, inclusiv, în special, cea mai redusă clasificare pentru care există date disponibile. Deoarece AHM va produce autoturisme și componente de caroserie pentru autoturisme aparținând segmentelor A și B și deoarece, teoretic, ar putea produce autoturisme aparținând segmentului A0, Comisia a considerat că aceste segmente individuale, precum și segmentele combinate A0-B și A-B ar trebui considerate toate drept piețe ale produsului plauzibile relevante pentru acest caz.

                  (115)

                  În observațiile sale privind decizia de inițiere (astfel cum se descrie în considerentele 44-46 din prezenta decizie), Ungaria și-a menținut poziția reflectată deja în decizia de inițiere, fără a adăuga observații sau informații care nu fuseseră încă prezentate în faza de examinare preliminară. În mod specific, Ungaria și-a menținut punctul de vedere conform căruia piața relevantă a produsului ar trebui definită ca un segment combinat al vehiculelor care aparțin segmentelor A0, A și B și că piața geografică ar trebui definită ca incluzând cel puțin piața combinată din Europa, America de Nord și de Sud și China (și nu doar piața SEE).

                  (116)

                  În legătură cu piața produsului, Comisia constată următoarele: decizia de a efectua o evaluare aprofundată nu aduce atingere concluziilor evaluării aprofundate a compatibilității rezultate. Cu toate acestea, înainte de a aproba ajutorul, Comisia trebuie să se asigure că contribuția pozitivă care rezultă din măsura de ajutor va compensa, în orice caz, efectele negative ale acesteia asupra schimburilor comerciale și a concurenței. Prin urmare, pentru a stabili dacă urmează să se efectueze sau nu o evaluare aprofundată privind compatibilitatea unei măsuri de ajutor, definiția pieței produsului ar trebui să fie cât mai limitată posibil, ținând seama de caracteristicile specifice ale autoturismelor ce urmează a fi fabricate.

                  (117)

                  Practica utilizării celei mai restrânse definiții a pieței pe baza segmentelor de piață individuale din industria autovehiculelor este bine întemeiată în decizii comparabile adoptate, inclusiv în deciziile finale (43).

                  (118)

                  Această practică decizională este întemeiată pe considerente economice relevante în materie de concurență, deoarece se bazează pe ideea că întreprinderile concurente de pe toate segmentele de piață, inclusiv de pe segmentul cel mai restrâns posibil, merită să fie protejate de actori cu o poziție dominantă pe piață.

                  (119)

                  Mai precis, această abordare se bazează pe teoria că există substituibilitate la nivelul cererii între două produse dacă acestea sunt considerate a fi înlocuitori de către consumatori în ceea ce privește caracteristicile, prețul și utilizarea prevăzută a acestora. Prin practica sa de examinare a cotelor de piață de asemenea pe cel mai restrâns segment posibil al pieței autovehiculelor pentru care există informații disponibile, Comisia urmează tocmai această logică: și anume, aceasta consideră că substituibilitatea în ceea ce privește prețul, caracteristicile și utilizarea prevăzută se realizează cel mai strâns între produse care aparțin aceluiași segment. În acest sens, aplicarea celui mai restrâns segment de piață posibil ca o singură piață plauzibilă reflectă logica de la punctul 28 din Orientările privind concentrările orizontale (44), care prevede că „[p]rodusele se pot diferenția în cadrul unei piețe relevante, astfel încât unele produse constituie înlocuitori mai apropiați decât altele. Cu cât gradul de substituibilitate între produsele părților la operațiunea de concentrare este mai ridicat, cu atât mai mare va fi probabilitatea ca acestea să majoreze prețurile în mod semnificativ. […] Motivația părților la concentrare de a crește prețurile este mai supusă constrângerilor în cazul în care întreprinderile rivale produc înlocuitori apropiați ai produselor părților la operațiune decât în cazul în care acestea oferă înlocuitori mai puțin apropiați (…)”.

                  (120)

                  Acesta este, de asemenea, motivul pentru care autovehiculele convenționale sunt, în mod tradițional, împărțite în segmente și motivul pentru care industria automobilelor încadrează modele în diferitele segmente binecunoscute. Acesta este considerentul care a stat la baza practicii Comisiei atunci când aceasta a definit piața relevantă în cazurile care implică automobile, inclusiv sub aspectul segmentelor individuale, și din acest motiv, Ungaria a prezentat argumentele relevante legate de piață în acest caz, la fel ca și în alte cazuri din trecut în ceea ce privește segmentele.

                  (121)

                  Ungaria nu a prezentat argumente suplimentare care ar contrazice această opinie. În plus, Comisia nu a primit nicio informație din partea terților în cadrul procedurii oficiale de investigare care ar permite o mai bună înțelegere a segmentării pieței. Prin urmare, Comisia își menține abordarea de a lăsa deschisă definiția exactă a pieței relevante a produsului și de a aplica o abordare a definițiilor alternative plauzibile ale pieței pentru definirea segmentelor individuale de autovehicule (inclusiv cea mai restrânsă segmentare pentru care există date disponibile). Prin urmare, Comisia continuă să considere că segmentele individuale A0, A și B, precum și segmentul combinat A0-B și A-B ar trebui să fie toate apreciate drept piețe plauzibile relevante ale produsului în acest caz (45).

            —   PIAȚA GEOGRAFICĂ

                  (122)

                  În ceea ce privește piața geografică, Comisia își menține evaluarea inițială din decizia de inițiere (a se vedea considerentul 87 din decizia de inițiere) conform căreia piața relevantă este SEE sau o piață mai vastă; Comisia nu poate exclude faptul că piața geografică se limitează la piața SEE.

                  (123)

                  Comisia constată că Ungaria susține argumentele prezentate deja în cadrul examinării preliminare, dar nu a prezentat elemente sau informații suplimentare în cursul procedurii oficiale de investigare (a se vedea considerentul 47 din prezenta decizie). Comisia constată că aceste argumente sunt insuficiente pentru a înlătura preocuparea legată de faptul că piața geografică ar putea fi limitată la piața SEE. În special, Comisia consideră următoarele:

            Concurența globală

                  (124)

                  Faptul că marii producători de autovehicule sunt activi pe plan internațional și participă la concurența globală nu este o dovadă suficientă că piețele individuale sunt integrate și constituie o singură piață mondială (sau o piață combinată formată din Europa, America de Nord și de Sud și China). Același lucru este valabil și pentru argumentul că cei mai mari 10 producători de echipamente originale din industria autovehiculelor („PEO”) dețin unități de producție și sisteme de distribuție în toată lumea. De fapt, Comisia consideră că instabilitatea cursului de schimb ar putea fi considerată ca fiind un factor care i-a determinat pe producătorii de echipamente originale din industria autovehiculelor să construiască fabrici de producție mai aproape de cererea regională; același lucru ar putea fi valabil pentru politicile de protecție eficace (taxe de import ridicate pentru producătorii finali, taxe mai reduse pentru produsele intermediare, oferindu-se un stimulent în favoarea producției/asamblării locale). Un al treilea argument în favoarea existenței structurilor de producție globalizate, în ciuda faptului că piețele nu sunt integrate, este faptul că anumite state permit importurile numai în cazul în care se înființează, în paralel, asociații în participațiune pentru producția locală. Prin urmare, prezența globală a actorilor importanți în calitate de producători nu este în sine un indiciu cu privire la existența unei piețe globale (sau mai extinse decât SEE). În mod similar, existența unor sisteme de distribuție la nivel mondial nu constituie dovada că piața este globală (sau mai extinsă decât SEE) din perspectiva concurenței. Faptul că AUDI AG/VW Group intenționează să aprovizioneze piața mondială pentru trei din cele patru modele de autovehicule și să aprovizioneze piața mondială, exceptând China, cu modele A3 Sedan dintr-un singur loc de producție este, de asemenea, insuficient pentru a susține concluzia conform căreia piața geografică este mai extinsă decât SEE.

