title: 2012/163/UE: Decizia Comisiei din 22 martie 2012 de încheiere a procedurii antidumping privind importurile de anumite dispozitive de fixare din oțel inox și componente ale acestora originare din India

text:
               23.3.2012

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 84/36

         DECIZIA COMISIEI
   din 22 martie 2012
   de încheiere a procedurii antidumping privind importurile de anumite dispozitive de fixare din oțel inox și componente ale acestora originare din India
   (2012/163/UE)
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9,
   după consultarea comitetului consultativ,
   întrucât:
   1.   PROCEDURA

   1.1.   Deschiderea procedurii

               (1)

               La 13 mai 2011, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
                   (2) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), deschiderea unei proceduri antidumping privind importurile de anumite dispozitive de fixare din oțel inox și componente ale acestora originare din India (denumite în continuare „produsul în cauză”).

               (2)

               În aceeași zi, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
                   (3) deschiderea unei proceduri antisubvenție privind importurile în Uniune de anumite dispozitive de fixare din oțel inox și componente ale acestora originare din India și a început o anchetă separată.

               (3)

               Procedura antidumping a fost deschisă ca urmare a unei reclamații depuse la 31 martie 2011 de către European Industrial Fasteners Institute (EiFi) („reclamantul”) în numele unor producători reprezentând mai mult de 25% din totalul producției Uniunii de anumite dispozitive de fixare din oțel inox și de componente ale acestora. Reclamația conținea elemente de probă prima facie care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză și prejudiciile materiale rezultând din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei anchete.

         1.2.   Părți vizate de procedură

               (4)

               Comisia a informat oficial reclamantul, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți, importatorii cunoscuți, utilizatorii cunoscuți a fi interesați, precum și autoritățile indiene cu privire la deschiderea procedurii. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute, în scris, punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere.

               (5)

               Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat aceasta și care au demonstrat că există motive speciale care justifică audierea.

         1.2.1.   Eșantionarea producătorilor-exportatori din India

               (6)

               Ținând cont de numărul aparent mare al producătorilor-exportatori din India, în avizul de deschidere s-a prevăzut să se recurgă la eșantionare pentru determinarea dumpingului, în conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază.

               (7)

               Pentru a permite Comisiei să decidă dacă este necesar să se recurgă la eșantionare și, după caz, să se constituie un eșantion, producătorii-exportatori din India au fost invitați să se facă cunoscuți în termen de cincisprezece zile de la data deschiderii anchetei și să furnizeze informații de bază referitoare la exporturile și vânzările lor interne, la natura activităților lor cu privire la fabricarea și vânzarea produsului în cauză și la numele și activitățile tuturor societăților afiliate implicate în fabricarea și vânzarea produsului în cauză în perioada cuprinsă între 1 aprilie 2010 și 31 martie 2011 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”).

               (8)

               În total, cinci producători-exportatori, inclusiv un grup de societăți afiliate din India, au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluse în eșantion în termenul stabilit în avizul de deschidere. Aceste societăți cooperante au confirmat exporturi ale produsului în cauză în Uniune în timpul perioadei de anchetă. Comparația între datele Eurostat privind importurile și volumul exporturilor produsului în cauză către Uniune, declarat pentru perioada de anchetă de către cinci societăți cooperante a arătat că nivelul de cooperare a producătorilor-exportatori din India a fost de aproape 100%. Astfel, eșantionul a fost constituit pe baza informațiilor prezentate de acești cinci producători-exportatori.

               (9)

               În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, a fost selectat un eșantion bazat pe cel mai mare volum reprezentativ de exporturi ale produsului în cauză către Uniune, exporturi care au putut face în mod rezonabil obiectul anchetei, ținând seama de timpul disponibil. Pe baza informațiilor primite de la producătorii-exportatori, Comisia a selectat un eșantion de trei producători-exportatori având cel mai mare volum de exporturi către Uniune. Pe baza informațiilor din eșantion, societățile sau grupurile selectate reprezentau 99% din volumul total al exporturilor produsului în cauză către Uniune în timpul PA raportat de producătorii-exportatori cooperanți. Prin urmare, s-a considerat că un astfel de eșantion ar permite limitarea anchetei la un număr rezonabil de producători-exportatori care ar putea fi anchetați în limita de timp disponibilă, asigurându-se, în același timp, un nivel ridicat de reprezentativitate.

         1.2.2.   Selectarea eșantionului de producători-exportatori cooperanți din India

               (10)

               În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, părțile în cauză și autoritățile indiene au fost consultate cu privire la selecția eșantionului. Cei doi producătorii-exportatori neincluși în eșantion au insistat să fie incluși în eșantion. Cu toate acestea, ținând seama de reprezentativitatea eșantionului propus, astfel cum s-a menționat în considerentul (8) de mai sus, s-a ajuns la concluzia că nu este necesară modificarea sau extinderea eșantionului.

         1.2.3.   Examinarea individuală a societăților neincluse în eșantion

               (11)

               Doi producători-exportatori cooperanți, care nu au fost incluși în eșantion au solicitat examinarea individuală și au răspuns la chestionarul antidumping în termenul stabilit.

               (12)

               Având în vedere concluzia că prezenta procedură antidumping ar trebui să fie încheiată din motivele menționate mai jos, cererile de examinare individuală nu au mai fost luate în considerare.

         1.2.4.   Eșantionarea producătorilor din Uniune

               (13)

               Ținând seama de numărul aparent mare de producători din Uniune, în avizul de deschidere s-a luat în considerare eșantionarea pentru determinarea prejudiciului, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

               (14)

               În avizul de deschidere, Comisia a anunțat că a selecționat provizoriu un eșantion de producători din Uniune. Acest eșantion constă în cinci societăți, dintre cei 15 producători din Uniune care erau cunoscuți înainte de deschiderea anchetei, selectate în funcție de volumul de vânzări, dimensiune și localizarea geografică în cadrul Uniunii. Acestea au reprezentat 37% din totalul producției estimate la nivelul Uniunii în cursul PA. Părțile interesate au fost invitate să consulte dosarul și să prezinte observații privind oportunitatea acestei alegeri în termen de 15 de zile de la data publicării anunțului de deschidere. Nicio parte interesată nu s-a opus propunerii de formare a eșantionului din cinci societăți.

               (15)

               Ulterior unul dintre cei cinci producători din Uniune incluși în eșantion și-a retras cooperarea. Celelalte patru societăți rămase în eșantion au reprezentat 31% din totalul producției estimate la nivelul Uniunii în cursul PA. Prin urmare, eșantionul a fost considerat a fi reprezentativ pentru industria din Uniune.

         1.2.5.   Eșantionarea importatorilor neafiliați

               (16)

               Având în vedere numărul potențial mare de importatori implicați în procedură, în avizul de deschidere s-a luat în considerare eșantionarea importatorilor, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Doi importatori au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion în termenul stabilit în avizul de deschidere. Având în vedere numărul scăzut de importatori care s-au făcut cunoscuți, s-a hotărât să nu se recurgă la eșantionare.

         1.3.   Răspunsuri la chestionare și verificări

               (17)

               Comisia a trimis chestionare tuturor părților cunoscute a fi interesate, precum și tuturor celorlalte părți care s-au prezentat în termenul stabilit în avizul de deschidere. Astfel, s-au trimis chestionare producătorilor-exportatori din India incluși în eșantion, producătorilor din Uniune incluși în eșantion, importatorilor cooperanți din Uniune și tuturor utilizatorilor cunoscuți a fi vizați de anchetă.

               (18)

               Au fost primite răspunsuri de la producătorii-exportatori incluși în eșantion și de la patru producători din Uniune incluși în eșantion. Niciunul dintre importatori sau utilizatori nu a răspuns la chestionar.

               (19)

               Comisia a cercetat și verificat toate informațiile furnizate de părțile interesate pe care le-a considerat necesare pentru determinarea dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și a interesului Uniunii.

               (20)

               Una dintre părți a declarat că unul din producătorii-exportatori a făcut prea multe cereri de confidențialitate și nu a furnizat o versiune publică suficient de clară a răspunsurilor sale la chestionar. Prin urmare, afirmația prezentată de respectiva societate nu ar trebui să fie luată în considerare și societatea ar trebui tratată ca parte necooperantă la anchetă.

               (21)

               Cu toate acestea, versiunea neconfidențială a răspunsurilor acestui producător-exportator, care consta într-un răspuns inițial și o versiune completă pe baza unei cereri de clarificări, a fost încă o dată evaluată și s-a concluzionat că nu era suficient de completă pentru a se califica ca răspuns public suficient de clar. Prin urmare, această cerere a fost respinsă.

               (22)

               S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor părți:

                           producători din Uniune:

                                       —

                                       Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Grumello del Monte, Italia;

                                       —

                                       Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Italia;

                                       —

                                       Ugivis S.A, Belley, Franța

                           producători-exportatori din India:

                                       —

                                       Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Maharashtra

                                       —

                                       Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Maharashtra

                                       —

                                       Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat

         1.4.   Perioada de anchetă

               (23)

               Ancheta privind dumpingul și prejudiciul s-a desfășurat în perioada cuprinsă între 1 aprilie 2010 și 31 martie 2011. Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului s-a referit la perioada cuprinsă între ianuarie 2008 și sfârșitul PA (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).

         2.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

   2.1.   Produsul în cauză

               (24)

               Produsul în cauză este reprezentat de dispozitive de fixare din oțel inox și componente ale acestora originare din India, încadrate în prezent la codurile NC 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 și 7318 15 70.

         2.2.   Produsul similar

               (25)

               S-a constatat faptul că produsul vizat, produsul fabricat și vândut pe piața internă a Indiei și produsul fabricat și vândut pe piața Uniunii de către industria Uniunii au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări de bază. Prin urmare, au fost considerate produse similare în temeiul dispozițiilor articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

         3.   DUMPINGUL

   3.1.   Valoarea normală

               (26)

               Pentru determinarea valorii normale în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a stabilit întâi dacă vânzările interne ale produsului similar efectuate de către producătorii-exportatori indieni incluși în eșantion către clienți neafiliați au fost realizate în volume reprezentative, și anume dacă volumul total al acestor vânzări reprezenta cel puțin 5% din volumul total al vânzărilor la export către Uniune în decursul PA.

               (27)

               În cazul unui producător-exportator inclus în eșantion, s-a constatat că acesta nu avea vânzări reprezentative ale produsului similar pe piața internă. Pentru acest producător-exportator, valoarea normală a trebuit să fie construită pe baza articolului 2 alineatul (3) din regulamentul de bază.

