title: Decizia Parlamentului European din 5 mai 2010 privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului Agenției Executive pentru Rețeaua Transeuropeană de Transport aferent exercițiului financiar 2008

text:
               25.9.2010

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 252/37

         DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN
   din 5 mai 2010
   privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului Agenției Executive pentru Rețeaua Transeuropeană de Transport aferent exercițiului financiar 2008
   (2010/498/UE, Euratom)
   PARLAMENTUL EUROPEAN,
   având în vedere bugetul general al Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2008 (1),
   având în vedere conturile anuale ale Comunităților Europene pentru exercițiul financiar 2008 – volumul I [SEC(2009) 1089 – C7-0172/2009] (2),
   având în vedere conturile anuale finale ale Agenției Executive pentru Rețeaua Transeuropeană de Transport pentru exercițiul financiar 2008,
   având în vedere Raportul anual al Comisiei către Parlamentul European privind acțiunile întreprinse în urma deciziilor de descărcare de gestiune 2007 [COM(2009) 526] și documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește raportul în cauză [SEC(2009) 1427],
   având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Sinteza realizărilor Comisiei în materie de gestiune în 2008” [COM(2009) 256],
   având în vedere Raportul anual al Comisiei către autoritatea care acordă descărcarea de gestiune privind auditurile interne desfășurate în anul 2008 [COM(2009) 419] și documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește raportul în cauză [SEC(2009) 1102],
   având în vedere Raportul Curții de Conturi privind conturile anuale finale ale Agenției Executive pentru Rețeaua Transeuropeană de Transport pentru exercițiul financiar 2008, însoțit de răspunsurile Agenției (3),
   având în vedere Declarația de asigurare privind fiabilitatea conturilor și legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente întocmită de Curtea de Conturi în temeiul articolului 248 din Tratatul CE (4),
   având în vedere Comunicarea Comisiei din 16 decembrie 2008 intitulată „Pentru o interpretare uniformă a conceptului de risc admisibil de eroare” [COM(2008) 866] și documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește comunicarea în cauză [SEC(2008) 3054],
   având în vedere Recomandarea Consiliului din 16 februarie 2010 privind descărcarea de gestiune care trebuie acordată Comisiei cu privire la execuția bugetară pentru exercițiul financiar 2008 (5828/2010 – C7-0055/2010),
   având în vedere articolele 274, 275 și 276 din Tratatul CE, articolele 317, 318 și 319 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, precum și articolele 179a și 180b din Tratatul Euratom,
   având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (5), în special articolele 55, 145, 146 și 147,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 58/2003 al Consiliului din 19 decembrie 2002 de stabilire a statutului agențiilor executive cărora urmează să li se încredințeze anumite sarcini privind gestionarea programelor comunitare (6), în special articolul 14 alineatul (3),
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1653/2004 al Comisiei din 21 septembrie 2004 de stabilire a Regulamentului financiar tip pentru agențiile executive în temeiul Regulamentului (CE) nr. 58/2003 al Consiliului de stabilire a statutului agențiilor executive cărora urmează să li se încredințeze anumite sarcini privind gestionarea programelor comunitare (7), în special articolul 66 primul și al doilea paragraf,
   având în vedere Decizia 2007/60/CE a Comisiei din 26 octombrie 2006 de înființare a Agenției Executive pentru Rețeaua Transeuropeană de Transport, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 58/2003 al Consiliului (8),
   având în vedere articolul 76 și anexa VI la Regulamentul său de procedură,
   având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar și avizele celorlalte comisii interesate (A7-0099/2010),

               A.

               întrucât, în temeiul articolului 317 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Comisia execută bugetul, în cooperare cu statele membre, pe propria răspundere, în conformitate cu principiul bunei gestiuni financiare,

               1.

               acordă directorului Agenției Executive pentru Rețeaua Transeuropeană de Transport descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului Agenției aferent exercițiului financiar 2008;

               2.

               își prezintă observațiile în rezoluția care face parte integrantă din deciziile privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului general al Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2008, secțiunea III – Comisia și agențiile executive;

               3.

               încredințează președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, împreună cu Decizia privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului general al Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2008, secțiunea III – Comisia, și rezoluția care face parte integrantă din aceste decizii directorului Agenției Executive pentru Rețeaua Transeuropeană de Transport, Consiliului, Comisiei, Curții de Justiție a Uniunii Europene și Curții de Conturi și de a asigura publicarea acestora în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (seria L).

            Președintele

         Jerzy BUZEK

            Secretarul general

         Klaus WELLE

      (1)  JO L 71, 14.3.2008.

      (2)  JO C 273, 13.11.2009, p. 1.

      (3)  JO C 304, 15.12.2009, p. 71.

      (4)  JO C 273, 13.11.2009, p. 122.

      (5)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

      (6)  JO L 11, 16.1.2003, p. 1.

      (7)  JO L 297, 22.9.2004, p. 6.

      (8)  JO L 32, 6.2.2007, p. 88.
    ---documentbreak---

               25.9.2010

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 252/39

         REZOLUȚIA PARLAMENTULUI EUROPEAN
   din 5 mai 2010
   conținând observațiile ce fac parte integrantă din deciziile privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului general al Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2008, Secțiunea III – Comisia și agențiile executive
   PARLAMENTUL EUROPEAN,
   având în vedere bugetul general al Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2008 (1),
   având în vedere conturile anuale ale Comunităților Europene pentru exercițiul financiar 2008 – volumul I [SEC(2009) 1089 – C7-0172/2009] (2),
   având în vedere Raportul anual al Comisiei către Parlamentul European privind acțiunile întreprinse în urma deciziilor de descărcare de gestiune 2007 [COM(2009) 526] și documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește raportul în cauză [SEC(2009) 1427],
   având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Sinteza realizărilor Comisiei în materie de gestiune în 2008” [COM(2009) 256],
   având în vedere Raportul anual al Comisiei către autoritatea care acordă descărcarea de gestiune privind auditurile interne desfășurate în anul 2008 [COM(2009) 419] și documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește raportul în cauză [SEC(2009) 1102],
   având în vedere Raportul Comisiei privind răspunsurile statelor membre la Raportul anual 2008 al Curții de Conturi [SEC(2010) 178 și SEC(2010) 196],
   având în vedere Cartea verde privind inițiativa europeană în materie de transparență, adoptată de Comisie la 3 mai 2006 [COM(2006) 194],
   având în vedere Avizul nr. 2/2004 al Curții de Conturi privind modelul de „audit unic” (și o propunere de cadru comunitar de control intern) (3),
   având în vedere Comunicarea Comisiei privind o foaie de parcurs spre un cadru de control intern integrat [COM(2005) 252],
   având în vedere Planul de acțiune al Comisiei pentru un cadru de control intern integrat [COM(2006) 9], raportul privind Planul de acțiune al Comisiei pentru un cadru de control intern integrat [COM(2008) 110] și documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește raportul în cauză [SEC(2008) 259],
   având în vedere Raportul de impact privind Planul de acțiune al Comisiei pentru un cadru de control intern integrat [COM(2009) 43],
   având în vedere Avizul nr. 6/2007 al Curții de Conturi referitor la situațiile rezumative anuale ale statelor membre, la „declarațiile naționale” ale statelor membre și la lucrările de audit ale instituțiilor naționale de control financiar cu privire la fondurile comunitare (4),
   având în vedere Planul de acțiune al Comisiei privind întărirea rolului de supraveghere al Comisiei din cadrul gestionării repartizate a acțiunilor structurale [COM(2008) 97] și raportul intermediar privind acțiunile întreprinse ca urmare a respectivului plan de acțiune [SEC(2009) 1463],
   având în vedere Raportul Comisiei privind progresele realizate de Bulgaria în cadrul Mecanismului de cooperare și verificare [COM(2009) 402] și documentul justificativ care însoțește raportul în cauză [SEC(2009) 1074],
   având în vedere Raportul Comisiei privind progresele realizate de România în cadrul Mecanismului de cooperare și verificare [COM(2009) 401] și documentul justificativ care însoțește raportul în cauză [SEC(2009) 1073],
   având în vedere Raportul anual al Curții de Conturi referitor la execuția bugetului privind exercițiul financiar 2008, însoțit de răspunsurile instituțiilor (5) și rapoartele speciale ale Curții de Conturi,
   având în vedere Declarația de asigurare privind fiabilitatea conturilor și legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente întocmită de Curtea de Conturi în temeiul articolului 248 din Tratatul CE (6),
   având în vedere Comunicarea Comisiei din 16 decembrie 2008 intitulată „Pentru o interpretare uniformă a conceptului de risc admisibil de eroare” [COM(2008) 866], și documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește comunicarea în cauză [SEC(2008) 3054],
   având în vedere Recomandarea Consiliului din 16 februarie 2010 privind descărcarea de gestiune care trebuie acordată Comisiei cu privire la execuția bugetară pentru exercițiul financiar 2008 (5826/2010 – C7-0054/2010),
   având în vedere Recomandarea Consiliului din 16 februarie 2010 privind descărcarea de gestiune a agențiilor executive cu privire la execuția bugetară pentru exercițiul financiar 2008 (5828/2010 – C7-0055/2010),
   având în vedere articolele 274, 275 și 276 din Tratatul CE, articolele 317, 318 și 319 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, precum și articolele 179a și 180b din Tratatul Euratom,
   având în vedere standardele internaționale de audit și standardele internaționale de contabilitate, în special cele aplicabile sectorului public,
   având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (7), în special articolele 55, 145, 146 și 147,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 58/2003 al Consiliului din 19 decembrie 2002 de stabilire a statutului agențiilor executive cărora urmează să li se încredințeze anumite sarcini privind gestionarea programelor comunitare (8), în special articolul 14 alineatele (2) și (3),
   având în vedere articolul 76 și anexa VI la Regulamentul său de procedură,
   având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar și avizele celorlalte comisii interesate (A7-0099/2010),

               A.

               întrucât articolul 317 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene prevede că responsabilitatea pentru execuția bugetului Uniunii revine Comisiei, în cooperare cu statele membre, care trebuie să coopereze cu Comisia pentru a asigura utilizarea creditelor în conformitate cu principiile bunei gestiuni financiare;

               B.

               întrucât articolul 287 alineatul (1) al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene solicită Curții de Conturi să furnizeze Parlamentului și Consiliului o declarație de asigurare referitoare la legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente, declarația putând fi completată cu aprecieri specifice pentru fiecare domeniu major de activitate a Uniunii;

               C.

               întrucât aplicarea principalelor politici ale UE este caracterizată de „gestionarea repartizată” a bugetului comunitar de către Comisie și statele membre, conform căreia 80 % din cheltuielile comunitare sunt gestionate de statele membre;

               D.

               întrucât îmbunătățirea gestiunii financiare în UE trebuie să fie sprijinită de o monitorizare atentă a progreselor realizate de Comisie și de statele membre și întrucât statele membre ar trebui să își asume responsabilitatea pentru gestionarea fondurilor UE, asigurând finalizarea unui cadru integrat de control intern la nivelul Uniunii cu scopul de a obține o declarație de asigurare (DAS) pozitivă;

               E.

               întrucât în ultimele sale cinci rezoluții anuale privind descărcarea de gestiune, Parlamentul a atras atenția asupra nevoii urgente de a introduce declarații naționale, la nivelul politic adecvat, care să vizeze toate fondurile UE care fac obiectul gestiunii repartizate, astfel încât fiecare stat membru să își asume responsabilitatea pentru gestiunea fondurilor primite de la UE;

               F.

               întrucât aplicarea punctului 44 din Acordul interinstituțional dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie din 17 mai 2006 privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (AII) (9) și a articolului 53b alineatul (3) din Regulamentul financiar privind sintezele anuale ale auditurilor și ale declarațiilor disponibile ar trebui să contribuie substanțial la îmbunătățirea gestiunii bugetului UE;

               G.

               întrucât Curtea de Conturi, în Avizul său nr. 6/2007 menționat anterior, subliniază, de asemenea, că declarațiile naționale pot fi considerate a fi un nou element de control intern asupra fondurilor UE și că ele ar putea stimula un control îmbunătățit asupra fondurilor UE care fac obiectul gestiunii repartizate;

               H.

               întrucât lucrările Comisiei pentru control bugetar din cadrul Parlamentului, în general, și procedura de descărcare de gestiune, în special, fac parte dintr-un proces care are ca scop stabilirea răspunderii întregii Comisii și a fiecărui comisar în parte, precum și a tuturor celorlalți actori implicați, în rândul cărora statele membre constituie cea mai importantă parte, pentru gestiunea financiară în cadrul UE, în conformitate cu Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, creând astfel o bază mai solidă pentru procesul decizional;

               I.

               întrucât Comisia pentru bugete din cadrul Parlamentului ar trebui să țină seama în mod corespunzător de rezultatele și recomandările procedurii de descărcare de gestiune 2008 în cursul următoarei proceduri bugetare;

               J.

               întrucât, pentru a fi constructivă, recomandarea Consiliului privind descărcarea de gestiune ar trebui să aibă ca scop consolidarea eforturilor de reformă și a răspunderii statelor membre pentru soluționarea problemelor identificate de Curte și asigurarea unei mai bune gestiuni financiare în Uniunea Europeană;

               K.

               întrucât actualul calendar al procedurii de descărcare de gestiune este mult prea lung în contextul necesității de a introduce în cel mai scurt timp posibil măsurile corective și reformele solicitate de Parlament în cadrul atribuției sale de control; întrucât conturile anuale trebuie stabilite înainte de încheierea primului trimestru din anul care urmează exercițiului financiar analizat, astfel încât Curtea de Conturi să-și poată prezenta raportul înainte de sfârșitul celui de-al doilea trimestru al anului care urmează exercițiului financiar analizat;

               L.

               întrucât articolul 83 din Regulamentul (CEE, Euratom, CECO) nr. 259/68 al Consiliului din 29 februarie 1968 de stabilire a Statutului funcționarilor și a Regimului aplicabil celorlalți agenți ai Comunităților Europene (10) prevede că plata pensiilor este în sarcina bugetului Comunităților și că statele membre garantează colectiv plata prestațiilor respective în conformitate cu baremul de repartizare stabilit pentru finanțarea acestor cheltuieli; întrucât personalul rambursează la bugetul general o cotă parte salarii pentru a contribui la finanțarea sistemului de pensii;

               M.