            Fluxurile comerciale

                  (125)

                  De asemenea, argumentul că un nivel ridicat al fluxurilor comerciale, de exemplu faptul că aproximativ 13 % din autovehiculele din segmentul A și peste 25 % din autovehiculele din segmentul B din producția din SEE se exportă în alte regiuni din lume, nu este suficient pentru a dovedi existența unei piețe globale (sau, în acest caz, a unei piețe mai extinse decât SEE). Comisia consideră că, deși fluxurile comerciale pot reflecta gradul de integrare al diferitelor zone geografice analizând importanța importurilor și a exporturilor în raport cu nivelurile de producție și consum locale, existența fluxurilor comerciale în sine nu este o dovadă suficientă pentru a considera că există o piață geografică integrată. De fapt, ar putea exista transporturi între SEE și alte regiuni, însă aceasta nu înseamnă că piețele sunt integrate în sensul că condițiile de piață (de exemplu, prețurile) de pe o piață influențează condițiile de pe o altă piață. Acest lucru este valabil, în special, în cazul în care transporturile constatate se referă, în principal, la transporturile efectuate de către producătorii înșiși, spre deosebire de transporturile efectuate de importatorii și exportatorii independenți care participă la arbitrajul prețurilor. Stabilirea prețurilor ar putea fi în întregime specifică fiecărei piețe (de exemplu, prețuri ridicate pe o piață, prețuri scăzute pe o altă piață) și ar putea să nu se alinieze la condițiile unei presupuse piețe integrate. Analiza fluxului comercial nu abordează chestiunea fundamentală în definirea pieței, și anume dacă importurile sau exporturile ar putea împiedica o creștere a prețurilor pe piața locală. Comisia constată că Germania nu a transmis alte materiale empirice care ar putea demonstra existența unor variații ale prețurilor corelate sau reactivitatea importurilor nete la variațiile prețurilor relative.

            Barierele comerciale

                  (126)

                  Comisia recunoaște că importanța barierelor comerciale scade de-a lungul timpului. Cu toate acestea, Comisia este convinsă că barierele în calea accesului pe piață, care sunt prezente pe piețele-țintă, reprezintă unul dintre principalii factori care stau la baza transferului producției în străinătate și la baza deciziilor de transfer ale producătorilor de autovehicule din UE. Barierele tarifare ridicate împiedică încă, într-o mare măsură, accesul exportatorilor din UE, în special în Asia. Barierele netarifare, inclusiv cerințele de certificare împovărătoare și discriminatorii, cerințele de control suplimentare, accizele etc., au un impact puternic asupra exporturilor de vehicule din UE către piețele din Asia de Sud-Est, China și America de Sud. Comisia recunoaște faptul că Statele Unite sunt, de departe, cea mai importantă destinație pentru exporturile de autovehicule provenite din UE în ansamblu. Cu toate acestea, UE și SUA au abordări complet diferite în ceea ce privește reglementarea și supravegherea pieței. Astfel de divergențe în domeniul reglementării reprezintă probabil, chiar și în prezent, cel mai important obstacol în calea accesului exporturilor de automobile din UE către SUA.

                  (127)

                  În plus, Comisia a luat act în mod corespunzător de argumentele prezentate în legătură cu reducerea costurilor de transport. Comisia nu este convinsă pe deplin în acest sens. Evoluțiile viitoare în ceea ce privește reducerea costurilor de transport nu pot fi în mod clar confirmate în condițiile economice actuale, în care costurile combustibililor sunt fluctuante. Prin urmare, viitoarea scădere a costurilor menționată nu poate fi luată ca atare.

            Corelații de preț

                  (128)

                  Autoritățile maghiare au prezentat, de asemenea, o analiză de corelare a prețurilor autovehiculelor în SUA cu prețul unui autovehicul mediu pentru un eșantion de 10 țări europene pentru segmentele A și B în perioada dintre primul trimestru al anului 2005 și al doilea trimestru al anului 2010, precum și o analiză a corelațiilor dintre trei perechi de țări europene, respectiv Germania și Franța, Germania și Italia, Germania și Regatul Unit în aceeași perioadă. Această analiză este prevăzută a demonstra că corelația dintre prețurile din America de Nord și prețul mediu al celor 10 țări SEE selectate este comparabilă cu corelația dintre prețurile autovehiculelor din Germania, Franța, Italia și Regatul Unit. Acestea au ajuns la concluzia că analiza sprijină concluzia conform căreia America de Nord și SEE ar trebui să fie considerate drept o singură piață geografică. Dat fiind faptul că nu se contestă că ultimele țări menționate fac parte din aceeași piață geografică, a fortiori aceasta înseamnă că America de Nord și SEE ar trebui să fie, de asemenea, pe aceeași piață geografică.

                  (129)

                  Comisia constată că setul de date pe baza căruia s-a întreprins analiza prezentată de autoritățile maghiare are la baza un set de date de 22 de puncte de date care acoperă perioada cuprinsă între primul trimestru al anului 2005 și al doilea trimestru al anului 2010 pentru fiecare segment de piață avut în vedere (segmentele A și B) și pentru fiecare dintre cele șase zone geografice identificate mai sus, și anume, America de Nord, un eșantion de 10 țări din SEE, Germania, Franța, Italia și Regatul Unit. Analiza corelației a fost efectuată la nivelul indicilor și cu privire la diferențele dintre indici (46).

                  (130)

                  Analiza corelației menționate de mai sus a fost efectuată pe baza indicelui înlănțuit Fisher. Indicele înlănțuit Fisher, asemenea indicilor generali de preț, are scopul de a analiza evoluția prețurilor unui anumit coș de produse dintr-o regiune dată într-un anumit interval de timp. Aceasta se realizează prin calcularea unei medii ponderate normalizate a prețurilor. Așadar, prețul mediu ia în considerare consumul relativ al produselor din coș și este redus în raport cu o perioadă de referință (47). Există mai multe modalități de a calcula un indice, iar în literatura economică au fost elaborați mai mulți indici. Indicele Fisher este un indice derivat, deoarece reprezintă media (geometrică) a alți doi indici cunoscuți drept indici Laspeyres și Paasche. În acest caz specific, autoritățile maghiare propun, de asemenea, un indice Fisher, care este „înlănțuit”. Aceasta înseamnă că variația prețurilor nu este raportată la perioada imediat anterioară, ci la perioada de referință selectată pentru normalizare.

                  (131)

                  Rezultatele obținute pentru segmentul A sunt următoarele: corelația dintre indicele de preț din America de Nord și indicele de preț pentru eșantionul de 10 țări SEE selectate este de 0,94. În urma acestui studiu s-a constatat că această corelație este similară cu cea dintre indicii de preț pentru Germania și Franța, Italia și Regatul Unit, variind de la 0,90 la 0,95.