         3.1.1.   Producători-exportatori cooperanți, incluși în eșantion, cu volum total reprezentativ al vânzărilor interne

               (28)

               Pentru producătorii-exportatori cu vânzări interne totale reprezentative, incluși în eșantion, Comisia a identificat ulterior acele tipuri de produse vândute pe piața internă de către producătorii-exportatori, care erau identice sau direct comparabile cu tipurile vândute la export către Uniune.

               (29)

               Vânzările interne ale unui anumit tip de produs au fost considerate suficient de reprezentative atunci când volumul acelui tip de produs vândut pe piața internă clienților neafiliați în decursul PA a reprezentat 5% sau mai mult din volumul total al tipului de produs comparabil vândut la export către Uniune.

               (30)

               Comisia a analizat ulterior dacă vânzările interne ale societăților în cauză pot fi considerate ca având loc în cadrul operațiunilor comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Aceasta s-a realizat stabilind, pentru fiecare tip de produs, proporția vânzărilor profitabile către clienți neafiliați de pe piața internă, pe durata perioadei de anchetă.

               (31)

               În cazul în care volumul vânzărilor pentru un tip de produs, comercializat la un preț de vânzare net mai mare sau egal cu costul de producție calculat, reprezenta mai mult de 80 % din volumul total al vânzărilor pentru acel tip și atunci când prețul mediu ponderat pentru acel tip era mai mare sau egal cu costul de producție, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern real. Acest preț a fost calculat ca medie ponderată a prețurilor tuturor vânzărilor interne pentru acel tip, realizate în cursul PA, indiferent dacă aceste vânzări au fost sau nu rentabile.

               (32)

               În cazul în care volumul vânzărilor profitabile pentru un tip de produs a reprezentat 80 % sau mai puțin din volumul total al vânzărilor pentru acel tip sau atunci când prețul mediu ponderat pentru acel tip era mai mic decât costul de producție, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern real, calculat ca medie ponderată a vânzărilor profitabile numai pentru acel tip.

               (33)

               Pentru tipurile de produs care nu au fost vândute în cantități reprezentative pe piața internă, valoarea normală a trebuit să fie stabilită pe baza articolului 2 alineatul (3) din regulamentul de bază. În acest scop, costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale (denumite în continuare „costuri VAG”), precum și o marjă de profit rezonabilă au fost adăugate la costul mediu de producție pe tip de produs al exportatorului în decursul PA. În conformitate cu articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază, procentul pentru costurile VAG și marja de profit s-au bazat pe media ponderată a costurilor VAG și a marjei de profit a vânzărilor efectuate de producătorul-exportator respectiv în cadrul unor operațiuni comerciale normale pentru fiecare tip de produs.

         3.1.2.   Producător-exportator cooperant, inclus în eșantion, fără un volum total reprezentativ al vânzărilor interne

               (34)

               Pentru producătorul-exportator cooperant fără vânzări interne reprezentative, valoarea normală a fost stabilită în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, adăugând la costurile proprii de producție ale societății pentru produsul similar, costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale, precum și o marjă de profit rezonabilă pe tip de produs pe durata PA. În conformitate cu articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază, procentul pentru costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale și marja de profit s-au bazat pe media ponderată a costurilor de vânzare, a cheltuielilor administrative și a altor costuri generale, precum și pe marja de profit a vânzărilor efectuate de producătorul-exportator respectiv în cadrul unor operațiuni comerciale normale pentru fiecare tip de produs.

         3.2.   Prețul de export

               (35)

               Prețurile de vânzare la export s-au stabilit pe baza prețurilor efectiv plătite sau care urmează să fie plătite pentru produsul în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.

         3.3.   Comparație

               (36)

               Comparația dintre valoarea normală și prețul de export s-a realizat pe baza nivelului franco fabrică.

               (37)

               În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-au făcut ajustări corespunzătoare ale diferențelor care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază.

               (38)

               În acest sens, s-au efectuat ajustări pentru a ține seama de costurile de transport, de navlosire și de asigurare, costurile de manipulare, de încărcare și auxiliare, costurile de ambalare, costurile de credit, reduceri nemenționate în facturi și comisioane, acolo unde acestea erau aplicabile și justificate.

         3.4.   Marje de dumping

   3.4.1.   Pentru producătorii-exportatori cooperanți, incluși în eșantion

               (39)

               Pentru societățile incluse în eșantion, valoarea normală medie ponderată a fiecărui tip de produs în cauză exportat către Uniune s-a comparat cu prețul de export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.

               (40)

               Pe baza metodologiei de mai sus, marjele de dumping, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt următoarele:

                           Întreprinderea

                           Marja de dumping

                           Viraj Profiles Ltd.

                           0 %

                           Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.

                           37,6 %

                           Raajratna Ventures Ltd.

                           12,0 %

               (41)

               Cu toate acestea, trebuie remarcat faptul că producătorul-exportator indian, în cazul căruia nu a fost constatat nici un dumping, a reprezentat 87% din exporturile indiene către Uniune.

               (42)

               Pe baza analizei sale a documentului de informare al Comisiei, reclamantul a calculat o diferență de 25% între valoarea normală stabilită pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion referitor la care s-a constatat că practică dumpingul și societatea referitor la care s-a constatat că nu practică dumpingul. Reclamantul a susținut că o astfel de diferență nu poate exista pe o piață concurențială și nu este fezabilă pentru industria dispozitivelor de fixare din oțel inox. Mai mult, reclamantul afirmă că producătorul-exportator referitor la care s-a constatat că nu practică dumpingul a achiziționat resturi de oțel inox de la societăți afiliate din Uniune și că, prin urmare, prețurile de achiziție ale acestei materii prime nu sunt fiabile pentru determinarea costului de producție.

               (43)

               Valoarea normală pentru exportatorul cooperant referitor la care s-a constatat că nu a practicat dumpingul a fost bazată pe costurile sale de producție pe tip de produs, care sunt mai mici decât în cazul celorlalți producători-exportatori incluși în eșantion. Aceasta rezultă în principal din faptul că prima societate produce oțel inox din oțeluri resturi de oțel inox și este, prin urmare, pe deplin integrată și beneficiază de economii pe scară largă, în timp ce celelalte societăți achiziționează sârmă laminată de oțel inox, principala materie primă pentru producția de dispozitive de fixare din oțel inox, pe piața liberă, inclusiv de la exportatorul care a cooperat și referitor la care s-a constatat că nu practică dumpingul.

               (44)

               Valoarea normală pentru producătorii-exportatori cooperanți referitor la care s-a constatat că practică dumpingul, în majoritatea cazurilor, a fost stabilită pe baza prețurilor de vânzare de pe piața internă pentru fiecare tip de produs. Pe piața internă a Indiei există doar o concurență limitată și exportatorul cooperant referitor la care s-a constatat că nu practica dumpingului a vândut pe piața internă numai cantități nereprezentative pe parcursul perioadei de anchetă.

               (45)

               În ceea ce privește achizițiile publice de resturi de oțel inox ale producătorului-exportator referitor la care s-a constatat că nu practica dumpingul, ancheta a arătat că această societate obținea resturi de oțel inox atât de la furnizori afiliați, cât și independenți, aceștia din urmă reprezentând mai mult de 70% din cantitățile obținute. Nivelurile prețurilor de achiziție pentru ambele tipuri de achiziții publice sunt comparabile, inclusiv în cazul în care este luat în considerare tipul de resturi.

               (46)

               Prin urmare, determinarea valorii normale pentru producătorii-exportatori care fac parte din eșantion este confirmată și afirmațiile prezentate de reclamant au fost respinse.

         3.4.2.   Pentru ceilalți producători-exportatori cooperanți

               (47)

               Marja de dumping medie ponderată a producătorilor-exportatori cooperanți, neincluși în eșantion a fost calculată în conformitate cu dispozițiile articolului 9 alineatul (6) din regulamentul de bază, pe baza marjelor stabilite pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion în cazul cărora s-a constatat dumpingul. Pe această bază, marja de dumping calculată pentru societățile cooperante care nu au fost incluse în eșantion a fost stabilită la 24,6% din prețul de import CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire.

               (48)

               Un producător-exportator indian care a cooperat, după comunicarea intenției Comisiei de a încheia procedura, a insistat că cererea de examinare individuală ar trebui să fie acceptată, afirmând că marja de dumping prezentată pentru producătorii-exportatori care au cooperat și care nu au fost incluși în eșantion nu a reflectat situația reală.

               (49)

               Cererea de examinare individuală nu a fost evaluată de Comisie deoarece, în cazul încheierii procedurii, marja determinarea încetează a mai reprezenta o problemă.

         3.4.3.   Pentru producătorii-exportatori care nu au cooperat

               (50)

               În ceea ce privește toți ceilalți exportatori din India, Comisia a stabilit mai întâi nivelul de cooperare. S-a realizat o comparație între totalul cantităților pentru export indicate în răspunsurile din eșantion, primite de la toți producătorii-exportatori cooperanți și totalul importurilor din India, astfel cum reiese din statisticile Eurostat. Procentul de cooperare constatat este de 97%. Pe această bază, nivelul de cooperare a fost considerat ridicat. S-a considerat oportună stabilirea marjei de dumping pentru producătorii-exportatori care nu au cooperat la un nivel corespunzător marjei de dumping medii stabilite pentru producătorii-exportatori cooperanți incluși în eșantion. Într-adevăr, informațiile disponibile sugerează că prețurile medii de export practicate de exportatorii indieni care nu au cooperat în cursul perioadei de anchetă au fost asemănătoare cu cele stabilite pentru producătorii-exportatori cooperanți. În plus, nu există indicii care să sugereze valori normale diferite pentru producătorii-exportatori care nu au cooperat.

               (51)

               Din aceste motive, nivelul de dumping la nivel național a fost stabilit la 24,6% din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire.

         4.   INDUSTRIA UNIUNII

   4.1.   Producția din Uniune

               (52)

               Pentru a stabili producția totală din Uniune s-au utilizat toate informațiile disponibile referitoare la producătorii din Uniune, inclusiv informațiile furnizate în reclamație, datele colectate de la producătorii din Uniune înainte și după deschiderea anchetei, precum și răspunsurile verificate la chestionar date de producătorii din Uniune incluși în eșantion.

               (53)

               Pe această bază, producția totală la nivelul Uniunii s-a estimat la aproximativ 52 000 de tone în decursul PA. Această cifră a inclus producția tuturor producătorilor din Uniune care s-au făcut cunoscuți și producția estimată a producătorilor care nu s-au manifestat în cursul procedurii.