               întrucât articolul 83 din Regulamentul (CEE, Euratom, CECO) nr. 259/68 stabilește o garanție colectivă din partea statelor membre, ceea ce înseamnă că garanția se aplică în cazul nerespectării obligațiilor de către unul sau mai multe state membre și permite să se considere că Uniunea dispune de o creanță asupra statelor membre care au subscris la acest angajament,

      ASPECTE ORIZONTALE

      Preocupări majore și obiective de realizat

               1.

               își exprimă în continuarea îngrijorarea, la începutul mandatului noii Comisii, față de problemele acumulate și rămase nerezolvate de la Comisia anterioară, și anume:

                           —

                           rate ridicate constante de eroare în efectuarea plăților,

                           —

                           ritmul lent de recuperare a plăților necuvenite, precum și

                           —

                           niveluri fără precedent de ridicate în ceea ce privește reportările;

               2.

               salută semnalele inițiale ale unei abordări colegiale din partea noii Comisii, demonstrate de angajamentul asumat de comisarii László Andor, Johannes Hahn și Algirdas Šemeta în discuțiile cu Comisia pentru control bugetar din cadrul Parlamentului și așteaptă o declarație fermă a comisarilor Janusz Lewandowski și Algirdas Šemeta prin care să se promită măsuri în următoarele domenii: declarațiile de asigurare ale statelor membre, propunerile pentru riscul de eroare admisibil, simplificarea și transparența și fondurile fiduciare care acoperă acțiunile externe; consideră că trebuie avute în vedere măsuri suplimentare în domeniul corecțiilor și recuperărilor și al sistemelor de control intern;

               3.

               consideră că erorile în efectuarea plăților frânează eficiența în realizarea obiectivelor politicilor UE și reafirmă că grupurile de politici cu o rată de eroare mai mică de 2 % reprezintă în continuare doar 47 % din bugetul UE, ceea ce înseamnă o creștere de numai 9 % între 2005 și 2008; consideră că acest fapt ilustrează în continuare un nivel necorespunzător de ameliorare de la un exercițiu la altul și subliniază că, în pofida unor domenii care au înregistrat progrese, grupurile de politici reprezentând 31 % din buget rămân marcate de o rată de eroare care depășește 5 %, iar grupurile de politici reprezentând următoarele 22 de procente sunt marcate de o rată de eroare cuprinsă între 2 % și 5 %;

               4.

               invită Comisia să elaboreze și să prezinte Parlamentului un nou program începând cu 2010, care să asigure o accelerare a reducerii ratelor de eroare, pentru a garanta astfel că până în 2014 încă 20 % din buget vor putea fi clasificate în intervalul de eroare „verde” de către Curtea de Conturi, și care să includă schimbările intermediare solicitate de Curtea de Conturi pentru o nouă metodologie menită să evidențieze ratele de erori specifice de la capitolul bugetar „Coeziune” și să facă diferența între plățile efectuate în legislatura 2000-2006 și cele din legislatura 2007-2013; consideră că realizarea acestui obiectiv reprezintă o componentă esențială a valorificării pe deplin a cheltuielilor UE în viitor și pentru evoluția către o DAS pozitivă;

               5.

               invită președintele Comisiei să informeze Parlamentul cu privire la modul în care Comisia va funcționa într-un mod mai coordonat pentru a remedia deficiențele existente în sistemele financiare și a reduce în mod considerabil ratele de eroare, după cum s-a menționat mai sus;

      Fiabilitatea conturilor și legalitatea operațiunilor subiacente

               6.

               ia act cu satisfacție de opinia pozitivă a Curții privind fiabilitatea conturilor anuale și de declarația Curții conform căreia conturile prezintă în mod fidel, sub toate aspectele semnificative, situația financiară a Comunităților la 31 decembrie 2008, precum și rezultatele operațiunilor și fluxurilor de numerar ale acestora;

               7.

               consideră că este anormal ca aceste conturi anuale să prezinte un capital propriu negativ de 51 400 000 000 EUR și se întreabă dacă sumele ce urmează a fi solicitate de la statele membre nu trebuie considerate ca active, din moment ce implică un anume angajament în ceea ce privește pensiile care trebuie plătite personalului și estimate la 37 000 000 000 EUR; ia act de explicațiile contabilului Comisiei în sensul că standardele contabile internaționale aplicabile sectorului public au fost respectate în mod corespunzător; propune să se ia în considerare crearea unui fond de pensii comunitar pentru a externaliza angajamentele financiare de acest tip cu privire la personal;

               8.

               își exprimă totuși preocuparea față de observațiile Curții referitoare la deficiențele identificate în sistemele contabile ale anumitor organe și direcții generale din cadrul Comisiei care afectează facturile/declarațiile de cheltuieli și prefinanțările și care pun în pericol calitatea informațiilor financiare;

               9.

               salută opinia fără rezerve emisă de Curte cu privire la venituri, la angajamentele pentru toate grupurile de politici și la plățile subiacente conturilor pentru grupurile de politici „Educație și cetățenie” și „Cheltuielile administrative și alte cheltuieli”, care sunt, sub toate aspectele semnificative, conforme cu legislația și reglementările în vigoare;

               10.

               invită Curtea de Conturi ca la următoarea descărcare de gestiune să furnizeze declarația de asigurare referitoare la legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente, astfel cum este prevăzut la articolul 287 alineatul (1) al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, la fel cum procedează în cazul fiabilității conturilor;

               11.

               salută eforturile Comisiei de a promova și a aplica proceduri îmbunătățite de gestiune și control, care determină o ameliorare față de exercițiile anterioare, cu o reducere a nivelului de erori constatat de Curte în cadrul operațiunilor subiacente în anumite domenii de cheltuieli (domeniile de politici „Agricultură și resurse naturale”, „Cercetare, energie și transport” și „Educație și cetățenie”);

               12.

               regretă că DAS conține în continuare rezerve în câteva domenii extrem de importante de cheltuieli comunitare din bugetul aferent exercițiului financiar 2008 („Dezvoltare rurală”, „Măsuri structurale”, „Cercetare, energie și transport”, „Acțiuni externe la nivelul organizațiilor executive” și „Extindere”), în care plățile sunt încă afectate de erori materiale semnificative;

               13.

               recunoaște că, în comunicarea sa privind impactul planului de acțiune privind întărirea rolului de supraveghere al Comisiei din cadrul gestionării repartizate a acțiunilor structurale, Comisia afirmă că etapele prevăzute în acesta au fost parcurse; constată că rezultatele preliminare arată o rată de eroare de aproximativ 5 % pentru perioada 2007-2013; așteaptă, cu toate acestea, beneficii mai substanțiale pentru politica de coeziune, în care există încă probleme foarte mari, în pofida progresele realizate de Comisie spre o utilizare mai eficientă a fondurilor UE și a mediului global de control;

               14.

               consideră, de asemenea, în ceea ce privește domeniile „Cercetare, energie și transport” și „Ajutor extern, dezvoltare și extindere”, că Planul de acțiune al Comisiei pentru un cadru integrat de control intern ar trebui să genereze deja beneficii și că Comisia ar trebui să fie în măsură să furnizeze o serie de indicatori și descriptori pentru a măsura impactul acestui plan de acțiune;

               15.

               ia act, cu toate acestea, de observația Curții conform căreia nu se poate determina dacă planul de acțiune a avut un impact măsurabil asupra sistemelor de supraveghere și de control și, în cele din urmă, asupra regularității operațiunilor (punctul 2.28 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2008) și îndeamnă Comisia să adopte măsurile adecvate pentru a garanta că pentru descărcarea de gestiune 2009 vor exista indicatori pentru a putea evalua impactul planului de acțiune;

               16.

               invită Comisia să prezinte propuneri de reducere a perioadelor necesare pentru procesul de descărcare de gestiune, astfel încât votul în plen să poată avea loc în anul care urmează exercițiului financiar analizat;

      Informații și cadrul DAS

               17.

               salută activitățile întreprinse de Curte pentru a clarifica și mai mult abordarea DAS în ceea ce privește factorii care contribuie la creșterea eficienței și eficacității sistemelor de control în fiecare sector de la un exercițiu la altul și pentru a îmbunătăți calitatea diverselor părți din raportul Curții, cum ar fi analiza măsurilor structurale, și invită Curtea să informeze în continuare periodic Parlamentul;

               18.

               consideră că evaluarea pe care Curtea o realizează în fiecare an de la intrarea în vigoare a Tratatului de la Maastricht asupra modului în care Comisia gestionează fondurile UE s-a dovedit a fi un instrument util pentru îmbunătățirea gestionării acestor fonduri și recunoaște eforturile majore întreprinse de Comisie pentru îmbunătățirea gestiunii; cu toate acestea, invită statele membre să dea dovadă de un angajament mai ferm în ceea ce privește ameliorarea modului de cheltuire a fondurilor;

               19.

               subliniază îmbunătățirile realizate după intrarea în vigoare a Tratatului de la Nisa, declarația de asigurare a Curții privind fiabilitatea conturilor și legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente putând fi completată de aprecieri specifice pentru fiecare domeniu major de activitate a Uniunii [în prezent articolul 287 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene];

               20.

               consideră, cu toate acestea, că elaborarea unei singure evaluări anuale globale nu reflectă structura complexă a finanțelor Comunităților Europene; consideră, de asemenea, că emiterea unei evaluări anuale negative timp de 15 exerciții consecutive ar putea avea repercusiuni negative în rândul cetățenilor care nu înțeleg de ce Curtea emite întotdeauna un aviz negativ;

      Revizuirea tratatelor: reforma DAS

               21.

               subliniază că, în conformitate cu articolul 48 alineatul (2) din Tratatul UE, astfel cum a fost modificat prin Tratatul de la Lisabona, Parlamentul deține un rol mai mare în procedura de revizuire a tratatelor, având drept de inițiativă, adică dreptul de prezenta Consiliului propuneri de modificare a tratatelor, inclusiv a declarației de asigurare;

               22.

               solicită să se reflecteze dacă pe viitor ar fi posibil să se emită declarații separate de asigurare pentru fiecare sector/domeniu de politici și pentru fiecare program multianual, astfel încât să existe o corespondență mai mare între metodologia Curții și natura multianuală și sectorială a finanțelor Comunităților Europene;

               23.

               ia act de faptul că, în mod constant, Comisia a susținut că „natura multianuală” a cheltuielilor vizate înseamnă că cele mai multe erori pot fi detectate și corectate înainte de finalizarea programelor relevante; ia act, de asemenea, de faptul că, în prezent, Curtea consideră că nu există suficiente informații disponibile pentru a susține această afirmație;

      Gestiune bugetară

               24.

               își exprimă preocuparea cu privire la faptul că angajamentele bugetare restante (angajamente neutilizate reportate spre a fi utilizate în exercițiile viitoare), în special în cadrul programelor multianuale, au crescut în 2008 cu 16,4 miliarde EUR (11,8 %), ridicându-se la 155,0 miliarde EUR (punctul 3.9 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2008), dar recunoaște că acest lucru este cauzat de întârzierile înregistrate în unele cazuri în etapa de demarare a noilor programe, în timp ce în alte cazuri reflectă un proces deficitar de planificare bugetară; își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că fondurile neutilizate din fiecare exercițiu reprezintă oportunități ratate de aplicare a programelor și politicilor UE;

               25.

               ia act, cu toate acestea, de faptul că, chiar dacă angajamentele bugetare restante pentru creditele diferențiate rămân la un nivel foarte ridicat, depășind totalul creditelor de angajament înscrise în bugetul 2008, Curtea remarcă totodată faptul că majoritatea angajamentelor bugetare restante datează din 2007 și 2008 și, prin urmare, fac parte din cadrul financiar actual (punctul 3.15 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2008);

               26.

               salută faptul că deblocarea automată ar trebui să prevină problemele în actuala perioadă de finanțare, dar este în continuare preocupat de faptul că cea mai mare parte a angajamentelor bugetare restante („RAL”) provin din domeniul „coeziune” și au fost cauzate de lipsa oricărei proceduri de deblocare în perioada 2000-2006;

               27.

               solicită statelor membre să transmită restul documentelor de evaluare a conformității sistemelor de gestiune și control cât mai curând posibil și să se asigure că acestea sunt de o calitate satisfăcătoare pentru a evita alte întârzieri în efectuarea plăților intermediare și o nouă creștere a angajamentelor bugetare restante;

               28.

               invită Comisia să pună la dispoziția Parlamentului o prezentare de ansamblu a sprijinului bugetar acordat, pentru fiecare țară și fond, pentru perioada 2005-2009;

      Recuperări

               29.

               constată oarecare îmbunătățiri în ceea ce privește recuperările, dar se declară în continuare preocupat de problemele care subzistă în ceea ce privește distribuirea necorespunzătoare a fondurilor comunitare și calitatea scăzută a informațiilor furnizate cu privire la mecanismul de corecție aplicat la nivel de stat membru; atrage atenția asupra nevoii urgente de a asigura o rată a recuperării de 100 % în ceea ce privește fondurile emise în mod fals;

               30.

               salută informațiile oferite de Comisie cu privire la corecțiile financiare, defalcate pe state membre, până în septembrie 2009, dar este preocupat de existența unei inconsecvențe între anualitatea rapoartelor Curții și datele cumulative furnizate de Comisie, ceea ce face imposibilă o evaluare completă a performanțelor exclusiv pentru exercițiul în cauză (2008);

               31.

               solicită Comisiei să îmbunătățească eficiența și eficacitatea sistemelor de recuperări multianuale, inclusiv la nivelul statelor membre, și să consolideze informațiile privind sumele recuperate și corecțiile financiare pentru a furniza date fiabile și comparabile între diferitele domenii de politici și modalitățile de gestionare a fondurilor; solicită Comisiei să raporteze Parlamentului cu privire la acestea în cadrul notelor care însoțesc conturile anuale pentru a oferi o imagine de ansamblu;

               32.

               solicită Comisiei să prezinte date complete și fiabile cu privire la corecțiile financiare și îndeosebi la recuperări, specificând statul membru în cauză, linia bugetară exactă și exercițiul la care se referă fiecare recuperare în parte [după cum s-a specificat deja în raportul privind descărcarea de gestiune pentru 2006 (11)], orice altă prezentare făcând imposibilă efectuarea unor controale stricte;

               33.