                  (132)

                  În primul rând, Comisia nu are obiecții cu privire la utilizarea indicelui și, în special, utilizarea indicilor înlănțuiți Fisher. Cu toate acestea, Comisia are îndoieli cu privire la datele utilizate ca bază pentru calcularea acestui indice. De fapt, nu se poate exclude faptul că s-ar putea realiza o corelație artificială în urma efectului unei compoziții din cauza unor evoluții similare (comune) care se produc în modelele de consum (stabilirea ponderilor la nivelul indicelui, de exemplu, trecerea la modele mai scumpe în cadrul segmentului), și nu prin intermediul evoluțiilor prețurilor efective.

                  (133)

                  În al doilea rând, Comisia constată că analiza este efectuată la niveluri de indici simpli, deși, de regulă, o analiză a corelației ar trebui să se asigure de existența unor evoluții comune ale prețurilor (de exemplu, determinate de evoluțiile comune ale costurilor) pentru a le exclude și a evita corelația artificială. Aceasta se numește corelație parțială. Această analiză nu a fost efectuată, prin urmare, toate aceste valori privind corelația ar putea fi artificiale.

                  (134)

                  În al treilea rând, trebuie remarcat faptul că un nivel aparent ridicat al corelației (asemenea cazului de față) poate fi, de asemenea, artificial în cazul în care seriile de timp sunt fără caracter staționar, și anume atunci când există o tendință temporală. Este bine cunoscut faptul că, atunci când două serii de timp nu prezintă un caracter staționar, nivelul corelației este în mod artificial ridicat. Conform bunelor practici, analiza corelației este pertinentă atunci când seriile de timp sunt staționare. Prin urmare, nu ar trebui să se atribuie o valoare probantă valorilor corelației care rezultă din seriile de timp nestaționare. În acest caz, ambele serii de indici sunt fără caracter staționar, reflectând o tendință clară. Prin aceasta, se pune la îndoială valabilitatea rezultatelor corelației. Este de menționat faptul că autoritățile maghiare recunosc acest lucru și explică faptul că este mai bine, prin urmare, ca mai întâi să se asigure caracterul staționar al seriilor prin scoaterea diferențelor (mai exact, eliminarea tendinței temporale) și calcularea corelațiilor cu privire la aceste serii de timp modificate. Acestea ajung la concluzia că valorile corelației sunt comparabile și, prin urmare, dimensiunea pieței geografice ar trebui să includă America de Nord.

                  (135)

                  Comisia nu urmărește această analiză. De fapt, rezultatele de corelare a seriilor de timp modificate ale prețurilor (după eliminarea tendinței temporale) sunt pentru America de Nord și, respectiv, eșantionul de 10 țări din SEE selectate, Germania și Franța, Germania și Italia și Germania și Regatul Unit 0,39, 0,60, 0,60 și 0,55. Astfel, corelația dintre America de Nord și eșantionul de 10 țări din SEE selectate este, în general, destul de scăzută (0,39) și, în mod specific, mult mai mică decât valoarea de referință a corelațiilor calculate în contextul schimbărilor aduse indicelui de preț înlănțuit Fisher între Germania și Franța, Germania și Italia și Germania și Regatul Unit.

                  (136)

                  Aceste elemente de probă nu par să susțină concluzia că piața geografică relevantă pentru segmentul A include, de asemenea, America de Nord. În plus, analiza corelației pare a fi bazată pe unele ipoteze simplificate care nu au fost recunoscute sau testate suficient, de exemplu, absența unor șocuri comune și existența unor tendințe de timp potențial diferite. În plus, rezultatele testului de corelare, dacă sunt fiabile, ar susține mai degrabă ipoteza unei dimensiuni mai restrânse a pieței geografice.

                  (137)

                  Deoarece cota de piață a beneficiarului ajutorului pe piața SEE pentru segmentul A depășește 25 %, pragul din testul prevăzut la punctul 68 litera (a), peste care se impune o evaluare aprofundată, este în orice caz depășit. Prin urmare, nu este necesar să se analizeze rezultatele pentru segmentul B. Ungaria nu a prezentat rezultate privind corelația pentru segmentul A0.

            Concluzie cu privire la piața geografică

                  (138)

                  Având în vedere cele de mai sus și întrucât Comisia nu a primit nicio informație suplimentară în cursul procedurii oficiale de investigare, care să îi permită să concluzioneze că piața geografică relevantă este mai extinsă decât SEE, aceasta își menține concluzia că piața geografică relevantă – independent de definiția aleasă a pieței produsului – este fie SEE, fie o piață mai mare. Încă o dată, Comisia subliniază faptul că este necesar să se verifice dacă contribuția pozitivă care rezultă din măsura de ajutor va compensa, în orice caz, efectele negative ale acesteia asupra schimburilor comerciale și a concurenței. Prin urmare, pentru a se stabili dacă urmează să se efectueze sau nu o evaluare aprofundată privind compatibilitatea unei măsuri de ajutor, definiția pieței geografice ar trebui să fie cât mai limitată posibil, ținându-se seama de caracteristicile specifice ale autovehiculului/autovehiculelor ce urmează a fi fabricate.

            6.5.1.   Concluzie cu privire la testul de la punctul 68 litera (a)

                  (139)

                  Comisia a efectuat testul prevăzut la punctul 68 litera (a) din LAR pe toate piețele produsului și piețele geografice plauzibile pentru a verifica dacă cota de piață a beneficiarului este mai mare de 25 % înainte și după investiție.

                  (140)

                  Având în vedere faptul că nu a putut fi stabilită existența unei singure piețe a produsului și a unei singure piețe geografice relevante, a trebuit să fie luate în considerare rezultatele pentru toate piețele plauzibile. Cota de piață a VW Group reprezintă peste 25 % pe segmentul individual și pe cel combinat A și B din SEE în toți anii în cauză. Pe segmentul combinat A0, A și B din SEE, pragul de 25 % a fost depășit încă din anul 2011. Prin urmare, Comisia concluzionează că pragul prevăzut la punctul 68 litera (a) este, în orice caz, depășit indiferent care este definiția pieței produsului și că, prin urmare, nu este necesar să stabilească o definiție precisă a pieței produsului.

            6.5.2.   Concluzie cu privire la testul de la punctul 68 litera (b)

                  (141)

                  Deoarece rezultatul testului de la punctul 68 litera (a) presupune deja trecerea la evaluarea aprofundată a ajutorului, nu este necesar să se exprime un punct de vedere concret cu privire la rezultatul testului de la punctul 68 litera (b).

            6.5.3.   Concluzie

                  (142)

                  Deoarece pragul relevant din testul prevăzut la punctul 68 litera (a) este depășit, Comisia decide să efectueze o verificare detaliată, în urma inițierii procedurii prevăzute la articolul 108 alineatul (2) din TFUE, pentru a determina dacă ajutorul este necesar pentru a asigura un efect stimulativ pentru investiții și dacă beneficiile măsurii de ajutor compensează denaturarea rezultată a concurenței și efectele asupra schimburilor comerciale dintre statele membre.

            6.6.   EVALUAREA APROFUNDATĂ A MĂSURII DE AJUTOR

                  (143)

                  Evaluarea aprofundată este realizată pe baza Comunicării privind evaluarea aprofundată.

            6.6.1.   Efectele pozitive ale ajutorului

      6.6.1.1.   Contribuția la dezvoltarea regiunii

                  (144)

                  Regiunea Transdanubia de Vest este eligibilă pentru ajutor regional în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (a) din TFUE. Comisia ia act de efectele pozitive ale investiției la nivel regional, așa cum sunt prezentate de Ungaria (a se vedea considerentul 56) și consideră că, în mod specific, efectele directe și indirecte ale creării de locuri de muncă, potențialul de a atrage furnizori și prestatori de servicii suplimentari, transferul de cunoștințe în regiune și îmbunătățirea bazei de competențe la nivel regional reprezintă o contribuție semnificativă la dezvoltarea regiunii și la realizarea obiectivului de coeziune al UE.