               (54)

               Astfel cum s-a indicat în considerentul (13) de mai sus, s-a aplicat eșantionarea pentru investigarea producătorilor din Uniune. Din cei 15 producători din Uniune care au furnizat date înainte de deschiderea procedurii, a fost selectat un eșantion de cinci societăți. Ulterior, după cum s-a arătat în considerentul (15) de mai sus, o societate a decis să nu coopereze în cadrul anchetei. Celelalte societăți cooperante incluse în eșantion reprezentau aproximativ 32% din totalul producției estimate la nivelul Uniunii în cursul PA și au fost considerate a fi reprezentative pentru industria din Uniune.

         4.2.   Industria Uniunii

               (55)

               Se consideră că toți producătorii cunoscuți din Uniune, menționați în considerentul (52) de mai sus, constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază, aceștia fiind denumiți în continuare „industria din Uniune”.

         5.   PREJUDICIUL

   5.1.   Observații preliminare

               (56)

               Statisticile relevante privind importurile furnizate de Eurostat, împreună cu datele furnizate în reclamație și datele colectate de la producătorii din Uniune înainte și după deschiderea anchetei, inclusiv răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au fost utilizate, de asemenea, în evaluarea factorilor de prejudiciu relevanți.

               (57)

               Analiza prejudiciului în ceea ce privește datele macroeconomice cum ar fi capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității de producție, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă și productivitatea, se bazează pe datele privind industria din Uniune în ansamblu.

               (58)

               Analiza prejudiciului cu privire la datele microeconomice, precum prețurile de tranzacțiilor, rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și rentabilitatea investițiilor, capacitatea de a mobiliza capitaluri, stocurile, salariile, se bazează pe datele provenind de la producătorii din Uniune incluși în eșantion.

               (59)

               Cei patru producători din Uniune incluși în eșantion au fost, de asemenea, incluși în eșantionul pentru examinarea expirării măsurilor antidumping aplicabile importurilor de dispozitive de fixare din oțel inox originare din China și Taiwan, încheiată la 7 ianuarie 2012 (4). În cadrul acestei examinări, a fost inclusă în eșantion o altă societate, care nu a fost inclusă în eșantionul pentru ancheta actuală. Având în vedere că perioada luată în considerare pentru analiza prejudiciului se suprapune cu cea din reexaminarea expirării măsurilor, datele pentru anii 2008 și 2009 sunt identice, cu excepția celor privind una dintre societăți. Prin prezentarea de informații cu privire la cifrele pentru 2008 și 2009 ar fi posibil să se deducă cifrele privind societatea care nu a fost inclusă în eșantion în cazul de față. Prin urmare, au fost indexați microindicatorii cum ar fi stocurile, salariile, investițiile, fluxul de lichidități, rentabilitatea investițiilor și rentabilitatea.

         5.2.   Consumul la nivelul Uniunii

               (60)

               Consumul la nivelul Uniunii a fost stabilit pe baza volumelor de vânzări ale industriei din Uniune, în cadrul Uniunii, astfel cum sunt menționate în reclamație și verificate încrucișat cu răspunsurile la chestionarele de eșantionare și datele verificate obținute de la producătorii incluși în eșantion. În plus, a fost luat, de asemenea, în considerare, volumul importurilor pe baza datelor furnizate de Eurostat pentru perioada luată în considerare.

               (61)

               Pe această bază, consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:

                  Tabelul 1

                           2008

                           2009

                           2010

                           PA

                           Consumul în Uniune (tone)

                           120 598

                           101 143

                           122 345

                           131 457

                           Indice (2008 = 100)

                           100

                           84

                           101

                           109

                              Surse: Eurostat, datele din reclamație și răspunsurile la chestionar.

               (62)

               Consumul total pe piața UE a crescut cu 9% în cursul perioadei luate în considerare. Între 2008 și 2009 s-a înregistrat o scădere drastică cu 16%, aparent datorită efectelor negative globale ale crizei economice asupra pieței, ulterior consumul redresându-se cu 21% între anii 2009 și 2010 și ulterior cu încă 7% între 2010 și PA.

         5.3.   Importuri din India

               (63)

               Importurile în Uniune din India au cunoscut următoarea evoluție în cursul perioadei luate în considerare:

                  Tabelul 2

                           2008

                           2009

                           2010

                           IP

                           Volumul importurilor provenite din India (tone)

                           14 546

                           18 883

                           21 914

                           24 072

                           Indice (2008 = 100)

                           100

                           130

                           151

                           165

                           Cotă de piață

                           12,1 %

                           18,7 %

                           17,9 %

                           18,3 %

                           Indice (2008 = 100)

                           100

                           155

                           149

                           152

                              Surse: Eurostat și răspunsurile producătorilor-exportatori la chestionar.

               (64)

               Importurile din India au crescut semnificativ, cu 65%, în cursul perioadei luate în considerare. Această creștere a fost mai accentuată între 2008 și 2009, când importurile au crescut cu 30%, iar consumul a scăzut cu 16%. Anual, importurile din India au continuat să crească în 2010 (+ 16%) și în perioada de anchetă (+ 10%).

         5.4.   Prețurile importurilor și subcotarea prețului

      Tabelul 3

               2008

               2009

               2010

               PA

               Preț mediu la import (EUR/tonă)

               3 531

               2 774

               2 994

               3 216

               Indice (2008 = 100)

               100

               79

               85

               91

                  Surse: Eurostat și răspunsurile la chestionar ale producătorilor-exportatori din UE incluși în eșantion.

               (65)

               Prețurile medii ale importurilor din India au scăzut, în general, cu 9% în cursul perioadei luate în considerare. Aceasta explică creșterea cotei de piață a Indiei de la 12,1% la 18,3% în cursul aceleiași perioade. Cea mai mare creștere a avut loc între 2008 și 2009, când exportatorii indieni au câștigat mai mult de 6 puncte procentuale din cota de piață.

               (66)

               În scopul determinării subcotării prețurilor pe durata PA, prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs practicate de către producătorii din Uniune incluși în eșantion percepute de la clienți neafiliați pe piața Uniunii, ajustate la nivelul franco fabrică, au fost comparate cu prețurile medii ponderate ale importurilor din India către primul client neafiliat de pe piața Uniunii, stabilite pe o bază CIF și ajustate în mod corespunzător în ceea ce privește taxele vamale existente și costurile ulterioare importului.

               (67)

               Compararea prețurilor s-a realizat pe tipuri de tranzacții la același nivel comercial, care au fost ajustate în mod adecvat, când a fost necesar, și după deducerea rabaturilor și a reducerilor. Rezultatul comparației, când este exprimat ca procentaj din cifra de afaceri în cursul perioadei de anchetă a producătorilor din Uniune incluși în eșantion, indică o subcotare a prețurilor variind între 3% și 13%. Ar trebui remarcat în această privință că producătorul-exportator indian care s-a constatat că nu a practicat dumpingul a avut cea mai mare marjă de subcotare.

         5.5.   Situația economică a industriei din Uniune

               (68)

               În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea efectului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei Uniunii a inclus o evaluare a tuturor indicatorilor economici stabiliți pentru industria Uniunii pe durata perioadei analizate.

         5.5.1.   Capacitatea de producție, producția și gradul de utilizare a capacității de producție

      Tabelul 4

               2008

               2009

               2010

               IP

               Volumul producției (tone)

               69 514

               56 396

               62 213

               51 800

               Indice (2008 = 100)

               100

               81

               89

               75

               Capacitatea de producție (în tone)

               140 743

               127 200

               128 796

               111 455

               Indice (2008 = 100)

               100

               90

               92

               79

               gradul de utilizare a capacității de producție

               49 %

               44 %

               48 %

               46 %

               Indice (2008 = 100)

               100

               90

               98

               94

                  Surse: Ansamblul industriei din Uniune.

               (69)

               Tabelul de mai sus arată că producția a scăzut semnificativ, cu 25% în perioada luată în considerare. Împreună cu o scădere a cererii, producția a scăzut brusc cu 19% în 2009, după care s-a redresat cu aproximativ 10% în 2010. În perioada de anchetă, deși consumul în Uniune a crescut cu 7%, producția Uniunii a scăzut, din nou, cu aproximativ 17% în comparație cu anul precedent.

               (70)

               Capacitatea de producție a industriei din Uniune a scăzut cu aproximativ 21% în cursul perioadei luate în considerare. Gradul de utilizare a capacității de producție a scăzut, de asemenea, în cursul perioadei luate în considerare, rămânând în mod constant sub 50%.

         5.5.2.   Volumul vânzărilor și cota de piață

      Tabelul 5

               2008

               2009

               2010

               PA

               Volumul vânzărilor (tone)

               56 042

               44 627

               45 976

               48 129

               Indice (2008 = 100)

               100

               80

               82

               86

               Cotă de piață

               46,5 %

               44,1 %

               37,6 %

               36,6 %

               Indice (2008 = 100)

               100

               95

               81

               79

                  Surse: Ansamblul industriei din Uniune

               (71)

               În contextul creșterii consumului (+ 9%), volumul vânzărilor produsului similar vândut către primul client neafiliat din Uniune a scăzut cu 14% pe parcursul perioadei luate în considerare. Ca urmare, cota de piață a scăzut de la 46,5% în 2008 la 36,6% în PA. După o scădere accentuată în 2009 (-20%), volumul vânzărilor s-a redresat ușor în 2010 și în perioada de anchetă.

         5.5.3.   Creșterea

               (72)

               Consumul în Uniune a crescut cu 9% între 2008 și PA. Cu toate acestea, volumul vânzărilor și cota de piață a industriei din Uniune a scăzut în aceeași perioadă, cu 14% și, respectiv, 21%. În același timp, importurile din India au crescut semnificativ, cu 65%.

         5.5.4.   Ocuparea forței de muncă

      Tabelul 6

               2008

               2009

               2010

               PA

               Număr de angajați

               1 007

               863

               821

               761

               Indice (2008 = 100)

               100

               86

               82

               76

               Productivitate (unitate/salariat)
               Indice (2008 = 100)

               100

               95

               110

               99

                  Surse: Ansamblul industriei din Uniune

               (73)

               Din cauza reducerii activității industriei din Uniune, numărul de angajați s-a redus în consecință cu 24% în cursul perioadei luată în considerare. Între 2008 și PA, costurile forței de muncă per angajat au crescut cu 6%.

               (74)

               Productivitatea forței de muncă a industriei din Uniune, măsurată în producție pe persoană ocupată anual, a scăzut puțin, cu 1% în perioada luată în considerare. Aceasta a atins cel mai scăzut nivel în 2009, după care a început să se redreseze către PA.