               își reiterează solicitarea adresată Comisiei de a elabora o clasificare anuală defalcată pe fonduri și pe state membre, specificând rata de eroare constatată – cu și fără impactul mecanismelor corective – și să o prezinte Parlamentului într-un mod activ, transparent și ușor accesibil;

               34.

               invită Curtea de Conturi să facă observații pe marginea acestei liste, pe baza propriilor constatări;

      Suspendarea plăților

               35.

               evidențiază importanța deciziilor și a măsurilor corective finale în scopul excluderii de la finanțare europeană a cheltuielilor care nu au fost efectuate în conformitate cu legislația UE și își reînnoiește solicitarea de a se preciza linia bugetară exactă și exercițiul la care se referă fiecare recuperare în parte;

               36.

               asigură Comisia de sprijinul său deplin în aplicarea strictă a legislației privind suspendarea plăților și salută acțiunile deja întreprinse pentru a nu transfera fonduri atunci când Comisia nu dispune de o garanție absolută privind fiabilitatea sistemelor de gestiune și control ale statului membru beneficiar al fondurilor în cauză;

               37.

               atrage atenția asupra exemplului Greciei, unde corecțiile financiare semnificative făcute în temeiul unei decizii a Comisiei par să fi condus la performanțe mai bune în unele domenii; invită Comisia să identifice aceste domenii și reamintește că, în ceea ce privește Sistemul integrat de administrare și control IACS, nu a fost furnizată nicio dovadă cu privire la eficiența planului de acțiune creat și implementat de autoritățile elene (punctul 2.5 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2008);

               38.

               consideră că, în ceea ce privește rezervele recurente aferente programelor de cheltuieli ale unui anumit stat membru, suspendarea plăților, ca mijloc de constrângere, va contribui la creșterea interesului statelor membre de a utiliza în mod corect fondurile europene primite;

               39.

               invită Comisia să simplifice regulile și să aplice legislația existentă privind suspendarea plăților atunci când acest lucru este necesar și să informeze Parlamentul, Consiliul și Curtea de Conturi în timp util cu privire la suspendarea plăților și rezultatele acestora;

      Sinteze anuale

               40.

               consideră că sintezele anuale ale auditurilor și declarațiilor disponibile pe care statele membre trebuie să le întocmească în conformitate cu AII și cu articolul 53b alineatul (3) din Regulamentul financiar ar trebui să constituie un prim pas către instituirea declarațiilor naționale de gestiune în toate statele membre;

               41.

               salută declarația Conferinței interparlamentare privind creșterea responsabilității statelor membre ale UE față de fondurile Uniunii Europene care a avut loc la Haga, în perioada 28-29 ianuarie 2010, și care recomandă ca instrumentele de politică națională să fie implementate sau consolidate pentru a contribui la ameliorarea controlului și a gestionării cheltuielilor UE în statele membre și ca instrumentele utilizate pentru gestionarea și asumarea răspunderii în ceea ce privește finanțarea UE, cum ar fi rapoartele anuale, să conțină elementele unui cadru comun al UE pentru a permite comparațiile și identificarea „celor mai bune practici”, precum și pentru a face progrese în ceea ce privește declarațiile naționale de gestiune;

               42.

               subliniază necesitatea de a consolida rolul sintezelor anuale în cursul viitoarei revizuiri a Regulamentului financiar, precum și necesitatea de a îmbunătăți calitatea, omogenitatea și comparabilitatea datelor furnizate de statele membre pentru a se asigura valoarea lor adăugată în cadrul controlului asupra fondurilor UE;

               43.

               salută informațiile furnizate Parlamentului de Comisie cu privire la sintezele anuale primite în 2009 și invită Comisia să publice toate sintezele anuale ale tuturor statelor membre în scopul de a amplifica transparența și răspunderea publică; invită Comisia să analizeze, pe baza acestor sinteze, punctele forte și deficiențele sistemului național de administrare și control al fondurilor UE din fiecare stat membru;

               44.

               consideră că este foarte important ca Comisia să prezinte un raport privind calitatea sintezelor anuale în cauză și să confere valoare adăugată procesului identificând problemele comune, soluțiile posibile sau cele mai bune practici, utilizând informațiile în rolul său de supraveghere etc.;

               45.

               consideră că înainte de sfârșitul lui 2010 ar trebui să fie transmisă Parlamentului, Consiliului și Curții o analiză comparativă care să fie publicată ulterior;

               46.

               solicită Comisiei să se asigure că Nota orientativă generală privind sintezele anuale impune tuturor statelor membre o metodologie și o sferă analitică uniforme; ia act de intenția Comisiei de a revizui Nota orientativă, astfel încât să simplifice cerințele de raportare și să ofere orientări mai detaliate privind bunele practici; solicită Comisiei să profite de această ocazie pentru a include în Nota orientativă un cadru pentru declarațiile naționale de gestiune pentru statele membre care decid să le introducă și să își dezvolte abordarea bazată pe stimulente;

      Declarații naționale de gestiune

               47.

               salută inițiativele voluntare ale Danemarcei, Țărilor de Jos, Suediei și Regatului Unit de a întocmi declarații naționale de gestiune; constată, cu toate acestea, diferențele majore dintre cele patru inițiative naționale; salută cu entuziasm scrisorile adresate de guvernul suedez și guvernul olandez prin care acestea invită Comisia să elaboreze recomandări privind definirea aspectelor-cheie ale declarațiilor naționale, care ar putea servi, de asemenea, ca sursă valoroasă de informare pentru alte state membre regretă faptul că, în pofida acestor inițiative, majoritatea celorlalte state membre nu au introdus încă astfel de declarații;

               48.

               își reiterează solicitarea de introducere a declarațiilor naționale de gestiune [punctul 32 din rezoluția sa din 23 aprilie 2009 (12) care însoțește decizia privind descărcarea de gestiune pentru 2007];

               49.

               atrage atenția asupra articolului 317 primului paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (fostul articol 274 din Tratatul CE) care prevede în prezent că „Comisia, în cooperare cu statele membre, execută bugetul”; își exprimă convingerea că se vor obține progrese atunci se vor primi declarațiile naționale de gestiune pentru toate fondurile UE care fac obiectul gestiunii repartizate, așa cum a solicitat Parlamentul în ultimele sale cinci rezoluții anuale care însoțesc deciziile privind descărcarea de gestiune;

               50.

               atrage atenția asupra articolului 317 al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, prin care se impun statelor membre anumite obligații de control și audit, încă nedefinite, precum și răspunderile care decurg din acestea; invită Comisia să utilizeze noua formulare de la articolul 317 pentru a introduce cât mai curând posibil declarații naționale de gestiune obligatorii; face totodată trimitere la articolul 291 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, prin care se conferă Comisiei noi instrumente pentru o aplicare în condiții unitare a actelor obligatorii din punct de vedere juridic ale Uniunii;

               51.

               solicită Comisiei să propună, în cadrul revizuirii Regulamentului financiar, ca statele membre să aibă obligația de a emite declarații naționale de gestiune semnate la un nivel politic adecvat și certificate de organismul suprem de control la nivel național, ca mijloc de descărcare administrativă și pentru îmbunătățirea administrării fondurilor care fac obiectul gestiunii repartizate;

               52.

               solicită ca, în conformitate cu articolul 287 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, să se intensifice cooperarea dintre organismele naționale de control și Curte în ceea ce privește controlul gestiunii repartizate;

               53.

               propune ca, în calitatea lor de auditori externi independenți și cu respectarea standardelor internaționale de audit, organismele naționale de audit să emită certificate naționale de audit pentru gestionarea fondurilor UE; invită Comisia să analizeze posibilitatea de a modifica și adapta calendarul procedurii de descărcare de gestiune în scopul de a permite auditarea la timp a declarațiilor naționale de gestiune de către auditorii (naționali) externi;

               54.

               este profund îngrijorat de manipularea dovedită a statisticilor financiare și de evaziunea fiscală din Grecia; ia act de corupția generalizată de la nivelul întregii administrații din sectorul public, inclusiv în ceea ce privește achizițiile publice, după cum a recunoscut prim-ministrul Greciei; atrage atenția asupra efectelor grave în materie de costuri pe care acest lucru îl are asupra bugetului Greciei; invită Comisia să acorde prioritate investigării circumstanțelor în care i s-au furnizat și a acceptat date macroeconomice false în decursul unei perioade atât de lungi;

      Sistemul de control intern al Comisiei

      Planul de acțiune pentru instituirea unui cadru integrat de control intern

               55.

               își exprimă preocuparea cu privire la critica repetată adusă de Curtea de Conturi referitoare la calitatea neadecvată a controalelor din statele membre și consideră că posibilitatea ca statele membre să aplice standarde diferite de control dăunează imaginii UE;

               56.

               în pofida îmbunătățirilor treptate înregistrate în ceea ce privește DAS începând din 2003 (în 2008, 56 % din totalul cheltuielilor au primit avize de audit pozitive din partea Curții, față de doar 6 % din cheltuieli în 2003), este în continuare îngrijorat de evaluarea Curții, conform căreia nu este încă posibil să se stabilească dacă planul de acțiune a avut un impact măsurabil asupra sistemelor de supraveghere și de control, iar Comisia nu este în măsură să demonstreze că măsurile pe care le-a adoptat pentru a ameliora sistemele de supraveghere și de control au fost eficiente în atenuarea riscurilor de eroare în anumite domenii ale bugetului (punctele 2.28 și 2.33 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2008);

               57.

               solicită Comisiei să prezinte în continuare evaluări periodice ale sistemului integrat de control intern și solicită o expunere și mai detaliată și mai explicită – în rapoartele anuale de activitate și în raportul de sinteză – asupra funcționării sistemelor de gestiune repartizată ale serviciilor Comisiei și ale statelor membre, astfel cum a procedat deja Direcția Generală Politică Regională în raportul anual de activitate;

      Analiza echilibrului existent dintre cheltuielile operaționale și costul sistemului de control al fondurilor UE

               58.

               atrage atenția, în acest context, asupra importanței acțiunii 10 din planul de acțiune menționat anterior, care vizează efectuarea unei „analize a costurilor controalelor”, având în vedere că „trebuie să se ajungă la un echilibru adecvat între costurile și beneficiile controalelor”;

               59.

               solicită Comisiei să realizeze în 2010 o evaluare completă și mai cuprinzătoare a resurselor consacrate sistemelor de control din domeniul cercetării, energiei, transportului, dezvoltării rurale, ajutorului extern și cheltuielilor administrative, așa cum a solicitat Parlamentul în rezoluțiile sale anterioare care însoțeau deciziile de descărcare de gestiune;

               60.

               consideră că această evaluare va fi un instrument esențial pentru a determina ce îmbunătățiri viitoare se pot realiza și cu ce costuri, așa cum a recomandat Curtea în Raportul său anual privind exercițiul financiar 2008 [punctul 2.35 litera (a)], precum și pentru a înregistra progrese privind riscul de eroare admisibil;

      Risc de eroare admisibil

               61.

               ia act de Comunicarea susmenționată a Comisiei din 16 decembrie 2008 pentru o interpretare uniformă a conceptului de risc de eroare admisibil ca bază metodologică solidă pentru o analiză economică a nivelurilor acceptabile de risc; își reiterează îndoielile legate de datele furnizate de statele membre cu privire la costurile de control și invită Comisia să actualizeze și să finalizeze datele menționate în comunicare; invită Comisia să analizeze toate punctele slabe și deficiențele identificate de Curtea de Conturi și subliniază următoarele:

                           —

                           definiția unui posibil risc de eroare admisibil este doar unul dintre diferitele elemente care trebuie analizate pentru a îmbunătăți gestiunea financiară în Uniunea Europeană; celelalte elemente sunt: (1) o mai bună utilizare a actualelor sistemele de control; (2) o creștere a costurilor de control care în general sunt foarte scăzute, (3) simplificare și (4) concentrare;

                           —

                           în prezent, calitatea informațiilor furnizate de statele membre nu este suficientă pentru a constitui baza de stabilire și aprobare a unui risc de eroare admisibil;

                           —

                           nu se cunoaște poziția Consiliului în această problemă;

               62.

               invită Comisia să furnizeze o analiză detaliată a deficiențelor și punctelor slabe identificate de Curtea de Conturi (13), îndeosebi în ceea ce privește calitatea informațiilor disponibile provenind de la statele membre;

               63.

               reamintește acțiunea 4 din planul de acțiune menționat anterior, care, conform recomandărilor Parlamentului, propune lansarea unui „dialog interinstituțional cu privire la riscurile care pot fi tolerate în operațiunile subiacente”; constată totuși că punerea în aplicare a acestei acțiuni de-abia a început;

               64.

               consideră, așadar, că, în conformitate cu principiile proporționalității și rentabilității sistemelor de control, Comisia ar trebui să evalueze relația dintre resursele disponibile pentru fiecare politică, pe de o parte, și proporția de resurse alocate sistemelor de control pe domenii de cheltuieli, pe de altă parte;

               65.

               solicită Comisiei să identifice domeniile foarte sensibile din punct de vedere politic (care implică un grad ridicat de „risc pentru reputația instituțiilor”) în care ar trebui să se adopte o abordare calitativă (mai curând decât una economică) a ratelor de eroare;

               66.

               consideră că valoarea fondurilor Uniunii aflate în pericol din cauza erorilor ar trebui, de asemenea, să fie luată în considerare atunci când se stabilește rata de eroare admisibilă;

               67.

               consideră totodată că raportul costuri-beneficii care există între resursele utilizate în activitățile de control și rezultatele acestor controale ar trebui să reprezinte un element fundamental pe care Curtea de Conturi să îl ia în considerare la emiterea DAS;

               68.

               regretă că se investește mai multă energie de către Comisie pentru a convinge Parlamentul de necesitatea de a introduce un „risc de eroare admisibil” decât pentru a convinge statele membre de necesitatea declarațiilor naționale de gestiune obligatorii;

      Simplificare

               69.

               subliniază că sistemele de control reflectă complexitatea normelor și reglementărilor existente la diferitele niveluri care uneori se suprapun; îndeamnă, așadar, Comisia să accelereze procesul de simplificare, implicând în același timp pe deplin Parlamentul și solicită statelor membre și regiunilor să depună eforturi corespunzătoare în acest scop;

      Dezbatere interinstituțională asupra sistemului actual al procedurii de descărcare de gestiune

               70.

               solicită Comisiei să organizeze o dezbatere interinstituțională la cel mai înalt nivel, la care să participe, într-o fază inițială, reprezentanți ai Consiliului, ai Comisiei, ai Curții de Conturi și ai Parlamentului, urmată de o a doua fază, la care să participe reprezentanți ai statelor membre, ai parlamentelor naționale și ai instituțiilor supreme de audit pentru a iniția o dezbatere generală asupra sistemului actual al procedurii de descărcare de gestiune;

               71.

               propune să se acorde Comisiei, în cursul viitoarei proceduri bugetare, resursele financiare necesare pentru a organiza această dezbatere;