            6.6.1.2.   Caracterul adecvat al instrumentului de ajutor

                  (145)

                  Punctele 17 și 18 din Comunicarea privind evaluarea aprofundată subliniază faptul că ajutorul de stat acordat sub forma subvențiilor pentru investiții reprezintă doar unul dintre mijloacele de eliminare a deficiențelor pieței și de promovare a dezvoltării economice în regiunile defavorizate. Ajutorul constituie un instrument adecvat dacă oferă avantaje specifice în comparație cu alte măsuri de politică. În conformitate cu punctul 18 din Comunicarea privind evaluarea aprofundată, numai „măsurile pentru care statul membru a luat în considerare alte opțiuni de politică și în cazul cărora sunt stabilite avantajele utilizării unui instrument selectiv cum ar fi ajutoarele de stat pentru o anumită întreprindere sunt considerate a fi un instrument adecvat”.

                  (146)

                  Ungaria a explicat că au fost deja luate măsuri generale pentru susținerea dezvoltării economice la nivel național și regional prin investiții în infrastructura de bază și factori productivi, însă regiunea rămâne printre cele mai defavorizate regiuni din UE. Comisia consideră că doar evoluțiile în materie de infrastructură și luarea de alte măsuri generale nu sunt suficiente pentru a reduce disparitățile la nivel regional.

                  (147)

                  Ungaria și-a întemeiat explicația privind caracterul adecvat al instrumentului de ajutor pe situația economică a regiunii Transdanubia de Vest și a furnizat dovezi care atestă faptul că regiunea este defavorizată în comparație cu regiunile limitrofe din Austria (Burgenland) și Slovacia (Bratislavský kraj). Totodată, indicatorii economici ai regiunii Transdanubia de Vest sunt aproximativ la nivelul mediei din Ungaria. Cu toate acestea, Comisia observă că, așa cum reiese din statutul regiunii Transdanubia de Vest ca regiune eligibilă pentru ajutor regional în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (a) din TFUE cu un plafon de intensitate a ajutorului de 30 %, situația socio-economică din regiunea Transdanubia de Vest este sub nivelul mediei de la nivelul UE.

                  (148)

                  Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că măsura de ajutor constituie un instrument adecvat pentru a urmări obiectivul de dezvoltare regională în regiunea asistată vizată.

            6.6.1.3.   Efectul stimulativ/scenariul contrafactual

                  (149)

                  Întrucât există multe motive valabile pentru ca o societate să realizeze un proiect de investiții într-o anumită regiune, chiar și fără a se acorda un ajutor, în Comunicarea privind evaluarea aprofundată se solicită Comisiei să verifice în detaliu dacă ajutorul este necesar pentru a produce un efect de stimulare a investiției. Obiectivul prezentei evaluări detaliate este acela de a stabili dacă ajutorul contribuie efectiv la schimbarea comportamentului beneficiarului, astfel încât acesta să realizeze investiții (suplimentare) în regiunea asistată vizată. În acest context, statului membru i se solicită, de asemenea, să furnizeze o descriere cuprinzătoare a scenariului contrafactual în care nu s-ar acorda niciun ajutor beneficiarului. Scenariile trebuie să fie considerate realiste de către Comisie. Această verificare a efectului stimulativ semnificativ reprezintă mai mult decât verificarea respectării cerințelor formale privind efectul stimulativ prevăzute în LAR 2007-2013 (a se vedea punctul 68 din LAR 2007-2013).

                  (150)

                  Punctul 22 din Comunicarea privind evaluarea aprofundată arată că efectul stimulativ (semnificativ) poate fi dovedit prin două scenarii posibile: în absența ajutorului în cauză, nu s-ar efectua nicio investiție deoarece, fără ajutor, investiția nu ar fi profitabilă pentru întreprindere, indiferent de locație (scenariul 1); în absența ajutorului, investiția s-ar efectua în alt loc din UE (scenariul 2).

                  (151)

                  În Comunicarea privind evaluarea aprofundată se solicită statului membru să demonstreze Comisiei existența efectului stimulativ al ajutorului și să furnizeze dovezi clare cu privire la faptul că ajutorul a avut în mod efectiv un impact asupra alegerii investiției sau a alegerii locației proiectului. Astfel, sarcina probei în ceea ce privește existența unui efect stimulativ revine statului membru. Punctul 25 din Comunicarea privind evaluarea aprofundată indică faptul că statul membru ar putea furniza dovezi cu privire la efectul stimulativ al ajutorului punând la dispoziție documente ale întreprinderii care demonstrează că a fost efectuată o comparație între costurile și beneficiile amplasării investiției în regiunea asistată selectată și cele referitoare la o locație alternativă. Statul membru este invitat să prezinte rapoarte financiare, planuri interne de afaceri și documente care se referă la diverse scenarii de investiții.

                  (152)

                  Comisia menționează faptul că autoritățile maghiare au prezentat informațiile solicitate (a se vedea considerentul 60) sub forma unor dovezi actuale și autentice cuprinzătoare care atestă procesul decizional în mai multe etape al VW Group și AUDI AG referitor la decizia în privința investiției și a locului investiției, specifică faptul că ajutorul acordat AHM se încadrează la scenariul 2 și explică un scenariu contrafactual care implică, pe lângă Győr, mai multe locații alternative (combinații de locații), care sunt situate în [țara 1 și țara 2 din SEE].

                  (153)

                  Aceste locații implică amplasamentele existente în Győr [locația 2 dintr-o zonă asistată din SEE eligibilă pentru ajutor regional în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE], [locația 1 dintr-o zonă neasistată din SEE] și [locația 3 dintr-o zonă neasistată din SEE]. În timp ce Győr și [locația 2 dintr-o zonă asistată din SEE eligibilă pentru ajutor regional în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE] se află situate în regiuni asistate (cu plafon de intensitate a ajutorului de 30 % și, respectiv, 15 % la data notificării), [locația 1 dintr-o zonă neasistată din SEE] și [locația 3 dintr-o zonă neasistată din SEE] se află situate în regiuni neasistate din [țara 2 din SEE].

                  (154)

                  Calculele și estimările costurilor pentru cele patru opțiuni au fost efectuate la același nivel de precizie. Opțiunile care implică amplasamentele din [locația 3 dintr-o zonă neasistată din SEE] (opțiunile A și B) au fost excluse deja în […] 2010, deoarece fabrica din [locația 3 dintr-o zonă neasistată din SEE] și-a atins limitele în ceea ce privește capacitatea de producție, iar investiția ar fi presupus cheltuieli structurale majore, determinând costuri totale mai mari. Astfel, au rămas opțiuni competitive doar opțiunea C (producția de modele A3 Sedan și Audi TT în [locația 2 dintr-o zonă asistată din SEE eligibilă pentru ajutor regional în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE] și producția de autovehicule A3 Cabriolet în [locația 1 dintr-o zonă neasistată din SEE]) și opțiunea D (producția de autovehicule din toate modelele în Győr).

                  (155)

                  În continuarea procesului de planificare, s-au efectuat mai multe calcule și estimări ale costurilor. Documentele prezentate arată că aceste calcule s-au bazat pe aceleași ipoteze, iar Ungaria a explicat că, pe parcursul procesului decizional, estimările costurilor pentru opțiunile C și D au fost menținute la același nivel de precizie. Documentele indică totodată faptul că aceste calcule au fost comparabile.