         5.5.5.   Prețurile medii unitare din Uniune

      Tabelul 7

               2008

               2009

               2010

               PA

               Prețul unitar în UE către clienți neafiliați (EUR/tonă)

               4 336

               2 792

               3 914

               4 244

               Indice (2008 = 100)

               100

               64

               90

               98

                  Surse: răspunsurile producătorilor incluși în eșantion la chestionare

               (75)

               Prețurile medii de vânzare au scăzut cu 2% în timpul perioadei luate în considerare. În 2009, industria din Uniune a fost obligată să își reducă prețurile de vânzare cu 36%, în contextul încetinirii creșterii economice și al unei puternice scăderi a prețurilor importurilor din India (–21%). În 2010 și în perioada de anchetă, prețurile de vânzare ale industriei din Uniune s-au redresat.

               (76)

               Ancheta a arătat că tendința de scădere a prețurilor de vânzare în 2009 reflectă scăderea cu 18% a costurilor față de nivelurile din 2008. Această scădere a costurilor s-a datorat, în principal, scăderii prețurilor la materiile prime, în special cele ale nichelului, care are o dinamică de preț instabilă. Cu toate acestea, industria din Uniune a fost obligată să reducă prețurile de vânzare cu mai mult decât scăderea costurilor, având în vedere expansiunea importurilor la prețuri scăzute din India în 2009.

         5.5.6.   Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, rentabilitatea investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitalurile.

      Tabelul 8

               2008

               2009

               2010

               PA

               Rentabilitatea vânzărilor în UE (în % din vânzările nete)
               Indice (2008 = 100)

               – 100

               – 442

               –74

               –24

               Fluxul de lichidități
               Indice (2008 = 100)

               – 100

               –1 827

               –40

               171

               Investiții (EUR)
               Indice (2008 = 100)

               100

               29

               59

               6

               Rentabilitatea investițiilor
               Indice (2008 = 100)

               100

               284

               59

               28

                  Surse: Răspunsurile la chestionare ale producătorilor din UE incluși în eșantion

               (77)

               Ancheta a arătat că, deși scăderea prețurilor de vânzare reflectă parțial scăderea costurilor, prețul practicat de industria din Uniune s-a aflat sub presiunea importurilor de dispozitive de fixare din oțel inox provenite din India. Rentabilitatea industriei din Uniune a fost negativă de la începutul perioadei în cauză. În special în 2009, industria din Uniune a fost obligată să reducă prețurile de vânzare cu mai mult decât scăderea costurilor, având în vedere expansiunea importurilor la prețuri scăzute din India. Aceasta a dus la o deteriorare semnificativă a profitabilității în anul respectiv. Cu toate acestea, în 2010 și pe durata perioadei de anchetă, rentabilitatea s-a îmbunătățit, dar a rămas negativă.

               (78)

               Fluxul de lichidități, care reprezintă un indicator al capacității industriei de a-și autofinanța activitățile, a urmat o tendință similară cu cea a rentabilității. Aceasta a atins cel mai scăzut nivel în 2009, după care a arătat o tendință de creștere și a devenit pozitivă în perioada de anchetă.

               (79)

               După efectuarea, în 2008, a investițiilor în producția de dispozitive de fixare din oțel inox, investițiile au scăzut cu aproximativ 94% în cursul perioadei luate în considerare. Rentabilitatea investițiilor a indicat o evoluție negativă similară, în conformitate cu rezultatele negative obținute de industria din Uniune în cursul perioadei luate în considerare și a rămas tot timpul negativă.

               (80)

               Evoluția rentabilității, a fluxului de lichidități precum și nivelul scăzut al investițiilor indică faptul că este posibil ca producătorii din UE incluși în eșantion să fi avut dificultăți de mobilizare a capitalului.

         5.5.7.   Stocuri

      Tabelul 9

               2008

               2009

               2010

               PA

               Stocuri finale ale industriei din Uniune
               Indice (2008 = 100)

               100

               92

               100

               103

                  Surse: Răspunsurile la chestionare ale producătorilor din UE incluși în eșantion

               (81)

               Nivelul stocurilor societăților din Uniune incluse în eșantion a crescut cu 3% în timpul perioadei luate în considerare. În 2009, nivelul stocurilor finale a scăzut cu 8%; ulterior, în 2010 și în perioada de anchetă, acesta a crescut cu 8% și, respectiv, 3%.

         5.5.8.   Dimensiunea marjei de dumping efective și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare

               (82)

               Se reamintește că s-a constatat că principalul producător exportator-indian reprezentând 87% din exporturile indiene către Uniune în perioada de anchetă nu a practicat dumpingul. Prin urmare, importurile care fac obiectul unui dumping au reprezentat 13% din volumul total de dispozitive de fixare din oțel inox exportate din India către Uniune. Date fiind volumul, cota de piață și prețurile importurilor din India care fac obiectul unui dumping, impactul marjelor actuale de dumping asupra industriei din Uniune poate fi considerat ca fiind neglijabil.

         5.6.   Concluzie privind prejudiciul

               (83)

               Ancheta a demonstrat că majoritatea indicatorilor de prejudiciu, cum ar fi producția (–25%), gradul de utilizare a capacității de producție (–6%), volumul de vânzări (–14%), cota de piață (–21%) și ocuparea forței de muncă (–24%), s-au degradat în decursul perioadei luate în considerare. În contextul unei creșteri a consumului, atât volumul vânzărilor, cât și cota de piață au scăzut. Volumul vânzărilor a crescut ușor în 2010 și în perioada de anchetă în comparație cu 2009; cu toate acestea, industria din Uniune nu a reușit să recâștige cota de piață pierdută, având în vedere creșterea volumului importurilor indiene, care a crescut constant de-a lungul perioadei luate în considerare, la prețuri constant inferioare prețurilor industriei din Uniune.

               (84)

               În plus, indicatorii de prejudiciu referitori la performanța financiară a industriei din Uniune, cum ar fi fluxul de lichidități și rentabilitatea, au fost grav afectați. Aceasta înseamnă că capacitatea industriei Uniunii de a mobiliza capitaluri a fost, de asemenea, compromisă.

               (85)

               Date fiind argumentele de mai sus, s-a concluzionat că industria din Uniune a suferit un prejudiciu material, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.

         6.   LEGĂTURA DE CAUZALITATE

   6.1.   Introducere

               (86)

               În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă importurile care fac obiectul unui dumping, originare din India au cauzat industriei Uniunii un prejudiciu care poate fi considerat important. În afara importurilor care fac obiectul unui dumping, au mai fost verificați și alți factori cunoscuți, care ar fi putut prejudicia în același timp industria din Uniune, pentru a se evita ca eventualul prejudiciu cauzat de acești alți factori să fie atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping.

               (87)

               Se reamintește că s-a constatat că principalul producător exportator-indian, menționat în considerentele (39) și (42), reprezentând 87% din exporturile indiene către Uniune în perioada de anchetă, nu a practicat dumpingul. Prin urmare, numai 13% din exporturile indiene ale produsului în cauză în Uniune în cursul PA, au fost efectuate la prețuri de dumping. Aceste importuri care fac obiectul unui dumping au deținut o cotă de piață de 2% în PA.

         6.2.   Efectul importurilor care fac obiectul dumpingului

               (88)

               Ancheta a arătat o creștere de 9% a consumului din Uniune în cursul perioadei luate în considerare, în timp ce volumul vânzărilor industriei din Uniune a scăzut cu 14%, iar cota de piață a scăzut cu 21%.

               (89)

               În ceea ce privește prețurile, prețurile medii de import ale importurilor care fac obiectul unui dumping au subcotat prețurile medii de vânzare practicate de industria din Uniune pe piața Uniunii. Cu toate acestea, acestea erau cu aproximativ 12% mai ridicate decât prețurile practicate de societatea indiană în legătură cu care s-a constatat că nu practicat dumpingul.

               (90)

               Pe baza celor de mai sus, se consideră că volumul limitat al importurilor care fac obiectul unui dumping din India, care au un preț mai ridicat decât cel al importurilor care nu fac obiectul unui dumping, ar fi putut avea cel mult un rol extrem de limitat în deteriorarea situației industriei din Uniune.

         6.3.   Efectul altor factori

   6.3.1.   Importuri care nu fac obiectul unui dumping din India

               (91)

               Volumul total al importurilor din India a crescut semnificativ, cu 65% în cursul perioadei luate în considerare, cota de piață a acestora crescând de la 12,1% la 18,3%. Cu toate acestea, astfel cum s-a explicat mai sus, importurile care nu fac obiectul unui dumping au reprezentat 87% din totalul volumului exporturilor indiene în perioada de anchetă, echivalentul unei cote de piață de 15% în cursul perioadei de anchetă, față de cota de piață de 2% a importurilor care fac obiectul unui dumping din India în aceeași perioadă.

               (92)

               Prețurile importurilor din India au scăzut, în general, cu 9% în perioada luată în considerare, rămânând întotdeauna mai reduse decât prețurile importurilor din restul lumii și decât prețurile de vânzare ale industriei din Uniune. Trebuie remarcat, cu toate acestea, că, astfel cum se explică în considerentul (89), prețurile medii ale importurilor care nu fac obiectul unui dumping au subcotat prețurile industriei din Uniune mai mult decât cele ale importurilor care fac obiectul unui dumping.