      Responsabilitatea politică și administrativă a Comisiei

      Rapoarte anuale de activitate

               72.

               regretă faptul că, în Raportul anual privind exercițiul financiar 2008, Curtea subliniază încă o dată că unele dintre rapoartele anuale de activitate conțin încă probe insuficiente pentru emiterea DAS; invită Curtea de Conturi să includă în diferitele capitole ale Raportului anual o analiză detaliată a rapoartelor de activitate anuale corespunzătoare;

               73.

               se declară preocupat de faptul că Curtea continuă să constate deficiențe în funcționarea sistemelor de supraveghere și control și la nivelul rezervelor relevante exprimate cu privire la asigurările furnizate în declarațiile directorilor generali ai Comisiei, în special în privința impactului pe care îl au asupra asigurării privind legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente, și le reamintește statelor membre și Comisiei responsabilitățile ce le revin în acest domeniu;

      Transparență și etică

               74.

               insistă asupra faptului că publicul trebuie să aibă acces la informațiile privind toți membrii grupurilor de experți și ai grupurilor de lucru care colaborează cu Comisia, precum și la informațiile privind beneficiarii fondurilor UE;

               75.

               insistă asupra responsabilității Comisiei de a se asigura că datele furnizate cu privire la beneficiarii fondurilor UE sunt complete, consultabile și comparabile, inclusiv de a pune la dispoziție detalii privind beneficiarii și proiectele acestora;

               76.

               salută faptul că informațiile privind beneficiarii fondurilor UE vor fi publicate pe scară mai largă și pe un site internet ușor accesibil și ușor de utilizat și solicită să se standardizeze structura și prezentarea site-urilor naționale, regionale și internaționale care pot fi accesate printr-un portal central;

               77.

               subliniază încă o dată necesitatea de a revizui actualul Cod de conduită aplicabil membrilor Comisiei pentru a elimina deficiențe precum: (a) absența oricărei definiții a termenului „conflict de interese”; (b) absența prevederilor privind procedura de urmat în cazul apariției unui conflict de interese; (c) lipsa clarității privind acceptarea de cadouri și ospitalitate și (d) absența oricărui organism desemnat să analizeze plângerile, precum și să îl scutească pe președinte de îndatorirea (eventuală) de a se autoevalua;

               78.

               se așteaptă ca Comisia să demareze procesul de consultare a Parlamentului privind revizuirea actualului Cod de conduită aplicabil membrilor Comisiei în conformitate cu înțelegerea la care s-a ajuns la 27 ianuarie 2010 între președintele José Manuel Barroso și Grupul de lucru al Parlamentului European privind revizuirea Acordului-cadru dintre Parlament și Comisie și ca aceasta să adopte versiunea revizuită a Codului de conduită aplicabil membrilor Comisiei până cel târziu în august 2010, remarcând, însă, că ar fi trebuit ca această revizuire să fie făcută înaintea numirii noii Comisii;

               79.

               reamintește importanța asigurării unei transparențe și a unei publicități complete cu privire la personalul care își desfășoară activitatea în cabinetele membrilor Comisiei și care nu este recrutat în conformitate cu Statutul funcționarilor;

               80.

               reamintește, de asemenea, că în Codul de conduită obligatoriu al membrilor Comisiei ar trebui să se prevadă normele etice necesare și principiile directoare pe care aceștia sunt obligați să le respecte în exercitarea mandatului lor, în special la numirea colaboratorilor lor, îndeosebi în cabinetele lor;

               81.

               solicită Comisiei să se asigure că toții membrii personalului sunt formați în mod corespunzător și informați pe deplin cu privire la drepturile și obligațiile ce le revin în temeiul articolelor 22a și 22b din Statutul funcționarilor;

      Guvernanța și reforma administrativă

               82.

               constată o ușoară scădere (de la 31,8 % în 2007 la 30,9 % în 2009) a nivelului personalului cu „funcții de asistență administrativă și coordonare”, care reprezintă numai o parte din costurile generale; reamintește solicitările sale anterioare privind adoptarea de măsuri pentru a atinge un procent de 20 % în acest domeniu (punctul 217 din rezoluția sa menționată anterior din 23 aprilie 2009);

               83.

               îndeamnă Comisia să prezinte, împreună cu documentele pregătitoare referitoare la bugetul 2011 (anterior, documente de lucru privind proiectul preliminar de buget), o schemă de personal care să includă o reducere de 3 % în acest sector, ca un prim pas către atingerea nivelului de 20 % până la sfârșitul mandatului Comisiei Barroso II;

               84.

               invită Comisia ca, în perioada premergătoare revizuirii Statutului funcționarilor și a Regimului aplicabil celorlalți agenți, să elaboreze și să prezinte metode alternative pentru ajustarea salarizării funcționarilor și a celorlalți agenți pornind de la un temei juridic adecvat și pe o bază actuarială; consideră că acest lucru ar trebui să conducă la o bază mai largă de calcul pentru ajustarea anuală și la o ajustare mai rapidă a salarizării, reflectând astfel cu o mai mare acuratețe evoluțiile economice generale din statele membre;

               85.

               invită Comisia să evalueze eficiența încadrării candidaților în niveluri de salarizare de bază doar în funcție de adecvarea lor și să înainteze propuneri de încadrare a personalului calificat în niveluri de salarizare mai ridicate; se așteaptă, de asemenea, ca evaluarea să cuprindă și un raport privind utilizarea concretă a membrilor cabinetelor după eliberarea din funcție și condițiile pe care trebuiau să le îndeplinească la intrarea în funcție;

               86.

               invită Comisia să-și exprime poziția cu privire la gradul în care au fost realizate economiile vizate în Statutul funcționarilor din 2004, în special în ceea ce privește creșterea contribuțiilor funcționarilor și ale celorlalți agenți în domeniile îngrijirii medicale și pensiilor;

               87.

               propune Comisiei să împartă atribuțiile ierarhice între persoanele cu responsabilități contabile și cele responsabile cu transferul fondurilor în aplicarea normelor obișnuite de securitate pentru controlul intern al gestiunii trezoreriei;

      Gestionarea agențiilor

               88.

               reamintește solicitarea sa (punctele 254 și 255 din rezoluția sa menționată anterior din 23 aprilie 2009) referitoare la elaborarea și punerea în aplicare a unui sistem de gestionare generală a „agențiilor de reglementare”, precum și la introducerea unui sistem eficient de monitorizare pentru agențiile Uniunii;

               89.

               în acest sens subliniază că, în ciuda statutului de independență juridică al anumitor agenții, Comisia rămâne responsabilă pentru execuția bugetului [în conformitate cu articolul 317 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, articolele 54, 55 și 185 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 și articolul 37 și articolul 41 alineatul (2) din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2342/2002];

      Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF)

               90.

               este preocupat de numărul investigațiilor cu o durată mai mare de nouă luni și de nivelul scăzut al preluării cazurilor investigate de OLAF de către instanțele naționale și consideră că ar trebui realizată o evaluare a resurselor de personal ale OLAF pentru a stabili dacă un nivel mai ridicat de personal ar putea determina îmbunătățiri în aceste două domenii;

               91.

               salută măsurile întreprinse de noua Comisie la 15 ianuarie 2010 pentru a debloca discuțiile în cadrul Consiliului cu privire la reforma OLAF și pentru a prezenta, cel târziu în iulie 2010, „documentul de reflecție” al Comisiei promis și îndelung așteptat, ca bază de negocieri în Consiliu;

               92.

               reamintește că este important să fie luată în considerare poziția Parlamentului adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2008 privind propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) (14) și dorește să sublinieze încă o dată faptul că, pentru o poziție solidă a OLAF pe viitor, acesta ar trebui să rămână în cadrul Comisiei, păstrându-și în același timp independența; reamintește că articolul 317 din Tratatul privind Funcționarea Uniunii Europene prevede o responsabilitate mai mare acordată statelor membre, venind astfel în sprijinul solicitărilor permanente ale Parlamentului pentru o cooperare mai bună a statelor membre cu OLAF;

               93.

               dorește să i se transmită în timp util propunerea de instituire a unui Parchet European (EPPO), astfel cum este prevăzut la articolul 86 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; dorește să fie implicat în discuțiile pe tema instituirii EPPO;

               94.

               solicită Comisiei să prezinte, în regim de urgență, „documentul de reflecție” al Comisiei promis și îndelung așteptat, și reafirmă importanța poziției în primă lectură a Parlamentului în această privință, din 20 noiembrie 2008, menționată anterior; dorește să sublinieze încă o dată faptul că, pentru a garanta pe viitor o poziție solidă a OLAF, acesta ar trebui să rămână în cadrul Comisiei, păstrându-și în același timp independența; subliniază propunerea sa privind postul de director general al OLAF, astfel cum este formulată în poziția Parlamentului, și solicită numirea extrem de rapidă a candidatului admis; consideră că întreaga procedură de selecție trebuie să se desfășoare într-un cadru interinstituțional care respectă pe deplin prerogativele Parlamentului;

               95.

               își reiterează opinia că procedura de numire a unui director general interimar al OLAF trebuie, mutatis mutandis, să respecte normele prevăzute în actul prin care se stabilește temeiul juridic al OLAF, și anume articolul 12 din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 mai 1999 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) (15); deplânge aplicarea generală de către Comisie a Statutului funcționarilor și își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că poziția Comisiei poate afecta eficacitatea OLAF;

      ASPECTE SECTORIALE

      Venituri

               96.

               salută faptul că, în ansamblu, Curtea a considerat că declarațiile statelor membre privind resursele proprii tradiționale transmise Comisiei au fost fiabile și lipsite de erori semnificative și, în plus, faptul că resursele proprii bazate pe TVA și pe VNB au fost calculate și colectate corect și incluse în mod adecvat în conturile Comunității de către Comisie;

               97.

               ia act, cu profundă îngrijorare, de raportul Comisiei privind statisticile referitoare la datoria și deficitul guvernului grec [COM(2010) 1], care ridică întrebări grave legate de fiabilitatea informațiilor furnizate de autoritățile elene; invită Comisia să stabilească prin anchete proprii validitatea informațiilor furnizate în 2008 și să confirme regularitatea și legalitatea calculului și contribuției resurselor proprii puse la dispoziție;

               98.

               solicită Comisiei să-și prezinte planurile privind abordarea viitoare a operațiunilor cu administrația elenă; subliniază că personalul implicat în gestionarea fondurilor europene trebuie să fie scutit de măsurile așteptate de reducere a costurilor pentru a garanta astfel menținerea și integritatea structurilor de gestiune;

               99.

               constată, cu toate acestea, în ceea ce privește resursele proprii bazate pe TVA, că rezervele datând chiar din 1989 există în continuare și invită Comisia, în cooperare cu statele membre, să își continue eforturile de a asigura ridicarea rezervelor în termene rezonabile;

               100.

               solicită Comisiei, cu privire la resursele proprii bazate pe VNB, să dea curs recomandării formulate de Curte la punctul 4.36 din Raportul său anual privind exercițiul financiar 2008 și să comunice Parlamentului detalii cu privire la progresele înregistrate în aplicarea verificării directe și în evaluarea sistemelor de supraveghere și control ale institutelor naționale de statistică din statele membre;

      Politica agricolă comună

               101.

               salută evaluarea pozitivă a Curții, pe baza activității sale de audit, conform căreia, cu excepția politicii de dezvoltare rurală, plățile efectuate pentru grupul de politici agricultură și resurse naturale în cursul exercițiului financiar care s-a încheiat la 31 decembrie 2008 nu au fost afectate de erori semnificative; constată cu satisfacție că rata de eroare medie în cadrul UE 27 este inferioară pragului de 2 % acceptat de Curte;

               102.

               ia act cu îngrijorare de diferența importantă între statele membre în ceea ce privește ratele de eroare constatate la fața locului în punerea în aplicare a ajutoarelor pe suprafață (0,20 % în Franța, 0,24 % în Regatul Unit, 0,3 % în Germania, 3,70 % în Grecia, 12,57 % în România și aproximativ 6 % în Bulgaria) și insistă asupra necesității de a nu periclita credibilitatea globală a sistemului; solicită adoptarea de măsuri urgente, bine direcționate, care să aibă drept rezultat atât descărcarea administrativă pentru statele membre cu nivelul cel mai înalt de performanță, cât și contramăsuri eficiente;

               103.

               regretă constatarea Curții privind cheltuielile efectuate pentru dezvoltarea rurală, care sunt încă afectate de o rată ridicată de eroare, deși rata estimată de eroare a fost mai scăzută decât în anii anteriori;

               104.

               salută evaluarea Comisiei privind calitatea declarațiilor și a situațiilor rezumative anuale prezentate de către statele membre pentru cheltuielile din domeniul agriculturii, care concluziona că, în 2008, majoritatea statelor membre și-au respectat obligațiile juridice și, în general, s-au conformat orientărilor Comisiei;

               105.

               reamintește, ca și în anii anteriori, că IACS este în general un sistem de control eficace pentru limitarea riscului de eroare sau de cheltuieli neconforme, dar regretă totuși faptul că Curtea a depistat deficiențe semnificative la agențiile de plată selecționate din trei state membre: Bulgaria, România și Regatul Unit (Scoția) (punctul 5.32 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2008); recunoaște, cu toate acestea, că s-au luat măsuri pentru a remedia aceste deficiențe;

               106.

               solicită, în contextul planurilor de dezvoltare rurală, simplificarea normelor complexe și definiții mai precise ale criteriilor de eligibilitate, în special în cazul sistemelor pentru agromediu, în primul rând la nivelul Comisiei, dar și la nivel național și solicită, de asemenea, să se ofere instrucțiuni și orientări mai cuprinzătoare și mai clare tuturor părților interesate și să se organizeze acțiuni de formare;

               107.

               regretă faptul că sistemul de identificare a parcelelor agricole (SIPA) aplicat de către autoritățile naționale continuă să fie incorect în anumite state membre în care Curtea a semnalat deficiențe semnificative (în Bulgaria, Spania, Polonia și Regatul Unit); constată că la nivel național au fost adoptate măsuri diferite pentru a remedia aceste deficiențe;

               108.

               își exprimă, de asemenea, îngrijorarea cu privire la erorile care au afectat cheltuielile din Programul SAPARD în Bulgaria și România, determinând Direcția Generală Agricultură să includă o rezervă în raportul său anual de activitate; ia act de planurile de acțiune deja existente ca răspuns la recomandările Comisiei;

               109.

               subliniază importanța unor operațiuni de audit ex post prompte și aprofundate în vederea depistării cheltuielilor neeligibile și/sau a documentelor justificative neadecvate, pentru a permite efectuarea corecțiilor necesare;

               110.