                  (156)

                  Comisia menționează faptul că AUDI AG a explorat posibilitatea unui ajutor de stat încă din etapele incipiente ale procesului decizional cu privire la investiție și la locul investiției. Depunerea unei cereri pentru obținerea de ajutor de către beneficiar pe data de 5 martie 2010, confirmarea Ungariei din 26 martie 2010 că investiția este eligibilă, în principiu, pentru a beneficia de ajutor, precum și oferta inițială de ajutor a Ungariei din data de 30 martie 2010 au avut loc înainte de a se elimina oricare dintre opțiuni. Estimările costurilor prezentate Consiliului de administrație al grupului pe data de […] 2010 includeau deja un posibil ajutor de stat care urma să fie acordat de Ungaria. La momentul respectiv, s-a avut în vedere, de asemenea, un posibil ajutor din partea [țara 1 din SEE], însă ulterior s-a renunțat la acesta, deoarece nu ar fi fost realist să se primească ajutorul în [țara 1 din SEE] (48).

                  (157)

                  Astfel cum se descrie la considerentul 80 din prezenta decizie, din estimările finale pentru costurile de producție asociate locației a rezultat faptul că există un dezavantaj în materie de costuri de 143,3 milioane EUR pentru opțiunea D (Győr) față de opțiunea C ([locația 2 dintr-o zonă asistată din SEE eligibilă pentru ajutor regional în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE] și [locația 1 dintr-o zonă neasistată din SEE]) la data la care cele două opțiuni de investiții și de amplasare au fost prezentate în vederea luării unei decizii finale de către K-VAI la 14 decembrie 2010. Astfel cum s-a înregistrat în procesul-verbal al reuniunii K-VAI, pe baza respectivei analize contrafactuale și a anumitor criterii de calitate, precum și în funcție de disponibilitatea ajutoarelor de stat, la 14 decembrie 2010 K-VAI a decis să amplaseze proiectul de investiții în Győr.

                  (158)

                  Comisia își exprimă din nou punctul de vedere (a se vedea considerentul 110 din prezenta decizie), care a fost deja prezentat în decizia de inițiere, în sensul că s-au respectat cerințele formale în cea ce privește efectul stimulativ prevăzut la punctul 38 din LAR 2007-2013: (i) în ceea ce privește subvenția, așa cum s-a explicat în considerentul 23 din prezenta decizie, beneficiarul a depus o cerere privind acordarea de ajutor, iar autoritatea responsabilă de administrarea schemei a confirmat ulterior în scris faptul că, sub rezerva unor verificări mai detaliate, proiectul îndeplinește, în principiu, condițiile de eligibilitate prevăzute în schemă, înainte de demararea lucrărilor în cadrul proiectului; (ii) referitor la scutirea de impozit, astfel cum este descris la considerentul 24 din prezenta decizie, beneficiarul a solicitat-o cu mult înainte de începerea lucrărilor și, deoarece în cazul scutirilor de impozit există un drept legal, sub rezerva aprobării de către Comisie, nu a fost necesar ca beneficiarul să aștepte confirmarea preliminară a eligibilității din partea autorităților maghiare.

                  (159)

                  În ceea ce privește efectul stimulativ de fond, Comisia consideră că ajutorul a avut în mod efectiv un impact asupra alegerii locului investiției: Decizia VW Group de a amplasa proiectul de investiții în cauză în Győr a fost luată doar după confirmarea faptului că proiectul de investiții ar fi eligibil pentru a beneficia de ajutor de stat și că acesta este susținut de autoritățile publice, iar K-VAI (organismul responsabil pentru luarea deciziei finale cu privire la investiție și la stabilirea locației) a aprobat locația sub rezerva disponibilității ajutorului de stat. Prin urmare, Comisia consideră, în conformitate cu punctele 23 și 25 din Comunicarea privind evaluarea aprofundată, că scenariul contrafactual prezentat de Ungaria este realist și susținut prin dovezi autentice și actuale. Prin urmare, ajutorul are un efect stimulativ real (substanțial). Prin reducerea discrepanței legate de viabilitate în favoarea Győr, ajutorul a contribuit la modificarea deciziei întreprinderii beneficiare cu privire la amplasarea proiectului. În lipsa ajutorului, investiția nu ar fi fost efectuată în Győr.

            6.6.1.4.   Proporționalitatea ajutorului

                  (160)

                  Pentru ca ajutorul să fie proporțional, valoarea și intensitatea ajutorului trebuie să se limiteze la minimul necesar pentru realizarea investiției în regiunea asistată.

                  (161)

                  În general, ajutorul regional este considerat a fi proporțional cu gravitatea problemelor care afectează regiunile asistate dacă respectă plafonul aplicabil ajutoarelor regionale, inclusiv reducerea automată și progresivă a plafonului ajutorului regional pentru proiecte mari de investiții (care este deja inclus în harta aplicabilă a ajutoarelor de stat regionale). Intensitatea ajutorului aplicată în acest caz nu este superioară plafoanelor ajutoarelor regionale, corectate prin mecanismul de reducere progresivă, astfel cum s-a stabilit deja în considerentul 110 din prezenta decizie.

                  (162)

                  În plus față de principiul general al proporționalității prevăzut în LAR 2007-2013, prin Comunicarea privind evaluarea aprofundată se solicită efectuarea unei evaluări mai detaliate. Conform scenariului 2 din Comunicarea privind evaluarea aprofundată, ajutorul este considerat a fi proporțional în cazul în care este echivalent cu diferența dintre costurile nete pentru realizarea de către întreprinderea beneficiară a unor investiții în regiunea asistată și costurile nete pentru investiții în locația alternativă.

                  (163)

                  Pe baza documentației prezentate (a se vedea considerentele 79-82), Comisia consideră că ajutorul a fost limitat la suma necesară, deoarece acesta nu depășește diferența de costuri dintre opțiunea D (amplasarea investiției în Győr) și opțiunea C (amplasarea investiției în [locația 2 dintr-o zonă asistată din SEE eligibilă pentru ajutor regional în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE] și [locația 1 dintr-o zonă neasistată din SEE]). Calculele realizate la momentul efectuării analizei contrafactuale arată că, în absența ajutorului, locația din Győr a fost cu 144,3 milioane EUR mai costisitoare (în valoarea actualizată din 2010) decât combinația de locații [locația 2 dintr-o zonă asistată din SEE eligibilă pentru ajutor regional în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE] și [locația 1 dintr-o zonă neasistată din SEE].

                  (164)

                  Acest dezavantaj în materie de costuri se ridică la 153,8 milioane EUR pe baza prețurilor din 2013, care reprezintă anul aplicabil pentru calcularea ajutorului, și, prin urmare, și pentru proporționalitate.

                  (165)

                  Discrepanța determinată de cheltuielile unice mai ridicate ar putea fi redusă prin posibilul ajutor de stat. Având în vedere ajutorul de 133,3 milioane EUR la valoarea actualizată din 2013, opțiunea D mai are încă un dezavantaj în materie de costuri de 20,5 milioane EUR față de opțiunea C. Comisia constată că dezavantajul rămas în materie de costuri poate fi acceptat de Volkswagen Group datorită anumitor avantaje necuantificabile din Győr, de exemplu, posibilitatea de a produce toate cele patru produse derivate prin tehnologia MQB într-o singură fabrică a AUDI și consideră că s-a demonstrat proporționalitatea ajutorului.