         6.3.2.   Importuri din alte țări terțe

      Tabelul 10

               2008

               2009

               2010

               PA

               Volumul importurilor din alte țări terțe în tone

               50 010

               37 633

               54 454

               59 255

               Indice (2008 = 100)

               100

               75

               109

               118

               Cota de piață a importurilor din alte țări terțe

               41,5 %

               37,2 %

               44,5 %

               45,1 %

               Indice (2008 = 100)

               100

               90

               107

               109

               Prețul mediu al importurilor din alte țări terțe în EUR/tonă

               5 380

               5 236

               5 094

               5 234

               Indice (2008 = 100)

               100

               97

               95

               97

               Volumul importurilor provenite din Malaysia (tone)

               13 712

               9 810

               9 611

               9 966

               Cota de piață a importurilor provenite din Malaysia

               11,4 %

               9,7 %

               7,9 %

               7,6 %

               Prețul mediu al importurilor provenite din Malaysia (EUR/tonă)

               4 203

               2 963

               3 324

               3 633

               Volumul importurilor provenite din Filipine (tone)

               7 046

               5 406

               15 576

               18 149

               Cota de piață a importurilor provenite din Filipine

               5,8 %

               5,3 %

               12,7 %

               13,8 %

               Prețul mediu al importurilor provenite din Filipine (EUR/tonă)

               4 645

               3 474

               3 714

               3 912

               Volumul importurilor din Republica Populară Chineză (tone)

               2 332

               2 452

               3 217

               3 288

               Cota de piață a importurilor din Republica Populară Chineză (tone)

               1,9 %

               2,4 %

               2,6 %

               2,5 %

               Prețul mediu al importurilor din Republica Populară Chineză (EUR/tonă)

               4 004

               4 561

               5 272

               5 648

               Volumul importurilor originare din Taiwan (în tone)

               4 304

               3 703

               6 451

               6 640

               Cota de piață a importurilor originare din Taiwan

               3,6 %

               3,7 %

               5,3 %

               5,1 %

               Prețul mediu al importurilor din Taiwan (EUR/tonă)

               5 092

               4 719

               4 755

               4 943

                  Surse: Eurostat

               (93)

               Pe baza datelor Eurostat, volumul importurilor în Uniune de dispozitive de fixare din oțel inox originare din alte țări terțe a crescut cu 18% în cursul perioadei luate în considerare. În același timp, prețurile medii la import au scăzut cu aproximativ 3% în cursul perioadei luate în considerare, iar cota de piață a acestora a crescut cu aproximativ 9%.

               (94)

               Începând cu 19 noiembrie 2005, sunt în vigoare măsuri antidumping asupra importurilor de dispozitive de fixare din oțel inox provenite din Republica Populară Chineză și din Taiwan. În ciuda măsurilor, importurile din aceste două țări au crescut în mod semnificativ în cursul perioadei luate în considerare, deși cotele de piață au rămas destul de modeste, la 2,5% și, respectiv, 5,1% în cursul PA. Alte surse principale ale importurilor sunt Filipine și Malaysia. În special importurile din Filipine au crescut semnificativ pe parcursul perioadei luate în considerare, cota de piață crescând de la 5,8% în 2008 la 13,8% în cursul PA.

               (95)

               În ceea ce privește Malaysia, a existat o tendință descrescătoare pe parcursul perioadei luate în considerare, cu toate acestea, importurile au avut o cotă de piață de 7,6% în cursul PA. Volumul importurilor din Filipine a crescut în mod semnificativ în timpul perioadei luate în considerare. Cu toate acestea, astfel cum a reieșit în urma anchetei, prețul mediu de import din Filipine a fost cu mult mai mare, și anume, cu aproximativ 20%, decât prețul mediu al acestor dispozitive de fixare din oțel inox din India.

               (96)

               În ceea ce privește prețurile de import, prețurile medii globale ale importurilor din alte țări terțe au rămas relativ stabile în perioada luată în considerare și au fost întotdeauna superioare prețurilor medii de vânzare ale industriei din Uniune și prețurilor medii de import din India.

               (97)

               Pe baza constatărilor de mai sus, se concluzionează că importurile din alte țări terțe nu au cauzat prejudiciul material suferit de industria din Uniune.

         6.3.3.   Criza economică

               (98)

               Criza economică, explică parțial scăderea consumului din Uniune în 2009. Cu toate acestea, trebuie remarcat faptul că, în pofida scăderii de 16% a consumului în 2009, volumul importurilor din India a crescut cu 30%.

               (99)

               În 2010 și în cursul perioadei de anchetă, consumul la nivelul Uniunii a crescut în acord cu redresarea economică generală. Cu toate acestea, volumul vânzărilor industriei din Uniune a crescut puțin, cu 3% în 2010 și cu 4,7% în perioada de anchetă, în comparație cu o creștere anuală a importurilor din India cu 16% și, respectiv, 10%.

               (100)

               În condiții economice normale și în absența presiunii puternice asupra prețurilor, precum și a nivelurilor ridicate ale importurilor din India care făceau obiectul unui dumping, industria din Uniune s-ar fi putut confrunta cu anumite dificultăți din cauza scăderii consumului și a creșterii costurilor de producție unitare fixe ca urmare a gradului scăzut de utilizare a capacității de producție constatat. Cu toate acestea, importurile din India la prețuri scăzute, care, în majoritatea lor nu au făcut obiectul unui dumping, au intensificat efectul încetinirii creșterii economice și, chiar în cursul redresării economice generale, industria din Uniune nu a fost în măsură să se redreseze și să recâștige cota de piață pierdută în favoarea importurilor din India.

               (101)

               Prin urmare, deși criza economică din 2008-2009 a putut avea o contribuție la performanțele slabe ale industriei din Uniune, aceasta nu poate fi considerată a avea un impact semnificativ asupra situației prejudiciabile a industriei din Uniune.

         6.3.4.   Rezultatele la export ale industriei din Uniune incluse în eșantion

      Tabelul 12

               2008

               2009

               2010

               PA

               Vânzări la export (în tone)

               967

               689

               933

               884

               Indice (2008 = 100)

               100

               71

               97

               91

               Preț de vânzare unitar (EUR)

               4 770

               3 060

               4 020

               4 313

               Indice (2008 = 100)

               100

               64

               84

               90

                  Surse: Răspunsurile la chestionare ale producătorilor din UE incluși în eșantion

               (102)

               În cursul perioadei analizate, volumul vânzărilor la export ale industriei din Uniune incluse în eșantion a scăzut cu 9%, în timp ce prețurile medii la export, cu 10%. În timp ce nu se poate exclude posibilitatea ca evoluția negativă a rezultatelor la export să fi avut un impact suplimentar negativ asupra industriei din Uniune, s-a considerat că, ținând seama de volumul scăzut al exporturilor în relație cu vânzările pe piața Uniunii, acest impact nu a fost hotărâtor în ceea ce privește prejudiciul constatat.

         6.4.   Concluzie privind cauzalitatea

               (103)

               Analiza anterioară a demonstrat că, pe parcursul perioadei luate în considerare, a existat o creștere substanțială, atât în volum, cât și în cota de piață, a importurilor la prețuri scăzute originare din India. De asemenea, s-a constatat că aceste importuri au subcotat în mod constant prețurile practicate de industria din Uniune pe piața Uniunii.

               (104)

               Cu toate acestea, ținând seama de concluzia că cel mai mare producător-exportator din India, care a reprezentat 87% din exporturile indiene către Uniune în perioada de anchetă nu a exportat dispozitive de fixare din oțel inox în Uniune la prețuri care fac obiectul unui dumping, se consideră că nu poate fi stabilită în mod satisfăcător o legătură de cauzalitate între importurile care fac obiectul unui dumping, reprezentând numai 13% din cantitățile totale exportate din India și prejudiciul suferit de industria din Uniune. Într-adevăr, nu se poate afirma că exporturile indiene care fac obiectul unui dumping ar fi cauzat prejudiciul suferit de industria din Uniune, ținând seama de sfera lor limitată de volum și de cota de piață foarte limitată (2%), precum și de faptul că prețurile lor au fost în medie cu 12% mai mari decât cele ale importurilor care nu fac obiectul unui dumping.

               (105)

               Analiza celorlalți factori cunoscuți care ar fi putut cauza un prejudiciu industriei din Uniune, inclusiv a importurilor care nu fac obiectul unui dumping, a importurilor din alte țări terțe, a crizei economice, precum și a performanței la export a societăților din cadrul industriei din Uniune incluse în eșantion a arătat că prejudiciul suferit de către industria din Uniune pare să fi fost cauzat de impactul importurilor care nu fac obiectul unui dumping din India, care au reprezentat 87% din totalul exporturilor indiene către Uniune în cursul PA și care au fost realizate la prețuri semnificativ mai mici decât importurile care fac obiectul unui dumping.

         7.   ÎNCHEIEREA PROCEDURII ANTIDUMPING

               (106)

               În absența unei legături cauzale semnificative între importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune, se consideră că măsurile antidumping nu sunt necesare și, în consecință, prezenta procedură antidumping ar trebui încheiată, în conformitate cu articolul 9 alineatul (2) din regulamentul de bază.

               (107)

               Reclamantul și toate celelalte părți interesate au fost informate în consecință și li s-a acordat posibilitatea de a prezenta observații. Observațiile primite nu a modificat concluzia că prezenta procedură antidumping ar trebui încheiată.

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Procedura antidumping privind importurile de anumite dispozitive de fixare din oțel inox și componente ale acestora, originare din India, care se încadrează în prezent la codurile NC 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 și 7318 15 70, se încheie.
   Articolul 2
   Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare date publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Adoptată la Bruxelles, 22 martie 2012.

            Pentru Comisie

            Președintele

         José Manuel BARROSO

      (1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

      (2)  JO C 142, 13.5.2011, p.30.

      (3)  JO C 142, 13.5.2011, p.36.

      (4)  JO L 5, 7.1.2012, p.1.


title: Decizia Consiliului din 15 martie 1993 privind încheierea unor acorduri sub forma unui schimb de scrisori între Comunitatea Economică Europeană, pe de o parte, și Republica Austria, Republica Finlanda, Republica Islanda, Regatul Norvegiei și Regatul Suediei, pe de altă parte, privind aplicarea provizorie a acordurilor referitoare la anumite înțelegeri în domeniul agricol, semnate de aceste părți la Porto, la 2 mai 1992

text:
               02/Volumul 05

               RO

               Jurnalul Ofícial al Uniunii Europene

               185

         31993D0239

               L 109/1

               JURNALUL OFÍCIAL AL UNIUNII EUROPENE

      DECIZIA CONSILIULUI

   din 15 martie 1993
   privind încheierea unor acorduri sub forma unui schimb de scrisori între Comunitatea Economică Europeană, pe de o parte, și Republica Austria, Republica Finlanda, Republica Islanda, Regatul Norvegiei și Regatul Suediei, pe de altă parte, privind aplicarea provizorie a acordurilor referitoare la anumite înțelegeri în domeniul agricol, semnate de aceste părți la Porto, la 2 mai 1992
   (93/239/CEE)
   CONSILIUL COMUNITĂȚILOR EUROPENE,
   având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Economice Europene, în special articolul 113,
   având în vedere propunerea Comisiei,
   întrucât, în cadrul discuțiilor referitoare la adaptarea acordului privind Spațiul Economic European (SEE) ca urmare a deciziei Confederației Elvețiene de a nu ratifica acest acord, s-au putut negocia acorduri sub forma unui schimb de scrisori între Comunitatea Economică Europeană, pe de-o parte, și Republica Austria, Republica Finlanda, Republica Islanda, Regatul Norvegiei și Regatul Suediei, pe de altă parte, privind aplicarea provizorie, începând cu 15 aprilie 1993, a acordurilor bilaterale referitoare la anumite înțelegeri în domeniul agricol, semnate de aceste părți la Porto, la 2 mai 1992;
   întrucât aceste acorduri sub forma unui schimb de scrisori fac referire la articolul 15 din acordurile de liber schimb între Comunitatea Economică Europeană și țările menționate anterior;
   întrucât este necesară aprobarea acestor acorduri,
   DECIDE:
   Articolul 1
   Se aprobă, în numele Comunității, acordurile sub forma unui schimb de scrisori între Comunitatea Economică Europeană, pe de-o parte, și Republica Austria, Republica Finlanda, Republica Islanda, Regatul Norvegiei și Regatul Suediei, pe de altă parte, privind aplicarea provizorie, începând cu 15 aprilie 1993, a acordurilor bilaterale referitoare la anumite înțelegeri în domeniul agricol, semnate de aceste părți la Porto, la 2 mai 1992 (1).
   Textul acordurilor este anexat la prezenta decizie.
   Articolul 2
   Președintele Consiliului este autorizat să numească persoana împuternicită să semneze acordurile menționate la articolul 1 prin care Comunitatea își asumă obligații.