               își exprimă preocuparea față de deficiențele identificate de către Curte cu privire la definirea de către statele membre a condițiilor necesare pentru menținerea terenurilor agricole în bune condiții agricole și de mediu („BCAM”), în sensul în care se efectuează plăți pe baza sistemului SPU sau SPUS în favoarea anumitor beneficiari, fără ca aceștia să ia vreo măsură în privința terenurilor în cauză (punctul 5.49 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2008);

               111.

               consideră că aceste deficiențe, inclusiv problema beneficiarilor care nu pot fi definiți ca fiind „fermieri”, astfel cum au fost semnalate de Curte în Raportul anual privind exercițiul financiar 2008, ar trebui soluționate de Comisie pentru a oferi un nivel mai ridicat de asigurare în ceea ce privește activitatea organismelor de certificare;

               112.

               ia act de concluziile Curții și, prin urmare, îndeamnă Comisia să îmbunătățească controalele în statele membre care nu au respectat legislația comunitară atunci când au alocat drepturile, depășind limitele stabilite prin regulamente;

               113.

               constată că, în cazul unui sfert dintre agențiile de plată, Comisia a observat că există deficiențe în ceea ce privește conturile de debitori și a propus corecții financiare în valoare de aproximativ 25,3 milioane EUR; ia act, în continuare, de faptul că aceste corecții reprezintă în jur de 1,95 % din cele 1 295 milioane EUR care trebuie recuperate la sfârșitul exercițiului financiar 2008; subliniază că, deși se situează cu puțin sub pragul de semnificație de 2 %, corecțiile acestea indică faptul că există un risc de eroare semnificativă, la nivel global, în conturile de debitori;

               114.

               solicită Comisiei să realizeze o monitorizare atentă pentru a se asigura că aceste creanțe sunt exacte și sunt imputate corect bugetului comunitar;

      Coeziune

               115.

               constată că plățile intermediare pentru perioada 2007-2013, efectuate în 2008, reprezintă doar 32 % din cheltuieli și că observațiile Curții de Conturi se referă îndeosebi la cheltuielile din perioada de programare 2000-2006, care au reprezentat 68 % din plățile pentru politica de coeziune în exercițiul 2008; constată, prin urmare, că efectele consolidării cadrului juridic pentru perioada 2007-2013 și ale măsurilor de simplificare adoptate în 2008 și 2009 nu pot fi încă vizibile;

               116.

               subliniază prioritatea absolută de reducere suplimentară a ratelor globale de eroare, care au rămas ridicate în acest domeniu de cheltuieli în 2008, și de ameliorare a sistemului de supraveghere al Comisiei și a sistemului de recuperări;

               117.

               își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că erorile din domeniul finanțării politicii de coeziune arată că cel puțin 11 % din suma totală rambursată nu ar fi trebuit să fie plătită, nicio îmbunătățire nefiind înregistrată în 2007; regretă că recuperările și corecțiile financiare sunt doar parțial funcționale; constată că, pentru perioada de programare 2000-2006, au fost făcute următoarele corecții financiare: Spania, 1 535,07 milioane EUR; Grecia, 881,24 milioane EUR; Italia, 693,90 milioane EUR; Franța, 248,48 milioane EUR; Regatul Unit, 155,94 milioane EUR; Portugalia, 128,24 milioane EUR; Polonia, 88,99 milioane EUR; Ungaria, 40,62 milioane EUR; Republica Slovacia, 39,16 milioane EUR; Irlanda, 25,55 milioane EUR; Germania 19,33 milioane EUR; Suedia 11,30 milioane EUR;

               118.

               ia act cu îngrijorare de dificultățile întâmpinate de autoritățile statelor membre atât în ceea ce privește transpunerea cerințelor în materie de reglementare 2007-2013 (cum ar fi chestiunile de incompatibilitate dintre UE și autoritățile naționale, întârzieri în stabilirea normelor, norme neclare), cât și în ceea ce privește stabilirea de noi sisteme de gestionare și control (atribuirea sarcinilor pentru noile instituții, și anume autoritățile de gestiune, certificare și audit);

               119.

               regretă faptul că sistemul de sancțiuni aplicabile statelor membre care înregistrează rate mari de eroare și primesc cote mari din fonduri este ineficient deoarece statele membre plătesc doar între 3 % și 5 % din creditele totale sub formă de recuperări; este preocupat de faptul că această sumă este mai mică decât costul de menținere a sistemelor de control adecvate, devenind astfel un stimulent negativ;

               120.

               își reiterează solicitarea privind o simplificare suplimentară a normelor propuse de Comisie și, în același timp, privind introducerea de controale mai eficiente la nivel național și la nivelul UE, în scopul punerii în aplicare eficiente a fondurilor structurale și de coeziune; este de părere că o evaluare obiectivă a efectelor măsurilor de simplificare introduse în 2008-2009 este esențială și invită Comisia să realizeze această evaluare până la sfârșitul exercițiului 2010;

               121.

               ia act de îngrijorarea manifestată de Curtea de Conturi cu privire la dificultățile cu care s-a confruntat în a oferi, printr-un simplu raport anual, o imagine definitivă și imuabilă a realității schimbătoare și progresive a bugetului aferent politicii de coeziune care se bazează pe un calendar multianual dinamic în cadrul căruia procentajele finale de erori și nereguli generează anumite consecințe, la fel ca și sumele efective supuse recuperării, toate acestea putând fi controlate doar într-o etapă ulterioară (Comisia tocmai a încheiat exercițiul 1994-1999); solicită în acest sens Comisiei să prezinte, pe lângă planul de acțiune în vigoare și în cooperare cu Curtea de Conturi, o propunere de soluționare a acestor dificultăți ce rezultă din decalajul existent între cadrul bugetar multianual și sistemul de control anual; consideră că o astfel de propunere ar fi, de asemenea, utilă pentru a garanta un control mai eficace asupra marilor proiecte europene, precum Galileo;

               122.

               ia act de faptul că planul de acțiune menit să întărească rolul de supraveghere al Comisiei din cadrul gestiunii repartizate a acțiunilor structurale, prezentat în 2008, nu a fost pus în aplicare pe deplin în 2008 și nu ar fi soluționat principala problemă, și anume aceea a complexității excesive a normelor, la care se adaugă cerințele de execuție, care diferă de la un stat membru la altul și uneori chiar și între diferite regiuni; solicită Comisiei să pună în timp util traducerile orientărilor la dispoziția autorităților statelor membre; subliniază, în plus, că impactul său nu poate fi evaluat, deoarece erorile comise în exercițiile precedente afectează în continuare cheltuielile rambursate de Comisie, acest lucru fiind în mod just semnalat de către Curte în Raportul său anual privind exercițiul financiar 2008 (punctul 6.34);

               123.

               consideră că, în pofida ameliorării sensibile a sistemelor de gestiune și control introduse prin planul de acțiune din 2008, care a consolidat rolul de supraveghere al Comisiei în cadrul acțiunilor structurale, observația Comisiei potrivit căreia numai 31 % dintre sisteme funcționează bine și că peste 60 % necesită îmbunătățiri nu este satisfăcătoare; prin urmare, invită statele membre, autoritățile regionale și autoritățile de gestionare responsabile să colaboreze strâns cu Comisia în efortul de a inversa aceste statistici;

               124.

               ia act cu satisfacție de rezultatul auditului, care indică o rată preliminară de eroare de 5 %, reflectând astfel efectele pozitive ale simplificării introduse pentru perioada de programare 2007-2013;

               125.

               observă că planul de acțiune al Comisiei i-a permis acesteia să ia măsuri conforme cu toate recomandările Curții de Conturi; salută acțiunile de formare și orientare întreprinse de Comisie și destinate autorităților responsabile cu punerea în aplicare a programelor cu scopul de a îmbunătăți funcționarea sistemului de gestiune repartizată aplicat cheltuielilor aferente politicii de coeziune; încurajează Comisia să își intensifice eforturile, oferind orientări statelor membre și încurajându-le să consolideze procedurile de recuperare și de raportare;

               126.

               ia act de observația Curții de Conturi potrivit căreia proporția proiectelor din eșantionul statistic reprezentativ care au prezentat erori a fost de 43 %, iar în cazul unui număr mare dintre acestea au existat rambursări necuvenite; consideră totuși că această observație trebuie atenuată de afirmația Comisiei conform căreia aceasta era deja la curent cu existența unor deficiențe în cinci din cele șase programe în cauză și a luat măsurile corective necesare; ia act de a doua afirmație a Comisiei, susținută de observația Curții de Conturi de la punctul 6.20 din Raportul său anual, și anume că 58 % dintre erori sunt erori de conformitate și nu ar fi avut nici un efect asupra rambursării cheltuielilor;

               127.

               constată că încălcarea normelor privind achizițiile publice reprezintă una dintre cauzele cele mai frecvente ale neregulilor; invită Comisia să verifice cauzele acestei lipse de conformitate cu normele respective; salută, în acest context, constatările Curții de Conturi și inițiativele Comisiei de simplificare a gestiunii fondurilor structurale și consideră că aceste inițiative vor contribui la reducerea numărului de erori;

               128.

               încurajează Comisia să prezinte până cel târziu în 2011 o propunere privind riscul de eroare admisibil în domeniul politicii de coeziune, care a reprezentat domeniul cel mai afectat de erori;

               129.

               invită Comisia să efectueze de urgență o analiză inițială cu privire la raportul costuri-beneficii existent între resursele alocate activităților de control în cadrul DG REGIO și DG EMPL și rezultatele obținute în urma acestor controale;

               130.

               ia act de faptul că primele efecte pozitive ale cadrului juridic și de control consolidat, precum și ale planului de acțiune al Comisiei asupra ratei de eroare din perioada de programare 2007-2013 vor fi vizibile probabil abia de la sfârșitul exercițiului 2010;

               131.

               este preocupat de faptul că, în contextul încheierii perioadei de programare 2000-2006, este posibil ca autoritățile naționale, fiind supuse presiunii de a absorbi toate fondurile angajate, să fi prezentat un număr tot mai ridicat de proiecte neprevăzute; subliniază necesitatea de a garanta că această situație nu se va repeta pe parcursul perioadei de programare actuale și invită Comisia să aplice cu strictețe măsuri corective și disuasive (suspendarea plăților și corecții financiare) împotriva statelor membre, dacă este cazul;

               132.

               regretă, în acest context, debutul lent al programelor incluse în perioada de programare 2007-2013, cauzat de transmiterea cu întârziere de către statele membre a rapoartelor de evaluare a conformității și a strategiilor de audit; împărtășește opinia Curții și își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că această întârziere ar putea spori probabilitatea ca sistemele de control să nu fie în măsură să depisteze și să împiedice erorile în timpul etapei de demarare a noilor programe; solicită încă o dată Comisiei să își îndeplinească rolul de supraveghere cu o rigoare maximă;

               133.

               solicită Comisiei să identifice și să promoveze cele mai bune practici în statele membre pentru a permite o majorare a absorbției fondurilor și o îmbunătățire a fluxurilor de numerar ale beneficiarului prin modificarea și simplificarea regulamentelor de implementare a fondurilor structurale la nivel național;

               134.

               ia act de observația Curții de Conturi potrivit căreia, pentru perioada de programare 2007-2013, au fost consolidate dispozițiile referitoare la control și au fost clarificate responsabilitățile Comisiei și, respectiv, ale statelor membre; în acest context, apreciază valoarea adăugată a autorității de audit stabilite pentru fiecare program și împărtășește așteptarea Comisiei ca raportul anual de control și avizul comunicat de autoritatea de audit să sporească asigurarea furnizată de sistemele de control naționale;

               135.

               solicită Comisiei să îi ofere, în viitorul său raport de sinteză și în rapoartele anuale de activitate ale direcțiilor sale generale, informații clare care să permită identificarea statelor membre ale căror sisteme de control sunt cel mai puțin eficiente și să întocmească un clasament anual al statelor membre pentru fiecare fond; în plus, invită Curtea de Conturi să întocmească aceeași listă în funcție de auditurile sale;

               136.

               atrage atenția asupra observației Curții, similară celei emise pentru exercițiul 2007, conform căreia sfera și amploarea rezervelor din rapoartele anuale de activitate nu reflectă într-o măsură suficientă gravitatea problemelor existente în ceea ce privește neregulile și sistemele de control ineficiente; consideră, așadar, că abordarea direcțiilor generale ar trebui să fie mai prudentă și, prin urmare, sfera de cuprindere a rezervelor ar trebui să se extindă;

               137.

               atrage atenția asupra caracterului specific al cheltuielilor aferente politicii de coeziune care rezultă din sistemul de gestiune multianual și subliniază că corecțiile financiare sunt efectuate în exercițiile ulterioare și, de asemenea, la încheierea perioadei de programare, ceea ce permite Comisiei, la modul general, să detecteze și să corecteze numeroase nereguli;

               138.

               salută rapoartele trimestriale pe care Comisia le prezintă în ceea ce privește corecțiile financiare, precum și creșterea frecvenței corecțiilor financiare ale Comisiei în 2008 și 2009; regretă totuși faptul că sistemul de corecții financiare are un efect disuasiv scăzut asupra statelor membre, întrucât orice cheltuieli ineligibile identificate de Comisie sau de Curte pot fi substituite cu alte cheltuieli eligibile de către statele membre; consideră că Comisia ar trebui să se asigure că pe viitor doar neregulile identificate chiar de statele membre pot fi înlocuite cu alte cheltuieli fără pierderi de fonduri pentru statul membru în cauză;

               139.

               regretă calitatea slabă a informării Comisiei de către anumite state membre cu privire la recuperări și la corecții financiare, ceea ce limitează utilitatea și integralitatea rapoartelor trimestriale prezentate de Comisie Parlamentului; invită Comisia să adopte măsuri suplimentare pentru a se asigura că statele membre își îndeplinesc obligațiile, verificând și evaluând în mod riguros fiabilitatea și integralitatea datelor raportate și așteaptă cu interes să primească noua notă orientativă destinată autorităților de certificare, inclusiv recomandările Comisiei privind ameliorarea procedurilor de raportare; solicită Comisiei să identifice, în viitorul său raport de sinteză, statele membre care nu se conformează pe deplin cerințelor de raportare;

               140.