            6.6.2.   Efectele negative ale ajutorului asupra concurenței și a schimburilor comerciale

                  (166)

                  La punctul 40 din Comunicarea privind evaluarea aprofundată se menționează că „în cazul în care […] analiza comparativă sugerează că investiția ar fi fost întreprinsă chiar și în absența ajutorului, deși eventual în altă locație (scenariul 2) și, în cazul în care ajutorul este proporțional, în principiu, indicațiile posibile ale denaturărilor cum ar fi o cotă mare de piață și creșterea capacității pe o piață neperformantă ar fi aceleași, indiferent de ajutor.”

                  (167)

                  Întrucât măsura de ajutor sprijină o decizie de investiție bazată pe scenariul 2 și ajutorul se limitează la nivelul minim, nu au putut fi identificate efecte negative asupra schimburilor comerciale și a concurenței. Investiția ar fi fost realizată într-o altă locație, ceea ce ar fi avut drept rezultat, în orice caz, același nivel de denaturare a concurenței. Prin urmare, Comisia consideră că ajutorul nu are efecte negative asupra concurenței.

                  (168)

                  În conformitate cu punctul 53 din Comunicarea privind evaluarea aprofundată, în cazul în care, în absența ajutorului, investiția ar fi fost realizată într-o regiune mai săracă (mai multe handicapuri regionale – intensitatea maximă a ajutoarelor regionale mai ridicată) sau într-o regiune considerată a avea aceleași handicapuri regionale ca și regiunea țintă (aceeași intensitate maximă a ajutoarelor regionale) acest lucru ar constitui, în testul comparativ global, un element negativ care are puține șanse să fie compensat prin elemente pozitive deoarece este contrar obiectivului însuși care este urmărit de ajutoarele regionale.

                  (169)

                  Deoarece Ungaria a confirmat faptul că posibilitatea teoretică de a înființa o nouă unitate de producție în Europa de Est a fost respinsă de AUDI în etapele incipiente ale procesului decizional și că niciunul dintre amplasamentele existente cu o intensitate a ajutorului mai mare sau identică nu a fost considerat drept o locație fiabilă (a se vedea nota de subsol 23), Comisia consideră că ajutorul nu are un efect defavorabil coeziunii care să fie contrar tocmai obiectivului urmărit de ajutoarele regionale.

            6.7.   ECHILIBRAREA EFECTELOR POZITIVE ȘI NEGATIVE ALE AJUTORULUI

                  (170)

                  După stabilirea faptului că ajutorul oferă un stimulent pentru derularea investiției în regiunea respectivă și că este proporțional, este necesară echilibrarea efectelor pozitive ale ajutorului cu efectele negative ale acestuia.

                  (171)

                  Evaluarea a confirmat că măsura de ajutor are un efect stimulativ de atragere a unei investiții care aduce o contribuție importantă la dezvoltarea regională a unei regiuni defavorizate care este eligibilă pentru ajutor regional în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (a) din TFUE, fără a priva de investiție o regiune cu un plafon de intensitate a ajutorului identic sau mai ridicat (absența unui efect defavorabil coeziunii). Comisia consideră că atragerea unei investiții către o regiune mai săracă aduce mai multe beneficii coeziunii în cadrul Uniunii decât în cazul în care aceeași investiție ar fi fost localizată într-o regiune mai dezvoltată. Astfel cum se menționează la punctul 53 din Comunicarea privind evaluarea aprofundată, Comisia consideră că „efectele pozitive ale ajutoarelor regionale care nu fac decât să compenseze diferența în costuri relative legată de alegerea unei alte locații de investiții, mai dezvoltate […], compensează eventualele efecte negative ale celeilalte locații pentru noi investiții”.

                  (172)

                  Având în vedere cele de mai sus, Comisia constată că, deoarece ajutorul este proporțional cu diferența în ceea ce privește costurile nete pentru realizarea investiției în locația selectată, în comparație cu o locație alternativă mai dezvoltată, efectele pozitive ale ajutorului în ceea ce privește obiectivul și caracterul adecvat al acestuia, astfel cum s-a demonstrat mai sus, compensează efectele negative ale celeilalte locații.

                  (173)

                  În conformitate cu punctul 68 din LAR 2007-2013 și ținând seama de evaluarea aprofundată efectuată pe baza Comunicării privind evaluarea aprofundată, Comisia concluzionează că ajutorul este necesar pentru a oferi un efect stimulativ pentru investiții și că beneficiile măsurii de ajutor compensează denaturarea rezultată a concurenței și efectul negativ asupra schimburilor comerciale dintre statele membre.

            7.   CONCLUZIE

                  (174)

                  Comisia constată că Ungaria a pus în aplicare în mod ilegal ajutorul regional în favoarea proiectului de investiții realizat de AHM cu încălcarea articolului 108 alineatul (3) din TFUE. Cu toate acestea, Comisia concluzionează că ajutorul regional pentru investiții în favoarea AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd. – acordat înainte de 1 iulie 2014, cu condiția ca acesta să fie supus autorizării parțiale de către Comisie – îndeplinește toate condițiile stabilite în LAR 2007-2013 și în Comunicarea privind evaluarea aprofundată și, prin urmare, poate fi considerat compatibil cu piața internă în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (a) din TFUE,

            ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
      Articolul 1
      Ajutorul de stat pe care Ungaria l-a acordat în favoarea AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd. și care se ridică la maximum 39 952 de milioane HUF în valoare actualizată (actualizare la data notificării), reprezentând o intensitate maximă a ajutorului de 11,24 % în echivalent subvenție brută, este compatibil cu piața internă în sensul articolului 107 alineatul (3) litera (a) din TFUE.
      Articolul 2
      Prezenta decizie se adresează Ungariei.

         Adoptată la Bruxelles, 1 februarie 2016.

               Pentru Comisie

            Margrethe VESTAGER

               Membru al Comisiei

         (1)  JO C 418, 21.11.2014, p. 25.

         (2)  Liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2007-2013 (JO C 54, 4.3.2006, p. 13). În data de 28 iunie 2013, Comisia a adoptat Orientările privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2014-2020, prin care a prelungit perioada de aplicare a LAR până la 30 iunie 2014 (punctul 186); (JO C 209, 23.1.2013, p. 1).

         (3)  JO C 223, 16.9.2009, p. 3.

         (4)  A se vedea nota de subsol 1.

         (5)  Ajutor de stat N 487/2006 – Harta ajutoarelor de stat regionale din Ungaria pentru perioada 2007-2013 (JO C 256, 24.10.2006, p. 6), care a fost extinsă prin ajutorul de stat nr. SA.36879 (2013/N) – Extinderea hărții ajutoarelor de stat regionale din Ungaria pentru perioada 2007-2013 până la 30 iunie 2014 (JO C 69, 7.3.2014, p. 1).

         (6)  72 în Europa și 46 în țări din America, Asia și Africa.

         (7)  Raportul anual 2014 al Volkswagen Group.

         (*)  informații confidențiale

         (8)  R. L. POLK & Co. (denumită, de asemenea, POLK) este o organizație integrată la nivel mondial și un important furnizor de informații și analiză de piață în industria automobilelor. La 16 iulie 2013, IHS Inc., principala sursă globală de informații și analize esențiale și-a încheiat procesul de achiziție a organizației R. L. Polk & Co. Prin adăugarea POLK, IHS Automotive oferă expertiză și informații predictive de-a lungul întregului lanț de valori al industriei automobilelor. POLK diferențiază piața autoturismelor între segmentele A000, A00, A0, A, B, C, D și E, unde segmentul A000 înseamnă autoturisme urbane de dimensiuni mici, iar segmentul E reprezintă categoria modelelor ultra-luxoase. De la segmentul A000 la E, prețul mediu, dimensiunea și performanța medie a motorului autoturismelor crește treptat.