      Adoptată la Bruxelles, 15 martie 1993.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         M. JELVED

      (1)  JO L 109, 1.5.1993, p. 2, 18, 32, 43 și 59.


title: Decizia Consiliului din 12 iunie 2014 de numire a membrilor și a membrilor supleanți în cadrul Consiliului de conducere al Agenției Europene pentru Sănătate și Securitate în Muncă pentru Lituania și Malta

text:
               14.6.2014

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 182/14

         DECIZIA CONSILIULUI
   din 12 iunie 2014
   de numire a membrilor și a membrilor supleanți în cadrul Consiliului de conducere al Agenției Europene pentru Sănătate și Securitate în Muncă pentru Lituania și Malta
   2014/C 182/03
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2062/94 al Consiliului din 18 iulie 1994 privind înființarea unei Agenții Europene pentru Sănătate și Securitate în Muncă (1), în special articolul 8,
   având în vedere lista candidaților prezentată Consiliului de către guvernele statelor membre și de către organizațiile lucrătorilor și patronale,
   având în vedere listele membrilor și supleanților în cadrul Comitetului consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă,
   întrucât:

               (1)

               Prin decizia sa din 2 decembrie 2013 (2), Consiliul a numit membrii și membrii supleanți în cadrul Consiliului de conducere al Agenției Europene pentru Sănătate și Securitate în Muncă pentru perioada care se încheie la 7 noiembrie 2016.

               (2)

               Organizația lucrătorilor ETUC și organizația patronală BUSINESSEUROPE au prezentat candidaturi pentru ocuparea mai multor posturi vacante,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Următoarele persoane sunt numite în calitate de membri și membri supleanți în cadrul Consiliului de conducere al Agenției Europene pentru Sănătate și Securitate în Muncă pentru perioada care se încheie la 7 noiembrie 2016:
   II.   REPREZENTANȚI AI ORGANIZAȚIILOR LUCRĂTORILOR

               Țară

               Membru

               Supleant

               Lituania

               Doamna Inga RUGINIENĖ

               Domnul Petras GRĖBLIAUSKAS

   III.   REPREZENTANȚII ORGANIZAȚIILOR PATRONALE

               Țară

               Membru

               Supleant

               Lituania

               Domnul Vaidotas LEVICKIS

               Domnul Jonas GUZAVIČIUS

               Malta

               Domnul Andrew Agius MUSCAT

               Domnul John SCICLUNA

         Articolul 2
   Consiliul va numi membrii și membrii supleanți încă nenominalizați la o dată ulterioară.
   Articolul 3
   Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

      Adoptată la Luxemburg, 12 iunie 2014.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         Y. MANIATIS

      (1)  JO L 216, 20.8.1994, p. 1.

      (2)  Decizia Consiliului din 2 decembrie 2013 de numire a membrilor și a membrilor supleanți în cadrul Consiliului de conducere al Agenției Europene pentru Sănătate și Securitate în Muncă (JO C 360, 10.12.2013, p. 8).


Anunţ juridic important

|

2013/361/UE: Decizia Băncii Centrale Europene din 21 iunie 2013 privind vărsarea capitalului Băncii Centrale Europene de către băncile centrale naționale ale statelor membre a căror monedă este euro (BCE/2013/19)

Jurnalul Oficial L 187 , 06/07/2013 p. 0023 - 0024

		Decizia Băncii Centrale Europenedin 21 iunie 2013privind vărsarea capitalului Băncii Centrale Europene de către băncile centrale naționale ale statelor membre a căror monedă este euro(BCE/2013/19)(2013/361/UE)CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene (denumit în continuare "Statutul SEBC"), în special articolul 28.3,întrucât:(1) Decizia BCE/2008/24 din 12 decembrie 2008 de stabilire a măsurilor necesare pentru vărsarea capitalului Băncii Centrale Europene de către băncile centrale naționale participante [1] a stabilit modalitățile și măsura în care băncile centrale naționale ale statelor membre a căror monedă este euro (denumite în continuare "BCN din zona euro") aveau obligația de a vărsa capitalul Băncii Centrale Europene (BCE) la 1 ianuarie 2009. Decizia BCE/2008/24 a fost completată prin Decizia BCE/2010/27 din 13 decembrie 2010 privind vărsarea de către băncile centrale naționale ale statelor membre a căror monedă este euro a sumei cu care a fost majorat capitalul Băncii Centrale Europene [2].(2) Având în vedere aderarea Croației la Uniunea Europeană și intrarea băncii sale centrale naționale (BCN), Hrvatska narodna banka, în Sistemul European al Băncilor Centrale la 1 iulie 2013, Decizia BCE/2013/17 din 21 iunie 2013 privind cotele procentuale ale băncilor centrale naționale în grila de repartiție pentru subscrierea la capitalul Băncii Centrale Europene [3] stabilește grila de repartiție pentru subscrierea la capitalul Băncii Centrale Europene (denumită în continuare "grilă de repartiție pentru capital") în conformitate cu articolul 29.1 din Statutul SEBC și stabilește, cu aplicare de la 1 iulie 2013, noile ponderi atribuite fiecărei bănci centrale din Uniune în grila de repartiție pentru capital (denumite în continuare "ponderi în grila de repartiție pentru capital").(3) Capitalul subscris al BCE va fi de 10825007069,61 EUR de la 1 iulie 2013.(4) Extinderea grilei de repartiție pentru capitalul BCE impune adoptarea unei noi decizii a BCE de abrogare, cu aplicare de la 1 iulie 2013, a Deciziei BCE/2008/24 și a Deciziei BCE/2010/27 și de stabilire a modalității și măsurii în care BCN din zona euro sunt supuse obligației de vărsare a capitalului BCE, cu aplicare de la 1 iulie 2013,ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:Articolul 1Valoarea și forma capitalului subscris și vărsatÎncepând cu 1 iulie 2013, fiecare BCN din zona euro varsă integral contribuția sa la capitalul subscris al BCE.Ținând cont de ponderile în grila de repartiție pentru capital prevăzute la articolul 2 din Decizia BCE/2013/17, fiecare BCN din zona euro deține un capital total subscris și vărsat a cărui valoare este indicată în dreptul denumirii sale în următorul tabel:BCN din zona euro | EUR |Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique | 261705370,91 |Deutsche Bundesbank | 2030803801,28 |Eesti Pank | 19268512,58 |Central Bank of Ireland | 120276653,55 |Bank of Greece | 210903612,74 |Banco de España | 893420308,48 |Banque de France | 1530028149,23 |Banca d’Italia | 1348471130,66 |Central Bank of Cyprus | 14429734,42 |Banque centrale du Luxemburg | 18824687,29 |Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta | 6873879,49 |De Nederlandsche Bank | 429352255,40 |Oesterreichische Nationalbank | 209680386,94 |Banco de Portugal | 190909824,68 |Banka Slovenije | 35397773,12 |Národná banka Slovenska | 74486873,65 |Suomen Pankki | 134836288,06 |Articolul 2Ajustarea capitalului vărsat(1) Având în vedere că fiecare BCN din zona euro a vărsat deja integral cota sa din capitalul subscris al BCE aplicabil până la 30 iunie 2013 în temeiul Deciziei BCE/2008/24 și al Deciziei BCE/2010/27, fiecare dintre acestea fie transferă o sumă suplimentară către BCE, fie primește înapoi o sumă din partea BCE, după caz, astfel încât să se ajungă la sumele indicate în tabelul de la articolul 1.(2) Toate transferurile întemeiate pe prezentul articol se efectuează în conformitate cu Decizia BCE/2013/18 din 21 iunie 2013 de stabilire a termenilor și condițiilor privind transferurile cotelor din capitalul Băncii Centrale Europene între băncile centrale naționale și ajustarea capitalului vărsat [4].Articolul 3Intrare în vigoare și abrogare(1) Prezenta decizie intră în vigoare la 1 iulie 2013.(2) Decizia BCE/2008/24 și Decizia BCE/2010/27 se abrogă de la 1 iulie 2013.(3) Trimiterile la Decizia BCE/2008/24 și la Decizia BCE/2010/27 se interpretează ca trimiteri la prezenta decizie.Adoptată la Frankfurt pe Main, 21 iunie 2013.Președintele BCEMario Draghi[1] JO L 21, 24.1.2009, p. 69.[2] JO L 11, 15.1.2011, p. 54.[3] A se vedea pagina 15 din prezentul Jurnal Oficial.[4] A se vedea pagina 17 din prezentul Jurnal Oficial.--------------------------------------------------


title: Decizia nr. U3 din 12 iunie 2009 privind conceptul de șomaj parțial aplicabil șomerilor menționați la articolul 65 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (Text cu relevanță pentru SEE și pentru Acordul CE/Elveția)

text:
               24.4.2010

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 106/45

         DECIZIA NR. U3
   din 12 iunie 2009
   privind conceptul de „șomaj parțial” aplicabil șomerilor menționați la articolul 65 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului
   (Text cu relevanță pentru SEE și pentru Acordul CE/Elveția)
   2010/C 106/13
   COMISIA ADMINISTRATIVĂ PENTRU COORDONAREA SISTEMELOR DE SECURITATE SOCIALĂ,
   având în vedere articolul 72 litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială (1), conform căruia Comisia administrativă are responsabilitatea de a trata toate chestiunile administrative sau de interpretare care decurg din dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 883/2004 și ale Regulamentului (CE) nr. 987/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 septembrie 2009 de stabilire a procedurii de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială (2),
   având în vedere articolul 65 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 883/2004,
   întrucât:

               (1)

               Articolul 65 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 883/2004 include o dispoziție care constituie o derogare, în cazul persoanelor aflate în șomaj total, de la principiul general lex loci laboris enunțat la articolul 11 alineatul (3) litera (a) din regulamentul menționat anterior.