               ia act de faptul că numărul de nereguli pe care statele membre l-au raportat OLAF în cursul exercițiului 2008 prezintă variații semnificative: Italia 802, Spania 488, Regatul Unit 483, Portugalia 403, Germania 372, Polonia 329, Olanda 262, Suedia 146, Franța 98, Grecia 96, Republica Cehă 80, Republica Slovacia 62, Ungaria 39, Austria 37, Belgia 35, Estonia 28, Finlanda 28, Lituania 26, Letonia 22, Slovenia 13, Cipru 4, Bulgaria 4, Irlanda 2, Malta 1, România 0; este îngrijorat de faptul că acest lucru ar putea avea ca rezultat scăderea coerenței sistemului de raportare;

               141.

               constată că nu a fost comunicat Comisiei niciun caz de fraudă în legătură cu proiectele auditate și subliniază că rata de eroare menționată în raportul Curții de Conturi nu vizează neapărat fraude;

               142.

               solicită Comisiei să monitorizeze în permanență plauzibilitatea datelor raportate și să verifice, pe baza propriilor anchete, eficiența sistemelor de raportare, în cazurile în care numărul de nereguli raportate pare să fie excesiv de scăzut;

               143.

               invită Comisia să furnizeze informații detaliate referitoare la cifrele legate de aplicarea și sistemele de distribuție pentru plățile efectuate de către autoritățile elene din Fondul de solidaritate al Uniunii Europene, ca urmare a incendiilor forestiere devastatoare; invită Comisia să furnizeze informații cu privire la controalele efectuate ex post și la rezultatele acestora;

               144.

               salută decizia Curții de Conturi de a include în programul său anual de lucru pe 2010 auditurile asupra FSE și FEDER în domeniile turismului, formării profesionale a femeilor și aprovizionării cu apă potabilă, domenii de o importanță deosebită pentru dezvoltarea comunităților locale;

               145.

               invită Curtea de Conturi să examineze modul în care autoritățile de gestionare efectuează evaluările externe privind fondurile structurale și de coeziune și să acorde o atenție deosebită independenței evaluării în cazul în care este plătită de beneficiarul acesteia;

               146.

               invită Curtea de Conturi să evalueze, din punctul de vedere al resurselor umane, capacitatea autorităților de audit din statele membre de a efectua audituri, precum și independența lor în ceea ce privește verificarea conformității sistemului de control al gestiunii;

      Ocuparea forței de muncă și afaceri sociale

               147.

               salută faptul că resursele destinate Fondului social european (FSE) au fost utilizate în proporție de 100 % în cazul creditelor de angajament (10,6 miliarde EUR) și în proporție de 97,1 % în cazul creditelor de plată (8,8 miliarde EUR); recunoaște eforturile Comisiei în vederea unei mai bune gestiuni financiare;

               148.

               deține elemente doveditoare pentru o rată de eroare în FSE mai mică decât cea de 11 % raportată pentru fondurile structurale în general; îndeamnă Comisia să prezinte propria cifră pentru rata de eroare în cazul FSE și să examineze posibilitatea unei autonomii sporite a FSE în perioada de finanțare următoare;

               149.

               reamintește că este de datoria Direcției Generale Ocuparea Forței de Muncă, care gestionează creditele, să ia măsuri adecvate pentru a preveni fraudele și corupția; salută strânsa cooperare cu OLAF; solicită garanții cu privire la urmărirea și sancționarea cazurilor de fraudă din cadrul FSE și de către autoritățile judiciare naționale;

               150.

               constată că rata de eroare nu se referă în mod necesar la fraude și solicită, prin urmare, să se facă în viitor o distincție clară între rata fraudelor și cea a erorilor;

               151.

               salută eforturile Comisiei de a primi explicații detaliate din partea tuturor statelor membre sub formă de rapoarte anuale de control prezentate de instituțiile de audit și rapoarte anuale rezumative; solicită evaluarea cerințelor de raportare pentru a se evita duplicarea solicitărilor de informații; consideră lipsa rapoartelor sau prezentarea de rapoarte lacunare de către autorităților naționale de gestiune și control, precum și nerespectarea cerințelor minime ale reglementărilor financiare ca fiind inacceptabile și pasibile de sancțiuni; invită, de aceea, Comisia să elaboreze propuneri pentru îmbunătățirea și completarea obligației existente de raportare cu un mecanism de sancționare;

               152.

               constată că este posibil să existe conflicte de interese între gestionari și beneficiari în procesul alocării de fonduri; invită Comisia să asigure respectarea normelor privind evitarea conflictelor de interese în procesul alocării de fonduri, prin mijloace corespunzătoare la nivelul administrațiilor naționale;

               153.

               subliniază nevoile deosebite ale grupurilor-țintă și ale promotorilor de proiecte din cadrul FSE; propune acceptarea de activități de voluntariat desfășurate în cadrul organizațiilor nonprofit și de contribuții în natură pentru cofinanțarea proiectelor; solicită realizarea unui sondaj de către promotorii de proiecte cu privire la costurile administrative ale FSE în funcție de stat și de proiect;

               154.

               reamintește cele mai recente modificări aduse regulamentelor privind fondurile structurale [Regulamentul (CE) nr. 1341/2008 (16), Regulamentul (CE) nr. 284/2009 (17), Regulamentul (CE) nr. 396/2009 (18), Regulamentul (CE) nr. 397/2009 (19) și Regulamentul (CE) nr. 846/2009 (20)] în scopul simplificării procedurilor administrative; solicită un raport referitor la impactul acestor modificări;

               155.

               remarcă faptul că astfel de proceduri de simplificare sunt esențiale pentru reducerea sarcinilor administrative la nivel național, regional și local; subliniază totuși că este foarte important să se asigure că astfel de proceduri nu conduc în viitor la o rată mai ridicată de eroare;

      Politici interne

      Cercetare, energie și transport

               156.

               salută ușoara scădere a numărului de erori pentru acest grup de politici în comparație cu exercițiile trecute, precum și îmbunătățirile înregistrate în privința plăților efectuate cu întârziere, Curtea constatând că în 2008 Comisia și-a îmbunătățit în mod considerabil performanțele în ceea ce privește efectuarea la timp a plăților către beneficiari;

               157.

               îndeamnă Comisia să depună toate eforturile pentru a menține tendința pozitivă din 2008 în acest domeniu, care se află sub gestiunea financiară directă a Comisiei;

               158.

               cu toate acestea, constată cu îngrijorare că, în general, pentru politicile din domeniul cercetării, energiei și transportului, auditul Curții relevă încă o dată un nivel semnificativ de eroare în privința plăților efectuate către beneficiari și în cadrul sistemelor de supraveghere și control ale Comisiei, care nu atenuează suficient riscul inerent de rambursare a unor costuri supraestimate;

               159.

               este preocupat în mod special de rezervele nesoluționate prezentate de cele patru servicii care își desfășoară activitatea în domeniul cercetării, ca urmare a ratei erorilor reziduale care afectează declarațiile de cheltuieli din cadrul celui de Al șaselea program-cadru (PC6);

               160.

               constată, de asemenea, disparitatea sistemică care se manifestă în tratamentul beneficiarilor fondurilor UE în cadrul unor sectoare, programe și moduri de gestiune diferite;

               161.

               este preocupat de faptul că imaginea publică a UE poate suferi în situația în care părțile interesate constată că în domeniul agriculturii se aplică sisteme de control mai stricte decât în domeniul implementării programelor de cercetare;

               162.

               constată că în trecut nu s-au aplicat unele dispoziții legale privind finanțarea cercetării (de exemplu, în ceea ce privește sancțiunile) și invită Comisia să pună capăt acestei situații și să asigure aplicarea integrală și consecventă a dispozițiilor legale în vigoare;

               163.

               reamintește, în același timp, solicitările pe care le-a prezentat în rezoluția sa menționată anterior din 23 aprilie 2009 (punctul 117 și altele), în special solicitarea sa privind abținerea de la orice modificări retroactive și așteptările legitime ale beneficiarilor ca acestea să fie onorate, precum și accelerarea procesului de acceptare a certificatelor referitoare la metodologia aplicată pentru costurile medii de personal, acolo unde nu s-a realizat niciun progres vizibil; invită Comisia ca, pe viitor, în scopul unei bune legiferări, să prezinte propuneri realiste atât referitor la obiective, cât și la proceduri;

               164.

               în această privință, constată cu îngrijorare profundă că nu a fost aprobat decât un singur certificat referitor la metodologia aplicată în privința costurilor medii de personal;

               165.

               regretă absența informațiilor clare privind activele Galileo; invită Comisia să obțină informațiile necesare pentru a realiza un inventar, pentru a verifica criteriile de recunoaștere și a examina evaluarea activelor Galileo deținute de Agenția Spațială Europeană; solicită Comisiei să trimită aceste informații Parlamentului înainte de sfârșitul exercițiului 2010;

               166.

               este preocupat de faptul că regulamentul în vigoare referitor la actualul program-cadru nu corespunde necesităților unui mediu de cercetare modern și consideră că modernizarea și simplificarea suplimentară sunt esențiale pentru un nou program-cadru;

               167.

               consideră că simplificarea regulilor de calcul pentru cheltuielile declarate este necesară pentru îmbunătățirea situației și invită Comisia să își continue eforturile de a elabora un set de reguli cât mai ușor de aplicat pentru beneficiarii programelor; solicită să se definească clar criteriile necesare pentru a evalua dacă metodologiile de calcul al costurilor aplicate de beneficiari respectă cerințele normative;

               168.

               subliniază faptul că Comisia trebuie să asigure aplicarea riguroasă a controalelor, în special prin îmbunătățirea fiabilității certificatelor de audit și prin implementarea eficace a strategiei sale de audit ex post, prin aplicarea de penalități acolo unde este cazul și prin efectuarea în timp util a recuperărilor sau a ajustărilor în cazurile de rambursare necuvenită a unor cheltuieli declarate, conform recomandării Curții;

               169.

               solicită, de asemenea, Comisiei să reflecteze asupra distribuției activităților între direcțiile generale din domeniul cercetării, care, alături de lipsa utilizării unui sistem de informații de gestiune integrat, îngreunează procesul de coordonare, potrivit Curții, în special în ceea ce privește acțiunile întreprinse ca urmare a rezultatelor auditului;

      Mediu, sănătate publică și siguranță alimentară

               170.

               consideră că ratele globale de execuție a liniilor bugetare pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară sunt satisfăcătoare;

               171.

               salută rata globală de 95,15 % de execuție a bugetului în domeniul mediului, rata de execuție de 99,75 % a creditelor de angajament în domeniul sănătății publice și de 98 % a capitolului siguranță alimentară și sănătate animală, ceea ce reprezintă un rezultat bun;

               172.

               constată că din bugetul 2008 au fost finanțate șase proiecte-pilot și acțiuni pregătitoare;

               173.

               salută obținerea unei rate de execuție de 99,26 % a bugetului operațional al programului LIFE+; constată că au fost selectate 196 de proiecte; constată că 52 % din fondurile acordate au fost alocate unor proiecte de „natură și biodiversitate”; cu toate acestea, consideră că încă se mai pot aduce îmbunătățiri activității de gestionare a Comisiei pentru a se asigura durabilitatea proiectelor cofinanțate;

               174.

               constată, în acest sens, că se pot realiza îmbunătățiri dacă se garantează că există deja măsuri de sprijin în momentul în care se lansează cererile de propuneri, ameliorându-se în continuare diseminarea cunoștințelor generate de proiectele LIFE și consolidându-se urmărirea sistematică a proiectelor după finalizarea lor;

               175.

               invită Comisia să acorde asistență suplimentară și formare specifică solicitanților și să elaboreze orientări ușor de utilizat; subliniază că ar trebui să se acorde de urgență atenție părților din program care au început să aibă un nivel scăzut de execuție și să acționeze în consecință;

               176.

               subliniază importanța furnizării unei asistențe suplimentare și specifice solicitanților care implementează proiecte în cadrul programului de sănătate publică pentru a evita cererile de rambursare nerezonabile și rapoartele financiare incomplete care conduc la proceduri anevoioase; în plus, consideră că procedurile de ofertare trebuie să fie clare și ușor de urmat pentru a evita cereri de proiecte care sunt în mod evident neeligibile pentru finanțare din cauza dimensiunii lor și a costurilor asociate ridicate sau din cauză că sunt de slabă calitate;

               177.

               constată cu satisfacție implementarea cu succes a Fondului comunitar pentru tutun și este încrezător în ceea ce privește importanța instrumentului respectiv;

               178.

               reamintește Comisiei responsabilitatea pe care o are față de Agenția Executivă pentru Sănătate și Consumatori (EAHC); constată că EAHC a gestionat 256 de proiecte cu costuri repartizate, reprezentând o sumă totală de 119 milioane EUR din bugetul Uniunii Europene, a organizat reuniuni de experți, precum și zile de informare; consideră că performanța EAHC în 2008 este bună;

      Piața internă și protecția consumatorilor

               179.

               regretă că rapoartele anuale de activitate ale direcțiilor generale și serviciilor Comisiei sunt disponibile online doar într-o singură limbă; îndeamnă Comisia să îmbunătățească situația în ceea ce privește rapoartele de anul viitor;

               180.

               subliniază că, în multe situații, erorile de execuție a bugetului sunt consecința normelor și procedurilor prea complexe care reglementează cheltuielile; încurajează, prin urmare, Comisia să își sporească eforturile de simplificare a cadrului juridic, în special pentru a rezolva problemele rămase în anumite sisteme de control;

               181.

               regretă că frecvența controalelor fizice efectuate de statele membre asupra importurilor rămâne extrem de scăzută, în pofida recomandărilor repetate ale Curții de Conturi Europene și a faptului că taxele vamale reprezintă o parte considerabilă a veniturilor totale din bugetul 2008; invită, așadar, Comisia să solicite statelor membre să găsească un echilibru corespunzător între controalele fizice la import și auditările ulterioare ale operatorilor;

               182.

               salută îmbunătățirile efectuate care au permis atingerea unei rate de execuție de 92 % a creditelor de plată aferente realizării și dezvoltării pieței interne (linia bugetară 12 02 01); ia act de rata de execuție de 48 % a programului SOLVIT (linia bugetară 12 02 02), care se datorează utilizării creditelor de plată doar în primul an de creare a acestei linii bugetare; ia act, prin urmare, de faptul că rata de execuție a creditelor de angajament a atins 97 %;

               183.

               recunoaște că o rată de execuție de 97 % a creditelor de plată aferente politicii vamale (liniile bugetare 14 04 01 și 14 04 02) reprezintă un progres semnificativ în comparație cu exercițiul precedent, datorită unei metode de calcul îmbunătățite, și încurajează Comisia să continue în același mod;