         (9)  Cifrele exprimate în euro sunt prezentate în această decizie pe baza unui curs de schimb de 299,67 HUF/EUR, valabil la momentul notificării.

         (10)  Valorile actualizate menționate în prezenta decizie sunt calculate pe baza unei rate de actualizare de 5,62 la sută, valabile la momentul notificării. Anul de bază în scopul actualizării este 2013, mai exact anul notificării.

         (11)  Fișa de informații sintetizate privind schema XR 47/2007 (A Kormány egyedi döntésével megítélhető támogatás) (JO C 180, 2.8.2007, p. 6).

         (12)  Regulamentul (CE) nr. 1628/2006 al Comisiei din 24 octombrie 2006 de aplicare a articolelor 87 și 88 din tratat ajutoarelor naționale pentru investițiile regionale (JO L 302, 1.11.2006, p. 29).

         (13)  Decizia Comisiei din 10 mai 2007 în cazul N 651/2006 privind facilitatea fiscală pentru dezvoltare (modificarea N 504/2004) (JO C 152, 6.7.2007, p. 2), modificată prin Decizia Comisiei din 30 aprilie 2008 (N 646/2007, SA.24441), din 17 iunie 2008 (N 735/2007, SA.24683), din 6 mai 2010 (N 132/2010, SA.30728) și din 23 februarie 2011 (N 685/2009, SA.29994).

         (14)  Această abordare este în conformitate cu deciziile Comisiei în ceea ce privește ajutoarele de stat SA.30340 (Fiat Powertrain Technologies), Decizia din 9 februarie 2011 [C(2011) 612 final] în cazul SA.30340 (JO C 151, 21.5.2011, p. 5); SA. 32169 (Volkswagen Sachsen) Decizia din 13 iulie 2011 [C(2011) 4935 final] în cazul Sa.32169 (JO C 361, 10.12.2011, p. 17); N 767/07 (Ford Craiova) Decizia din 30 aprilie 2008 [C(2008) 1613 final] în cazul N 767/2007 (JO C 238, 17.9.2008, p. 4); N 635/2008 (Fiat Sicily), Decizia din 29 aprilie 2009 [C(2009) 3051 final] în cazul N 635/2008 (JO C 219, 12.9.2009, p. 3); și N 473/2008 (Ford Espana) Decizia din 17 iunie 2009 [C(2009) 4530 final] în cazul N 473/2008 (JO C 19, 26.1.2010, p. 5).

         (15)  A se vedea N 671/2008, Mercedes-Benz Ungaria (suprapunerea segmentelor adiacente A și B), SA.32169 Volkswagen Sachsen, considerentul 60 și următoarele și SA.32076 Ford España, considerentul 83 (substituibilitatea în lanț la nivelul cererii a autoturismelor din segmentul A0 și B și a autoturismelor din segmentul A).

         (16)  Pe baza datelor furnizate în cadrul Analizei economice preliminare a pieței geografice, dr. James A. Langenfeld, Navigant Economics (2011)., care arată că aproximativ 13 % din numărul autoturismelor din segmentul A și peste 25 % din numărul autoturismelor din segmentul B produse în SEE în perioada 2004-2010 au fost exportate în alte regiuni ale lumii. În ceea ce privește importurile, peste 14 % din numărul autoturismelor din segmentul A și peste 18 % din numărul autoturismelor din segmentul B vândute în SEE au fost produse în alte regiuni.

         (17)  Analiza economică preliminară a pieței geografice, dr. James A. Langenfeld, Navigant Economics (2011).

         (18)  Ungaria a întemeiat ipoteza factorului multiplicator de 2,5 pe un studiu, analizând contribuția sectorului furnizorilor de autovehicule la economiile Statelor Unite și ale celor 50 de state ale sale. Studiul a fost întocmit pentru Asociația Producătorilor de Motoare și Echipamente de către Economics and Business Group, Centrul de cercetări în domeniul autovehiculelor, 2007.

         (19)  S-a înființat deja Vehicle Engineering Department Group în cadrul AUDI HUNGARIA, cu Departamentul Motoare cu Ardere Internă, Departamentul Știința Materialelor și Tehnologie și Departamentul Construcția Autovehiculelor.

         (20)  Lansarea producției pentru modelul A3 Cabriolet și A3 Sedan a fost programată pentru noiembrie 2012 și martie 2013, iar pentru TT Coupé și TT Roadster, pentru februarie și, respectiv, septembrie 2014.

         (21)  În timp ce în etapa de dezvoltare a produsului și cea de planificare, preselecția amplasamentului a fost limitată la locațiile AUDI, mai exact [locația 3 dintr-o zonă neasistată din SEE] și Győr, în această etapă, spațiile de amplasare au fost contestate la nivel de grup și s-au elaborat scenarii alternative. Deja cu trei luni înainte să se ia decizia în privința produsului pentru noul A3 Sedan în […] 2010, [Autoritatea de control a grupului] a început să compare diferite locații și diverse scenarii de investiții.

         (22)  În 2008, AUDI a avut în vedere, la nivel conceptual, ideea unei investiții de tip „greenfield” (investiții de la zero) în Europa de Est, însă aceasta nu a fost dezvoltată în etapele de planificare ulterioare. În recomandarea privind luarea deciziilor, care a fost elaborată de [Autoritatea de control a grupului] și AUDI și prezentată în cadrul reuniunii conducerii grupului din data de […] 2010, o investiție de tip „greenfield” (investiție de la zero) a fost prezentată ca opțiune nerealistă din cauza cadrului de investiții și constrângerilor de timp impuse de datele prevăzute pentru producție.

         (23)  Ungaria a furnizat informații care prezintă toate amplasamentele existente ale VW Group situate într-o regiune cu o rată de intensitate a ajutorului de 30 % sau mai mare (mai exact, un nivel de intensitate a ajutorului egal cu sau mai mare decât cel din Győr). Cu toate acestea, niciuna dintre aceste locații nu a putut fi luată în considerare, deoarece acestea nu îndeplineau criteriile privind „spațiul de extindere sau de modificare” și/sau „structura compatibilă”. Niciunul dintre aceste amplasamente nu dispunea de suficient spațiu liber pentru a cuprinde proiectul de investiții.

         (24)  Deciziile în privința produselor Audi TT Coupé și TT Roadster au fost adoptate la […] 2011 la nivel de marcă și confirmate la nivelul grupului la […] 2011. Înainte de aceasta, în toate documentele de întreprindere, s-a făcut referire la un model TT succesor.

         (25)  La nivel de grup, Consiliul de administrație ia decizii cu privire la proiectele de investiții și locația acestora prin intermediul K-VAI (Comitetul de investiții pe baza analizei întocmite de către [Autoritatea de control a grupului].

         (26)  Este necesar ca valoarea dezavantajului să fie stabilită pe baza prețurilor din 2013 pentru a o putea compara cu un eventual ajutor de stat (care este stabilit pe baza prețurilor din anul 2013), stabilindu-se astfel dezavantajul net al Győr. Pentru acest calcul, pare a fi adecvat să se utilizeze rata de actualizare aplicabilă în zona euro la data luării deciziei privind investiția (decembrie 2010, și anume 2,45 %), întrucât decizia privind investiția a fost adoptată în EUR – ținând cont de costurile estimate în EUR – de către o întreprindere al cărei sediu este situat în zona euro.