               (2)

               Trebuie să se aplice criterii comunitare uniforme pentru a se stabili dacă o persoană este considerată ca aflându-se în șomaj total sau parțial în sensul articolului 65 alineatele (1) și (2) din regulamentul menționat anterior. Această evaluare nu se poate face pe baza criteriilor derivate din legislația națională.

               (3)

               Întrucât practicile instituțiilor naționale de securitate socială din diferitele state membre reflectă diferențe de interpretare privind stabilirea tipului de șomaj, este important să se precizeze domeniul de aplicare al articolului menționat anterior în vederea adoptării de criterii uniforme și echilibrate pentru aplicarea articolului de către instituțiile respective.

               (4)

               În temeiul articolului 65 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 883/2004, o persoană aflată în șomaj total care nu mai are nicio legătură cu statul membru competent beneficiază de prestații de șomaj din partea instituției de la locul de reședință.

               (5)

               Evaluarea existenței sau a menținerii unei relații de muncă se bazează în întregime pe legislația națională a statului de angajare.

               (6)

               Obiectivul protejării șomerilor care se urmărește prin articolul 65 din regulament nu ar fi îndeplinit dacă o persoană care rămâne angajată de aceeași întreprindere dintr-un stat membru altul decât cel în care își are reședința – activitatea sa fiind suspendată– ar fi totuși considerată ca aflându-se în șomaj total și ar trebui astfel să se adreseze instituției din locul de reședință pentru a obține prestații de șomaj.
               Hotărând în conformitate cu condițiile prevăzute la articolul 71 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 883/2004,

         DECIDE:

               1.

               În ceea ce privește aplicarea articolului 65 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 883/2004, stabilirea tipului de șomaj (și anume parțial sau total) depinde de existența sau de menținerea vreunei relații de muncă între părți, și nu de durata vreunei suspendări temporare a activității lucrătorului.

               2.

               Dacă o persoană rămâne angajată de o întreprindere dintr-un stat membru altul decât cel pe al cărui teritoriu își are reședința, însă activitatea sa este suspendată, deși poate să se reîntoarcă la locul de muncă în orice moment, lucrătorul în cauză este considerat ca aflându-se în șomaj parțial, iar prestațiile aferente sunt acordate de instituția competentă din statul membru de angajare, în conformitate cu articolul 65 alineatul (1) din regulamentul menționat anterior.

               3.

               Dacă o persoană, în absența vreunei relații contractuale de muncă, nu mai are nicio legătură cu statul membru de angajare (de exemplu, din cauză că relația contractuală de muncă a fost reziliată sau a expirat), este considerată ca aflându-se în șomaj total în conformitate cu articolul 65 alineatul (2) din regulamentul menționat anterior, iar prestațiile sunt acordate de instituția de la locul de reședință.

               4.

               Dacă un lucrător independent nu mai desfășoară nicio activitate profesională sau comercială în statul membru de desfășurare a activității, este considerat ca aflându-se în șomaj total, în conformitate cu articolul 65 alineatul (2) din regulamentul menționat anterior, iar prestațiile sunt acordate de instituția de la locul de reședință.

               5.

               Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Se aplică de la data intrării în vigoare a Regulamentului (CE) nr. 987/2009.

            Președintele Comisiei administrative

         Gabriela PIKOROVÁ

      (1)  JO L 166, 30.4.2004, p. 1.

      (2)  JO L 284, 30.10.2009, p. 1.


title: 2008/936/CE: Decizia Consiliului din 15 septembrie 2008 privind semnarea și încheierea Protocolului la Acordul interimar privind comerțul și aspectele legate de comerț între Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Republica Albania, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Bulgaria și a României la Uniunea Europeană

text:
                  19.12.2008

                  RO

                  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

                  L 341/1

         DECIZIA CONSILIULUI
         din 15 septembrie 2008
         privind semnarea și încheierea Protocolului la Acordul interimar privind comerțul și aspectele legate de comerț între Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Republica Albania, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Bulgaria și a României la Uniunea Europeană
         (2008/936/CE)
         CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
         având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 133 coroborat cu articolul 300 alineatul (2) primul paragraf prima teză și articolul 300 alineatul (3) primul paragraf,
         având în vedere Actul de aderare a Bulgariei și a României, în special articolul 6 alineatul (2),
         având în vedere propunerea Comisiei,
         întrucât:

                     (1)

                     La 23 octombrie 2006 Consiliul a autorizat Comisia să inițieze negocieri, în numele Comunității și al statelor membre ale acesteia, cu Republica Albania în vederea încheierii unui protocol la Acordul interimar privind comerțul și aspectele legate de comerț între Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Republica Albania, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Bulgaria și a României la Uniunea Europeană,

                     (2)

                     Negocierile au fost încheiate cu succes și protocolul a fost parafat la 7 ianuarie 2008. Protocolul ar trebui să fie încheiat în numele Comunității,

               DECIDE:

            Articolul 1
            Protocolul la Acordul interimar privind comerțul și aspectele legate de comerț între Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Republica Albania, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Bulgaria și a României la Uniunea Europeană este aprobat prin prezenta decizie în numele Comunității Europene.
            Textul protocolului se atașează la prezenta decizie.

            Articolul 2
            Președintele Consiliului este autorizat prin prezenta decizie să numească persoana (persoanele) împuternicită (împuternicite) pentru a semna protocolul în numele Comunității Europene.

            Articolul 3
            Președintele Consiliului procedează, în numele Comunității Europene, la depunerea instrumentelor de aprobare prevăzute la articolul 11 din protocol.

            Articolul 4
            Protocolul se aplică, cu titlu provizoriu, de la 1 ianuarie 2007.

            Adoptată la Bruxelles, 15 septembrie 2008.

                  Pentru Consiliu

                  Președintele

               B. KOUCHNER


title: Decizia Consiliului din 14 februarie 2011 de numire și înlocuire a membrilor Consiliului de administrație al Centrului European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale

text:
               22.2.2011

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 56/8

         DECIZIA CONSILIULUI
   din 14 februarie 2011
   de numire și înlocuire a membrilor Consiliului de administrație al Centrului European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale
   2011/C 56/04
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 337/75 al Consiliului din 10 februarie 1975 privind înființarea Centrului European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale, în special articolul 4 (1),
   având în vedere candidaturile prezentate Consiliului de către Comisie, din categoria reprezentanților lucrătorilor,
   întrucât:

               (1)

               Prin decizia sa din 14 septembrie 2009 (2), Consiliul a numit membrii consiliului de conducere al Centrului European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale pentru perioada cuprinsă între 18 septembrie 2009 și 17 septembrie 2012.

               (2)

               Un post de membru în cadrul consiliului de conducere al Centrului, din categoria reprezentanților lucrătorilor, a devenit vacant ca urmare a demisiei dlui Petri LEMPINEN,

         DECIDE:
   Articol unic
   Se numește în calitate de membru în cadrul Consiliului de administrație al Centrului European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale pentru durata rămasă a mandatului, respectiv până la 17 septembrie 2012:

      REPREZENTANȚII ORGANIZAȚIILOR LUCRĂTORILOR:

               FINLANDA

               :

               Dl Aleksi KALENIUS
               Confederația finlandeză a profesioniștilor (STTK)

      Adoptată la Bruxelles, 14 februarie 2011.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         HOFFMANN R.

      (1)  JO L 39, 13.2.1975, p. 1.

      (2)  JO C 226, 19.9.2009, p. 2.


title: Decizia 2008/101/PESC a Consiliului din 28 ianuarie 2008 privind lansarea operației militare a Uniunii Europene în Republica Ciad și în Republica Centrafricană (EUFOR Ciad/RCA)

text:
               8.2.2008

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 34/39

      DECIZIA 2008/101/PESC A CONSILIULUI

   din 28 ianuarie 2008
   privind lansarea operației militare a Uniunii Europene în Republica Ciad și în Republica Centrafricană (EUFOR Ciad/RCA)
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 17 alineatul (2),
   având în vedere Acțiunea comună 2007/677/PESC a Consiliului din 15 octombrie 2007 privind operația militară a Uniunii Europene în Republica Ciad și în Republica Centrafricană (1) (EUFOR Ciad/RCA), în special articolul 5,
   întrucât:

               (1)

               La 25 septembrie 2007, Consiliul de Securitate al Organizației Națiunilor Unite a adoptat în unanimitate Rezoluția 1778 (2007) de autorizare a înființării unei misiuni ONU în Republica Centrafricană și în Ciad (MINURCAT) și de autorizare a executării de către UE a unei operații în țările respective pentru o perioadă de 12 luni de la declarația privind capacitatea operațională inițială.

               (2)

               Prin declarațiile efectuate la 25 octombrie 2007 și, respectiv, la 16 octombrie 2007, autoritățile din Ciad și, respectiv, din Republica Centrafricană au salutat o posibilă prezență militară a UE în țările lor.