               184.

               apreciază eforturile care au permis atingerea unei rate de execuție de 97 % a creditelor de plată aferente acțiunilor de protecție a consumatorilor (liniile bugetare 17 02 01 și 17 02 02);

      Transport și turism

               185.

               constată că bugetul 2008, astfel cum a fost adoptat definitiv și apoi modificat în cursul exercițiului financiar, prevedea, în special pentru politicile din sfera de activitate a Comisiei pentru transport și turism, credite de angajament în valoare totală de 2 516 000 000 EUR și credite de plată în valoare totală de 1 703 000 000 EUR; constată, de asemenea, că din aceste sume:

                           —

                           pentru rețelele transeuropene de transport (TEN-T) au fost prevăzute credite de angajament în valoare de 969 425 000 EUR și credite de plată în valoare de 892 308 000 EUR;

                           —

                           pentru siguranța transporturilor, au fost prevăzute credite de angajament în valoare de 13 600 000 EUR și credite de plată în valoare de 10 000 000 EUR;

                           —

                           pentru programul Marco Polo, au fost prevăzute credite de angajament în valoare de 39 080 000 EUR și credite de plată în valoare de 37 958 000 EUR;

                           —

                           pentru agențiile de transport și Autoritatea de supraveghere Galileo, au fost prevăzute credite de angajament în valoare de 96 160 000 EUR și credite de plată în valoare de 98 000 000 EUR;

                           —

                           pentru transporturi, inclusiv pentru un domeniu prioritar consacrat mobilității urbane durabile, din cel de Al șaptelea program-cadru pentru cercetare și dezvoltare, au fost prevăzute credite de angajament în valoare de 468 472 000 EUR și credite de plată în valoare de 345 402 000 EUR;

                           —

                           pentru siguranța transporturilor, inclusiv acțiunea prioritară care are drept obiect facilitarea traficului transfrontalier la punctele de trecere a frontierelor externe din partea de nord-est a Uniunii Europene, au fost prevăzute credite de angajament în valoare de 5 350 000 EUR;

                           —

                           pentru turism, au fost prevăzute credite de angajament în valoare de 2 500 000 EUR și credite de plată în valoare de 1 500 000 EUR;

               186.

               ia act de faptul că, la examinarea execuției bugetului aferent exercițiului financiar 2008, Curtea de Conturi Europeană a ales să se concentreze asupra politicii de cercetare și asupra politicii energetice, mai degrabă decât asupra politicii transporturilor;

               187.

               salută menținerea unor rate ridicate de utilizare atât a creditelor de angajament, cât și a celor de plată pentru proiectele privind TEN-T, ambele ajungând la aproape 100 %, și invită statele membre să garanteze o finanțare adecvată de la bugetele naționale, în paralel cu acest angajament al UE; reamintește că Parlamentul a susținut un nivel de finanțare din partea UE mai ridicat; constată că revizuirea proiectelor prioritare de TEN-T în 2010 va constitui o ocazie de a evalua dacă aceste cheltuieli au fost suficiente și eficiente;

               188.

               este îngrijorat de faptul că, pentru al doilea exercițiu consecutiv, rata de utilizare a creditelor de plată alocate siguranței transporturilor a fost scăzută (79 %); constată că rata de utilizare a creditelor de plată alocate programului Marco Polo II a fost deosebit de scăzută (40 %) și că rata de utilizare a plăților pentru optimizarea sistemelor de transport nu a fost decât de 67 %; reamintește că, în fiecare caz, suma înscrisă în bugetul aferent exercițiului 2008 era cea propusă în proiectul preliminar de buget pregătit de Comisie (PPB);

               189.

               își exprimă regretul cu privire la rata de utilizare extrem de scăzută a creditelor de plată pentru drepturile pasagerilor (27 %); ia act de faptul că plățile efectuate nu reprezintă decât 55 % din suma propusă de Comisie în proiectul său preliminar de buget; subliniază că, pentru aplicarea eficientă a normelor, este foarte important să se investească, printre altele, în măsuri de informare a pasagerilor cu privire la drepturile lor;

               190.

               insistă asupra insuficienței ratei de utilizare a creditelor de plată pentru programul GALILEO (50 %), dată fiind importanța acestuia pentru sectoarele de logistică și transporturi durabile;

               191.

               invită Comisia să prezinte o explicație detaliată cu privire la utilizarea insuficientă a acestor credite, precum și cu privire la măsurile pe care le va prevedea pentru a se asigura că această situație nu se va mai repeta;

               192.

               ia act de faptul că testarea operațiunilor prin eșantionare evidențiază o rată de eroare situată cel mai probabil între 2 % și 5 %; invită Comisia să își intensifice eforturile pentru ca această rată să fie mai mică de 2 %;

               193.

               salută cu satisfacție constatarea Curții de Conturi Europene cu privire la legalitatea și regularitatea conturilor anuale ale Agenției Executive pentru Rețeaua Transeuropeană de Transport sub toate aspectele semnificative; este îngrijorat de întârzierile în materie de recrutare și salută obiectivul Agenției de a ocupa posturile care sunt în prezent vacante;

               194.

               regretă că nu sunt disponibile date privind acțiunile din domeniul turismului și salută noul cadru juridic și economic creat de Tratatul de la Lisabona, care permite dezvoltarea de acțiuni la nivelul Uniunii Europene (turism social și cultural, destinații de excelență etc.) în acest sector, care să beneficieze de sprijin într-un cadru bugetar multianual;

               195.

               își reiterează solicitarea adresată Comisiei de a transmite Parlamentului și Consiliului, în fiecare an, o descriere a cheltuielilor de la fiecare linie bugetară mai detaliată decât remarcile și comentariile incluse la fiecare linie;

      Cultură și educație

               196.

               salută eforturile depuse de Comisie pentru asigurarea unei mai mari transparențe și îmbunătățirea relației cu cetățenii și sprijină măsurile ulterioare adoptate în acest sens; solicită ca în cadrul revizuirii apropiate la jumătatea perioadei a programelor multianuale să se facă o evaluare atentă a structurilor de execuție și gestiune; recomandă includerea unor elemente pentru măsurarea nivelului de satisfacție a beneficiarilor în relațiile cu agențiile naționale; reamintește, în acest context, că aproape 70 % din fondurile programelor multianuale sunt executate prin intermediul agențiilor naționale;

               197.

               sprijină orientările oferite de Comisie autorităților naționale în ceea privește supravegherea activităților agențiilor naționale pentru a facilita în continuare gestionarea programelor în statele membre; încurajează Comisia să monitorizeze în continuare în mod activ gestionarea programelor de către agențiile naționale pentru a evita întreruperile în execuția diverselor părți ale programelor multianuale; sprijină abordarea strictă adoptată de Comisie de a suspenda plățile către agențiile naționale în cazurile în care sunt depistate deficiențe de gestiune; solicită tuturor celor implicați să evite consecințele negative pentru beneficiari, cauzate de astfel de deficiențe; solicită Comisiei să separe, în interesul transparenței și al controlului costurilor, costurile de organizare și de personal ale agențiilor naționale de fondurile de plătit ca subvenții;

               198.

               atrage atenția asupra pericolelor generate de măsuri de control disproporționate față de bugetele administrate; consideră că cerințele aplicabile de control nu trebuie, în niciun caz, să impună o presiune în favoarea unor majorări de scară care să conducă la ridicarea pragului de participare;

               199.

               solicită Comisiei, în contextul revizuirii Regulamentului financiar, să instituie un nou regim care să le permită beneficiarilor să achiziționeze mai multe active fără să se teamă că acest lucru ar putea duce la o reducere a sprijinului care le este alocat în cadrul cofinanțării din partea UE;

               200.

               solicită Comisiei ca, împreună cu agențiile naționale, să caute o soluție rezonabilă și flexibilă la problema dobânzii aplicate bugetelor descentralizate neutilizate pentru care se reține un impozit la sursă în statele membre, dar pe care agențiile naționale trebuie să le plătească integral;

               201.

               remarcă reducerea semnificativă a erorilor legate de plăți; consideră, cu toate acestea, că sunt necesare noi îmbunătățiri în ceea ce privește plățile intermediare și finale; solicită Comisiei să supravegheze mai îndeaproape procesul de elaborare a declarației anuale ex post pentru Programul de învățare pe tot parcursul vieții, prin vizite de monitorizare și verificări directe;

               202.

               solicită Comisiei să reducă obstacolele birocratice din calea programului „Tineretul în acțiune”; solicită, în special, ca măsurile din cadrul acțiunilor 1.1 și 1.3 ale programului să fie disponibile ca servicii ușor accesibile; subliniază că criteriile de selecție trebuie să fie transparente și ușor de înțeles pentru solicitanți; solicită Comisiei să analizeze posibilitatea de a introduce un nou mod de alocare a fondurilor în cadrul programului „Tineretul în acțiune”, astfel încât să se ofere finanțare unor proiecte la scară mică sau unor proiecte pentru tineret care nu pot, în situația actuală, să obțină finanțare;

      Libertăți civile, justiție și afaceri interne

               203.

               constată o scădere relativă a nivelului de execuție a creditelor de angajament din bugetul alocat spațiului de libertate, securitate și justiție în 2008 față de 2007 (87,51 % în 2008 față de 90,29 % în 2007); ia act de faptul că o sumă de 75 000 000 EUR a fost reportată pentru 2009, dar constată că, potrivit informațiilor primite de la serviciile Comisiei, suma respectivă a fost angajată înainte de 31 martie 2009; subliniază faptul că nivelul de execuție a creditelor de plată a crescut față de 2007 (80,88 % în 2008 față de 60,41 % în 2007); invită Direcția Generală Justiție, Libertate și Securitate să încerce să ridice în continuare nivelul de execuție a angajamentelor și plăților în 2009;

               204.

               regretă faptul că, în cadrul Fondului pentru frontierele externe, Comisia nu a putut efectua primele plăți de prefinanțare către statele membre decât în ultimele luni ale lui 2008, deoarece normele de aplicare au fost adoptate abia la 5 martie 2008, iar câteva state membre au depus versiunile inițiale ale descrierilor sistemelor de gestiune și control, precum și ale documentelor de programare cu întârzieri substanțiale sau de o calitate insuficientă;

               205.

               subliniază faptul că, în următorii ani, descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului agenției ar trebui să se bazeze într-o mai mare măsură pe evaluarea efectuată de comisia competentă asupra performanțelor agenției în cursul exercițiului;

      Sistemul de informații Schengen din a doua generație

               206.

               este foarte îngrijorat de întârzierile în înființarea Sistemului de informații Schengen din a doua generație și de implicațiile acestor întârzieri pentru bugetul UE și bugetele statelor membre; notează că așa-numitul „test pentru prima etapă de referință” privind stabilitatea, fiabilitatea și performanța proiectului SIS II, desfășurat la sfârșitul lui ianuarie 2010, nu a avut succes;

               207.

               reamintește obligația Comisiei, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1104/2008 al Consiliului din 24 octombrie 2008 privind migrarea de la Sistemul de informații Schengen (SIS 1+) la Sistemul de informații Schengen din a doua generație (SIS II) (21) și Decizia 2008/839/JAI a Consiliului din 24 octombrie 2008 privind migrarea de la Sistemul de Informații Schengen (SIS 1+) la Sistemul de Informații Schengen din a doua generație (SIS II) (22), de a prezenta Parlamentului European și Consiliului, o dată la șase luni și pentru prima oară după primele șase luni din 2009, un raport cu privire la progresele înregistrate în procesul de dezvoltare a SIS II și de migrare de la SIS 1 + la SIS II; constată că primul Raport privind progresele înregistrate ianuarie 2009-iunie 2009 [COM(2009) 555], care a fost publicat la 22 octombrie 2009, nu mai este de actualitate și că al doilea raport privind progresele nu este încă disponibil;

               208.

               reiterează solicitarea adresată Comisiei de către Consiliu și Parlament – formulată de Consiliu în concluziile sale privind direcția viitoare a SIS II din 4-5 iunie 2009 și de Parlament în Rezoluția sa din 22 octombrie 2009 referitoare la progresele la nivelul Sistemului de informații Schengen II și la nivelul Sistemului de informații privind vizele (23) – de a garanta transparență totală în ceea ce privește aspectele financiare ale dezvoltării SIS din a doua generație;

               209.

               subliniază că Comisia trebuie să-și respecte obligațiile de raportare într-un mod mai prompt și mai transparent;

               210.

               invită Curtea de Conturi să desfășoare un audit detaliat și să prezinte un raport special de evaluare a gestionării proiectului SIS II de către Comisie, de la prima etapă a proiectului, începând cu cererea inițială de ofertare;

               211.

               își rezervă dreptul de a păstra în rezervă fondurile ce urmează a fi alocate pentru dezvoltarea SIS II în bugetul anual 2011 în scopul de a asigura un control parlamentar și o supraveghere deplină a procesului;

      Drepturile femeii și egalitatea de gen

               212.

               reamintește Comisiei că, în temeiul articolului 8 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, promovarea egalității între bărbați și femei constituie un principiu fundamental al Uniunii Europene care ar trebui să fie respectat în toate activitățile acesteia și, prin urmare, ar trebui urmărit și în cadrul descărcării de gestiune pentru execuția bugetului Uniunii Europene;

               213.

               regretă că integrarea dimensiunii de gen în buget nu a fost încă realizată; prin urmare, își reiterează solicitarea adresată Comisiei de a lua măsuri suplimentare pentru a garanta că integrarea dimensiunii de gen în cadrul planificării bugetare devine realitate;

               214.

               salută studiul de fezabilitate (24) pregătit de Comisie privind integrarea dimensiunii de gen în buget și invită toți partenerii din cadrul procedurii bugetare a Uniunii Europene să țină seama de acest studiu atunci când pregătesc, execută sau auditează bugetul;

               215.

               invită Comisia să depună eforturi suplimentare pentru a elabora date defalcate pe genuri care pot fi incluse în rapoartele de descărcare de gestiune, deoarece puținele date disponibile până în prezent nu oferă o imagine de ansamblu adecvată a acestei situații;

               216.

               invită Curtea de Conturi să dedice un capitol separat aspectelor privind egalitatea de gen în cadrul rapoartelor sale de descărcare de gestiune;

               217.

               salută faptul că mecanismele de finanțare pentru perioada 2007-2013 au fost simplificate, dar regretă că, în ciuda acestei îmbunătățiri, s-au constatat erori în cazul unui număr important de rambursări aferente proiectelor din domeniul coeziunii (din care fac parte Fondul social european și egalitatea de gen) și în 2008; prin urmare, solicită Comisiei să se asigure că mecanismele de finanțare sunt mai eficiente;

      Acțiuni externe

               218.

               constată, pe baza experiențelor din 2007 și 2008, că este esențial să se asigure o îmbunătățire continuă a transparenței în acest domeniu de politici în ceea ce privește cheltuielile, mai ales având în vedere instituirea Serviciului european pentru acțiune externă (SEAE);

               219.

               invită Comisia să prezinte, înainte de sfârșitul procedurii de descărcare de gestiune pentru exercițiul financiar 2008, planuri concrete, detaliate și cuprinzătoare privind schema de personal, structura organizatorică și de control a SEAE, care să reflecte, în special, majorarea nivelului de personal și repartizarea acestuia, implicațiile bugetare și modificările preconizate ale Statutului și Regulamentului financiar, și să înceapă imediat negocierile cu autoritatea bugetară pe baza propunerilor prezentate; respinge negocierile bazate pe acorduri-cadru imprecise;

               220.