         (27)  Cuantumul ajutorului se bazează pe un cost de investiție eligibil planificat de 1 186 de milioane EUR. Ungaria a explicat faptul că, în cursul procesului de punere în aplicare și de aprobare, au existat modificări suplimentare la costurile planificate și acordul de investiții a fost semnat în cele din urmă luând în considerare costuri eligibile planificate de 1 186 de milioane EUR la valoarea actualizată.

         (28)  Regulamentul (UE) 2015/1589 al Consiliului din 13 iulie 2015 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (JO L 248, 24.9.2015, p. 9). Desigur, la data depunerii observațiilor de către Ungaria, dispoziția relevantă era articolul 1 litera (f) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (JO L 83, 27.3.1999, p. 1).

         (29)  A se vedea nota de subsol 12.

         (30)  Nota de subsol 1 de la considerentul 56 din Comunicarea privind evaluarea aprofundată.

         (31)  Practica urmată de autoritățile maghiare este, de asemenea, în concordanță cu practica decizională anterioară a Comisiei, a se vedea punctele 28 și 110 din decizia privind IBIDEN, unde ajutorul fusese deja acordat IBIDEN HU (înainte de notificarea Comisiei) pe baza schemelor de ajutor regional existente până la pragul de notificare individuală, doar valoarea rămasă a ajutorului fiind supusă aprobării Comisiei. În cazul IBIDEN, ajutorul a fost acordat și parțial pus în aplicare pentru IBIDEN la 25 februarie și la 3 martie 2005. Autoritățile naționale au anunțat Comisia cu privire la măsura de acordare a subvenției la 1 aprilie 2005 și la 30 august 2006. În cadrul procedurii respective, Comisia a concluzionat că ajutorul care face obiectul notificării nu este compatibil cu piața comună, cu toate acestea, Comisia, prin decizia sa, a confirmat faptul că autoritățile maghiare au acționat în conformitate cu reglementările atunci când au plătit parțial subvenția.

         (32)  Numai partea care depășește plafonul de notificare este supusă aprobării Comisiei, astfel cum se menționează în articolul privind „Ajutorul de stat acordat IBIDEN Ungaria” de către Evelina TUMASONYTĖ, Živilė DIDŽIOKAITĖ și András TARI în Buletinul privind politica în domeniul concurenței, 2008, nr. 2, p. 69.

         (33)  A se vedea hotărârea pronunțată în cauza C-301/87, Republica Franceză/Comisia (Boussac), Rec., 1990, p. I-307, punctul 33.

         (34)  Regulamentul (CE) nr. 800/2008 al Comisiei din 6 august 2008 de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața comună în aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat (Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare) (JO L 214, 9.8.2008, p. 3).

         (35)  SA.32063 (2010/N) – LIP – Mondi Swiecie S.A. – Polonia (JO C 305, 10.10.2012, p. 8).

         (36)  Conform celor menționate la punctul 68 din Decizia Mondi: „Prin urmare, Comisia ar trebui să fie anunțată cu privire la ajutorul acordat […] în totalitatea sa în cazul în care acesta depășește pragul de notificare”.

         (37)  SA.32009 (2011/C) – Ajutor de stat acordat în favoarea BMW AG pentru un proiect mare de investiții în Leipzig.

         (38)  Decizia 2008/830/CE a Comisiei din 30 aprilie 2008 privind ajutorul de stat C 21/07 (ex N 578/06) pe care Ungaria intenționează să îl pună în aplicare în favoarea IBIDEN Hungary Gyártó Kft (JO L 295, 4.11.2008, p. 34).

         (39)  Comunicarea Comisiei: Cadrul multisectorial privind ajutorul regional pentru proiecte mari de investiții (JO C 70, 19.3.2002, p. 8).

         (40)  Hotărârea în cauza C-301/87, Republica Franceză/Comisia (Boussac), Rec., 1990, p. I-307.

         (41)  Desigur, în orice caz și, așadar, oricare ar fi pragurile de la punctul 68 din LAR 2007-2013, Comisia trebuie să echilibreze efectele pozitive și negative ale ajutorului înainte de a concluziona cu privire la compatibilitatea acestuia cu piața internă. A se vedea Hotărârea Tribunalului în cauza T-304/08, Smurfit Kappa Group/Comisia EU:T:2012:351, punctul 94.

         (42)  JO C 244, 1.10.2004, p. 2.

         (43)  A se vedea, de exemplu, decizia finală a Comisiei în cazul Porsche (adoptată în iulie 2014), în care aceasta a lăsat deschisă chestiunea cu privire la definiția pieței, recurgând la abordarea tradițională de a examina toate „definițiile plauzibile ale pieței care definesc segmentele individuale de autovehicule (inclusiv cea mai restrânsă clasificare pentru care există date disponibile)”. A se vedea considerentul 34 din prezenta decizie, care invocă o serie de cazuri, inclusiv Fiat Powertrain Technologies, SA.30340: Decizia din 9 februarie 2011 [C(2011) 612 final] (JO C 151, 21.5.2011, p. 5); SA. 32169 Volkswagen Sachsen: Decizia din 13 iulie 2011 [C(2011) 4935 final] (JO C 361, 10.12.2011, p. 17).

         (44)  Orientări privind evaluarea concentrărilor orizontale în temeiul Regulamentului Consiliului privind controlul concentrărilor economice între întreprinderi (JO C 31, 5.2.2004, p. 5).

         (45)  Așa cum reiese din considerentul 140 din prezenta decizie, problema segmentării nu are implicații de ordin practic, deoarece nu afectează rezultatul testului de la punctul 68 litera (a).

         (46)  În analiza seriilor de timp, diferențierea datelor, și anume stabilirea diferențelor dintre punctele de date ulterioare, constituie o metodologie utilizată pentru a aborda caracterul nestaționar al datelor, și anume prezența tendințelor temporale în seriile de timp. Seria de timp diferențiată este, prin urmare, o nouă serie de date din care a fost eliminată tendința temporală. Aceste date ar putea avea așadar un caracter staționar.

         (47)  Din motive de claritate, ponderile utilizate pentru medii sunt date de cantitatea consumată din fiecare produs inclus în coș. Prin urmare, prețul mediu va urmări, în mod proporțional, mai mult evoluția prețului produsului care se vinde cel mai bine. Normalizarea este doar o procedură matematică pentru a reduce valoarea prețurilor în raport cu o perioadă de referință. Indici diferiți au perioade de referință diferite.

         (48)  Punctul 53 din Comunicarea privind evaluarea aprofundată arată că, conform scenariului 2, în care trebuie furnizate dovezi privind existența unei locații alternative, o evaluare conform căreia, în absența ajutoarelor, investiția ar fi fost realizată într-o regiune mai săracă (intensitatea maximă a ajutoarelor regionale mai ridicată) sau într-o regiune considerată a avea aceleași handicapuri regionale ca și regiunea țintă (aceeași intensitate maximă a ajutoarelor regionale) va constitui, în testul comparativ global, un element negativ care are puține șanse să fie compensat prin elemente pozitive. Aceasta a însemnat în mod concret pentru acest caz că, întrucât Győr are o intensitate mai ridicată a ajutoarelor regionale (și anume, este considerată a fi mai puțin dezvoltată) decât [locația 2 dintr-o zonă asistată din SEE eligibilă pentru ajutor regional în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE], [țara 1 din SEE] nu ar fi în măsură să acorde un ajutor financiar pentru această investiție.