               (3)

               În conformitate cu articolul 6 din Protocolul privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul de instituire a Comunității Europene, Danemarca nu participă la elaborarea și la punerea în aplicare a deciziilor și a acțiunilor Uniunii Europene care au implicații în domeniul apărării și nu contribuie, deci, la finanțarea operațiunii,

         DECIDE:
   Articolul 1
   Se aprobă planul operațional.
   Articolul 2
   Se aprobă regulile de angajare.
   Articolul 3
   Operația militară UE în Republica Ciad și în Republica Centrafricană (EUFOR Ciad/RCA) se lansează la 28 ianuarie 2008.
   Articolul 4
   Prin prezenta decizie, comandantul operației UE este autorizat, cu efect imediat, să lanseze ordinul de activare (ACTORD) în vederea efectuării desfășurării forțelor și să înceapă executarea misiunii.
   Articolul 5
   Prezenta decizie produce efecte de la data adoptării.
   Articolul 6
   Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Adoptată la Bruxelles, 28 ianuarie 2008.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         D. RUPEL

      (1)  JO L 279, 23.10.2007, p. 21.


title: 2008/506/CE: Decizia Parlamentului European din 24 aprilie 2007 privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului general al Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2005, secțiunea VIIIB - Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor

text:
               15.7.2008

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 187/75

         DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN
   din 24 aprilie 2007
   privind descărcarea de gestiune pentru execuţia bugetului general al Uniunii Europene aferent exerciţiului financiar 2005, secţiunea VIIIB – Autoritatea Europeană pentru Protecţia Datelor
   (2008/506/CE)
   PARLAMENTUL EUROPEAN,
   având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exerciţiul financiar 2005 (1),
   având în vedere conturile anuale finale ale Comunităţilor Europene pentru exerciţiul financiar 2005 – volumul I (C6-0472/2006) (2),
   având în vedere raportul anual al Curţii de Conturi Europene privind execuţia bugetului aferent exerciţiului financiar 2005 şi rapoartele sale speciale, însoţite fiecare de răspunsurile instituţiilor verificate (3),
   având în vedere declaraţia de asigurare privind fiabilitatea conturilor şi legalitatea şi regularitatea tranzacţiilor subiacente, întocmită de Curtea de Conturi în temeiul articolului 248 din Tratatul CE (4),
   având în vedere articolul 272 alineatul (10) şi articolele 274, 275 şi 276 din Tratatul CE,
   având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităţilor Europene (5), în special articolele 50, 86, 145, 146 şi 147,
   având în vedere articolul 71 şi anexa V la Regulamentul său de procedură,
   având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A6-0111/2007),

               1.

               acordă Autorităţii Europene pentru Protecţia Datelor descărcarea de gestiune pentru execuţia bugetului aferent exerciţiului financiar 2005;

               2.

               îşi prezintă observaţiile în cadrul rezoluţiei de mai jos;

               3.

               încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta decizie împreună cu rezoluţia Parlamentului, ca parte integrantă a acesteia, Consiliului, Comisiei, Curţii de Justiţie, Curţii de Conturi, Comitetului Economic şi Social European, Comitetului Regiunilor, Ombudsmanului European şi Autorităţii Europene pentru Protecţia Datelor şi de a asigura publicarea acestora în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (seria L).

            Preşedintele

         Hans-Gert PÖTTERING

            Secretarul General

         Harald RØMER

      (1)  JO L 60, 8.3.2005.

      (2)  JO C 264, 31.10.2006, p. 1.

      (3)  JO C 263, 31.10.2006, p. 1.

      (4)  JO C 263, 31.10.2006, p. 10.

      (5)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1. Regulament modificat prin Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1995/2006 (JO L 390, 30.12.2006, p. 1).
    ---documentbreak---

               15.7.2008

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 187/76

         REZOLUŢIA PARLAMENTULUI EUROPEAN
   din 24 aprilie 2007
   conţinând observaţiile care fac parte integrantă din decizia privind descărcarea de gestiune pentru execuţia bugetului general al Uniunii Europene aferent exerciţiului financiar 2005, secţiunea VIIIB – Autoritatea Europeană pentru Protecţia Datelor
   PARLAMENTUL EUROPEAN,
   având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exerciţiul financiar 2005 (1),
   având în vedere conturile anuale finale ale Comunităţilor Europene pentru exerciţiul financiar 2005 – volumul I (C6-0472/2006) (2),
   având în vedere raportul anual al Curţii de Conturi privind execuţia bugetului aferent exerciţiului financiar 2005 şi rapoartele sale speciale, însoţite fiecare de răspunsurile instituţiilor verificate (3),
   având în vedere declaraţia de asigurare privind fiabilitatea conturilor şi legalitatea şi regularitatea tranzacţiilor subiacente, întocmită de Curtea de Conturi în temeiul articolului 248 din Tratatul CE (4),
   având în vedere articolul 272 alineatul (10) şi articolele 274, 275 şi 276 din Tratatul CE,
   având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităţilor Europene (5), în special articolele 50, 86, 145, 146 şi 147,
   având în vedere articolul 71 şi anexa V la Regulamentul său de procedură,
   având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A6-0111/2007),

               1.

               constată că, în 2005, Autoritatea Europeană pentru Protecţia Datelor (AEPD) a avut la dispoziţie credite de angajament în valoare de 2 840 733 EUR, cu o rată de utilizare de 82,77 %;

               2.

               constată că, în urma auditării AEPD, Curtea de Conturi Europeană nu a făcut nici o observaţie de fond; constată că, în urma introducerii contabilităţii de angajamente începând de la 1 ianuarie 2005, situaţiile financiare ale AEPD prezintă un rezultat economic pozitiv de 211 631 EUR şi un excedent al pasivului în raport cu activul de 202 504 EUR;

               3.

               constată că 2005 este primul an în care AEPD a fost complet operaţională; aminteşte că bugetul pentru 2005 a reprezentat o creştere cu 48,8 % faţă de bugetul pentru 2004;

               4.

               constată că AEPD a prezentat un buget de 5 080 699 EUR pentru 2007, ceea ce reprezintă o creştere cu 23 % faţă de bugetul definitiv pentru 2006 (4 147 378 EUR), reflectând cererea de 5 noi posturi, extinderea birourilor şi o creştere a costurilor de traducere;

               5.

               aminteşte că la 24 iunie 2004, Secretarii Generali ai Comisiei, Parlamentului şi Consiliului au semnat cu AEPD un acord de cooperare administrativă vizând acordarea de asistenţă AEPD, pentru o perioadă iniţială de trei ani, conform căruia:

                           —

                           contabilul şi auditorul intern al Comisiei sunt numiţi contabil, respectiv, auditor intern al AEPD;

                           —

                           departamentele Comisiei acordă asistenţă pentru toate sarcinile referitoare la gestionarea persoanelor care lucrează cu instituţia (determinarea indemnizaţiilor, plata salariilor, rambursarea costurilor medicale, plata misiunilor etc.);

                           —

                           departamentele Comisiei acordă, de asemenea, asistenţă AEPD pentru elaborarea şi execuţia bugetului;

                           —

                           AEPD se instalează în clădirile Parlamentului European; departamentele Parlamentului acordă AEPD asistenţă în ceea ce priveşte echipamentele materiale şi cunoştinţele tehnice aferente instalării (securitatea clădirilor, servicii poştale, computere, telefoane, birouri şi aprovizionare);

                           —

                           Consiliul asigură serviciile de traducere;

               6.

               constată că, la 7 decembrie 2006, acordul de cooperare administrativă a fost reînnoit pentru o perioadă de 3 ani, cu efect de la 16 ianuarie 2007;

               7.

               constată că, printr-o decizie din 7 noiembrie 2006, AEPD a decis să creeze o structură de control intern adaptată activităţilor şi cerinţelor instituţiei;

               8.

               salută decizia AEPD şi a adjunctului acesteia de a publica anual o declaraţie privind interesele lor economice şi financiare, imediat ce noul lor site internet va fi terminat, la începutul anului 2007; constată că, între timp, aceştia au transmis declaraţii scrise privind interesele lor financiare pentru anii 2005 şi 2006, într-un formular similar cu cel completat în fiecare an de deputaţii în Parlamentul European, fără a indica activităţile profesionale, funcţiile sau activităţile remunerate care trebuie declarate sau alte informaţii pertinente;

               9.

               salută disponibilitatea manifestată de AEPD de a se asocia acordului interinstituţional privind Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) şi o încurajează să ia, cât mai curând posibil, toate măsurile necesare în acest scop.

      (1)  JO L 60, 8.3.2005.

      (2)  JO C 264, 31.10.2006, p. 1.

      (3)  JO C 263, 31.10.2006, p. 1.

      (4)  JO C 263, 31.10.2006, p. 10.

      (5)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1. Regulament modificat prin Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1995/2006 (JO L 390, 30.12.2006, p. 1).


title: 2008/645/CE: Decizia Consiliului din 15 iulie 2008 de modificare a Deciziei 97/126/CE privind încheierea Acordului între Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Guvernul Danemarcei și Guvernul local al Insulelor Feroe, pe de altă parte

text:
               7.8.2008

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 212/3

      DECIZIA CONSILIULUI

   din 15 iulie 2008
   de modificare a Deciziei 97/126/CE privind încheierea Acordului între Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Guvernul Danemarcei și Guvernul local al Insulelor Feroe, pe de altă parte
   (2008/645/CE)
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 133 coroborat cu articolul 300 alineatul (2) prima teză,
   având în vedere propunerea Comisiei,
   întrucât:

               (1)

               Decizia 97/126/CE a Consiliului din 6 decembrie 1996 (1) privește încheierea unui acord între Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Guvernul Danemarcei și Guvernul local al Insulelor Feroe, pe de altă parte (denumit în continuare „acordul”).

               (2)

               În conformitate cu articolul 31 din acord, s-a instituit un comitet mixt căruia îi revine răspunderea pentru administrarea acordului și care asigură punerea sa în aplicare în mod corespunzător. În acest sens, comitetul mixt formulează recomandări și adoptă decizii care urmează să fie puse în aplicare de părțile contractante, în conformitate cu propriile lor norme. În acest scop, Decizia 97/126/CE ar trebui să precizeze explicit autorizarea Comisiei de a adopta asemenea norme detaliate de punere în aplicare atunci când este necesar.

               (3)

               Măsurile necesare pentru punerea în aplicare a recomandărilor și a deciziilor comitetului mixt instituit prin articolul 31 din acord ar trebui să fie adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (2).

               (4)

               Prin urmare, Decizia 97/126/CE ar trebui să fie modificată în consecință,

         DECIDE:
   Articolul 1
   În Decizia 97/126/CE se introduc următoarele articole:

      „Articolul 3
      Comisia adoptă, când este necesar, norme detaliate pentru punerea în aplicare a recomandărilor și a deciziilor comitetului mixt instituit prin articolul 31 din acord, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 4 alineatul (2) din prezenta decizie.
      Articolul 4
      (1)   Comisia este asistată de Comitetul de gestiune a organizării comune a piețelor agricole instituit prin articolul 195 din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (3).
      (2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolele 4 și 7 din Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (4).
      Perioada prevăzută la articolul 4 alineatul (3) din Decizia 1999/468/CE se stabilește la o lună.

   Articolul 2
   Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Adoptată la Bruxelles, 15 iulie 2008.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         M. BARNIER

      (1)  JO L 53, 22.2.1997, p. 1.

      (2)  JO L 184, 17.7.1999, p. 23. Decizie modificată prin Decizia 2006/512/CE (JO L 200, 22.7.2006, p. 11).

      (3)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 510/2008 (JO L 149, 7.6.2008, p. 61).

      (4)  JO L 184, 17.7.1999, p. 23. Decizie modificată prin Decizia 2006/512/CE (JO L 200, 22.7.2006, p. 11).”