               își exprimă cu fermitate părerea că dreptul de control al Parlamentului în calitate de autoritate care acordă descărcarea de gestiune nu ar trebui să se diminueze sub nicio formă odată cu instituirea SEAE; se așteaptă ca, atunci când va propune revizuirea Regulamentului financiar actual, Comisia să țină seama de acest lucru (25); subliniază că revizuirea menționată ar trebui să facă parte din ciclul normal al revizuirilor trienale; respinge ideea unei proceduri accelerate, astfel cum este preconizată de Comisie;

               221.

               ia act cu deosebită îngrijorare de evaluarea generală a Curții, potrivit căreia sistemele de supraveghere și de control ale tuturor direcțiilor generale în cauză (AIDCO, RELEX, ELARG și ECHO) continuă să fie eficiente doar parțial, precum și de concluzia Curții potrivit căreia plățile efectuate pentru acest grup de politici au fost afectate de erori semnificative; subliniază că, la fel ca și în trecut, erorile sunt întâlnite mai ales la nivelul delegațiilor și al beneficiarilor;

               222.

               salută îmbunătățirile pe care le-a realizat DG AIDCO în privința sistemelor sale de supraveghere și de control; încurajează totuși EuropeAid să efectueze îmbunătățirile necesare referitor la verificările sale ex ante, să apeleze la auditul extern și să remedieze inconsecvențele și deficiențele din planul său anual de audit, din modulul de audit CRIS și din monitorizarea globală a rezultatelor auditului;

               223.

               solicită DG RELEX să își consolideze controalele ex post și să remedieze deficiențele relevate de Curte în ceea ce privește gestiunea sa financiară și supravegherea proiectelor; salută recunoașterea de către DG RELEX a necesității de a acorda mai multă atenție acestei probleme;

               224.

               atrage atenția asupra numărului substanțial de posibile cazuri de fraudă (102 de cazuri) care sunt investigate de OLAF în acest domeniu de politici – un număr care este depășit doar de numărul investigațiilor interne; salută concentrarea atenției OLAF asupra domeniului ajutorului extern, în cadrul activităților de investigare și de prevenire și de cooperare intensificată;

               225.

               regretă întârzierile constatate în asigurarea transparenței în ceea ce privește fondurile UE administrate de către organizații internaționale, în special de către ONU („gestionate în comun”); regretă dificultățile cărora Curtea a trebuit să le facă față, în ciuda solicitărilor repetate ale Comisiei privind respectarea Acordului-cadru financiar și administrativ (FAFA), în obținerea de rapoarte de audit și de documente justificative din partea ONU; recunoaște și salută progresele înregistrate, în special încheierea unui acord privind termenii de referință aplicabili misiunilor de verificare în aprilie 2009 și semnarea orientărilor comune pentru raportări;

               226.

               consideră că organizațiile ONU dețin adesea o experiență și cunoștințe specifice care nu pot fi găsite ușor în altă parte; își exprimă totuși îngrijorarea pentru faptul că Comisia nu demonstrează în mod convingător în prealabil dacă alegerea unei organizații ONU este de fapt mai eficientă și mai eficace decât alte modalități de furnizare a ajutorului (26); invită Comisia să pună în aplicare un proces mai transparent și mai obiectiv de selectare a mijloacelor de punere în aplicare a ajutorului;

               227.

               observă tendința continuă de a mări contribuțiile la fondurile cu donatori multipli și îndeosebi la ONU, în conformitate cu principiile bunei cooperări între donatori; cu toate acestea, își exprimă nemulțumirea față de problemele constante întâmpinate de Curtea de Conturi în ceea ce privește accesul la documentele financiare emise de către agențiile ONU; salută acțiunile întreprinse de Comisie pentru a facilita procesele de auditare efectuate de Curtea de Conturi și solicită luarea de măsuri suplimentare pentru a garanta pe deplin interesele financiare ale Uniunii Europene și pentru a spori transparența procesului, aducând, dacă este cazul, modificări la FAFA;

               228.

               subliniază, în acest context, frustrarea și insatisfacția sa profundă cu privire la faptul că, până în prezent, Comisia nu a reușit să ia măsuri pentru a crea un instrument cu adevărat european pentru implementarea gestiunii crizei, așa cum i s-a cerut în rezoluțiile precedente privind descărcarea de gestiune; insistă, încă o dată, asupra faptului că aceste măsuri ar trebui adoptate urgent și invită noua Comisie să își ofere, cu ocazia viitoarei revizuiri a Regulamentului financiar, posibilitatea de a gestiona ea însăși fondurile fiduciare cu donatori multipli;

               229.

               salută rezultatele pozitive în ceea ce privește transparența, obiectivele și coordonarea internațională a donatorilor ca urmare a instituirii mecanismului PEGASE (27), care a fost conceput pe baza MIT (28), dar care are o sferă mai largă de aplicare, acoperind atât cheltuielile MIT, cât și cele legate de relansarea activităților economice – sprijin bugetar, finanțarea infrastructurilor și a problemelor sociale – în conformitate cu Planul palestinian de dezvoltare și reformă;

               230.

               ia act de recomandarea Curții conform căreia documentele de planificare strategică pentru Instrumentul European de Vecinătate și de Parteneriat ar trebui să conțină obiective strategice clare și indicatori de performanță măsurabili; consideră că ar trebui să se ia măsuri similare și pentru alte instrumente externe a căror sferă de aplicare continuă să rămână foarte generală;

               231.

               propune elaborarea de către Comisie a unui studiu care să examineze posibilitatea flexibilizării bugetelor în domeniul politicilor externe; consideră că, având în vedere surplusurile bugetare existente în prezent și creșterea continuă a nevoilor în domeniul acestor politici, ar trebui să se ofere preventiv un grad mai mare de flexibilitate, dar care să nu afecteze existența unei gestiuni bugetare eficace și a unui control bugetar corespunzător;

      Dezvoltare și ajutor umanitar

               232.

               regretă faptul că, în urma auditului Curții, s-a constatat că angajamentele privind sprijinul bugetar erau afectate de un nivel ridicat de erori necuantificabile; insistă asupra faptului că aceste plăți ar trebui să fie evaluate cu și mai multă rigurozitate de către Comisie; ia act cu satisfacție, în acest context, de revizuirea, în februarie 2009, a circuitelor financiare pentru acest tip de plăți;

               233.

               constată cu satisfacție că s-a înregistrat o clarificare și o îmbunătățire a structurii evaluărilor de către Comisie a respectării dispozițiilor Acordului ICD (Instrumentul de finanțare a cooperării pentru dezvoltare); cu toate acestea, regretă depistarea, de către Curte, a unor cazuri frecvente în care Comisia nu a demonstrat într-o manieră structurată și formalizată că gestiunea finanțelor publice era suficient de transparentă, de responsabilă și de eficace sau, cel puțin, că fusese instituit un program credibil și relevant de reformă;

               234.

               împărtășește opinia Curții, potrivit căreia Comisia ar trebui să continue eforturile de a-i susține deciziile privind eligibilitatea sprijinului bugetar și de a asigura faptul că toate viitoarele acorduri de finanțare oferă o bază cuprinzătoare și clară pentru evaluarea îndeplinirii condițiilor de plată;

               235.

               invită Comisia ca, în privința sprijinului bugetar, să consolideze sistemele de supraveghere și control pentru asigurarea regularității plăților, să monitorizeze mai îndeaproape organizațiile care implementează proiecte finanțate de UE, să efectueze audituri mai eficiente, cu o urmărire subsecventă strictă, și să dezvolte principii directoare privind sprijinul bugetar orientate într-o mai mare măsură spre rezultate;

               236.

               îndeamnă Comisia să ajute țările partenere să-și dezvolte capacități de control parlamentar și de audit, în special atunci când ajutorul este furnizat prin sprijin bugetar, și invită Comisia să prezinte periodic rapoarte cu privire la progresele realizate;

               237.

               atrage atenția asupra faptului că rolul său în ceea ce privește sprijinul bugetar este de a trage la răspundere Comisia pentru rezultatele cheltuielilor și că sprijinul bugetar este un instrument de asistență care necesită o modificare a paradigmei de control de la un control asupra intrărilor la o verificare a rezultatelor în raport cu o serie de indicatori;

               238.

               își reia solicitarea privind condiționarea progresivă a ajutorului pentru dezvoltare, în general, și a sprijinului bugetar, în special, de o declarație națională de transparență ex ante, emisă de guvernul țării beneficiare și semnată de ministrul său de finanțe, privind anumite aspecte care afectează guvernanța și structura de răspundere a țării beneficiare;

               239.

               invită noua Comisie să își asume rolul de lider și să prezinte această propunere altor donatori internaționali – în special Băncii Mondiale – pentru elaborarea și aplicarea unui astfel de instrument de comun acord cu alți donatori; așteaptă să fie informat de Comisie cu privire la un posibil calendar pentru astfel de negocieri;

               240.

               îndeamnă Comisia să definească obiective strategice și indicatori de performanță adecvați, care ar permite o evaluare eficientă a impactului acțiunilor UE;

               241.

               invită Comisia să pună mai mult accentul pe sănătatea femeilor din țările în curs de dezvoltare, în general, și pe îmbunătățirea sănătății materne, în special, deoarece acesta este domeniul în care Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului sunt cel mai departe de a fi realizate;

               242.

               salută progresele înregistrate în ceea ce privește repartizarea muncii între donatori, precum și alte principii de eficientizare a ajutorului; consideră totuși că Comisia ar trebui să își intensifice eforturile pentru a coordona activitățile statelor membre în această privință;

               243.

               subliniază nevoia de a majora eficiența ajutorului și de a reduce fragmentarea acestuia; consideră că numărul ridicat de proiecte gestionate de Comisie și de statele membre (aproximativ 40 000 de proiecte) ar trebui să fie redus, acordând prioritate unor programe mai eficiente și unei mai bune coordonări cu donatorii UE, concentrând atenția în mod clar asupra unui număr mai limitat de domenii de intervenție prioritare pentru fiecare țară beneficiară, fără a exclude micile ONG-uri care desfășoară o activitate eficientă în acest domeniu;

               244.

               constată că 63 % din fondurile angajate până acum în cadrul „Mecanismului pentru produse alimentare” au fost canalizate prin organizații internaționale și reamintește faptul că Regulamentul (CE) nr. 1337/2008 (29) prevede că, în ceea ce privește implementarea, Comisia este obligată să mențină „un echilibru adecvat” (30) între organizațiile internaționale și alte entități eligibile;

               245.

               solicită din nou o mai mare implicare a parlamentelor și consultarea societății civile (31) din țările partenere atunci când se elaborează și se revizuiesc documentele de strategie de țară privind ICD;

               246.

               îndeamnă Comisia să asigure o vizibilitate mai bună a activităților finanțate de UE pe alte continente;

      Organizații neguvernamentale (ONG-uri)

               247.

               ia act de comentariile scrise ale comisarilor Maroš Šefčovič și Algirdas Šemeta din 8 martie 2010 care includ informații detaliate despre finanțarea organizațiilor de tip ONG de către Comisie și agențiile executive;

               248.

               invită Comisia să creeze un registru public al organismelor de tip ONG finanțate de serviciile acesteia, să-și armonizeze diversele baze de date privind beneficiarii fondurilor de la bugetul UE sau ai Fondului european de dezvoltare, să indice în sistemul său de contabilitate caracterul „non-profit” al entităților beneficiare și să examineze posibilitatea extinderii Registrului reprezentanților de interese, prin includerea de informații despre fondurilor primite de aceștia de la Uniunea Europeană;

      România și Bulgaria

               249.

               este preocupat de deficiențele înregistrate în gestionarea fondurilor de preaderare de către autoritățile naționale din Bulgaria și România și salută măsurile puse în aplicare de către Comisie, inclusiv întreruperea plăților, monitorizarea atentă și cooperarea cu cele două state membre, toate acestea conducând la o îmbunătățire semnificativă a situației; cu toate acestea, continuă să fie preocupat de deficiențele fundamentale vizând o serie de nereguli potențiale la nivelul gestionării fondurilor Phare de către două agenții executive din Bulgaria, deși procedura de contractare pentru fondurile Phare s-a încheiat; ia act de angajamentul autorităților actuale de a ancheta neregularitățile și de a reforma gestionarea fondurilor UE;

               250.

               ia act de faptul că lucrările de dezafectare de la centrala nucleară de la Kozlodui (unitățile 1-4) urmează a fi finalizate până la 19 octombrie 2035; remarcă o lipsă de transparență cu privire la sursa fondurilor provenind de la diferite direcții generale ale Comisiei; solicită Curții de Conturi să controleze fondurile utilizate acolo;

               251.

               regretă absența unor progrese semnificative în remedierea deficiențelor identificate (în special în legătură cu Fondul național pentru infrastructuri rutiere); sprijină, în consecință, abordarea prudentă a Comisiei și angajamentul acesteia de a monitoriza atent situația, de a lua măsuri în urma constatărilor și de a oferi consiliere și asistență autorităților bulgare în vederea remedierii deficiențelor identificate; îndeamnă Comisia să aplice maximum de vigilență și rigoare atunci când aprobă rapoartele de evaluare a conformității prezentate pentru programele operaționale propuse de autoritățile bulgare și înainte de a efectua plățile intermediare aferente perioadei de programare 2007-2013; ia act de măsurile luate de Bulgaria; salută rezultatul pozitiv al procedurilor de evaluare a conformității efectuate de Comisie pentru toate programele operaționale, subliniind în același timp că asistența și controlul eficient din partea Comisiei trebuie aplicate în continuare;

               252.

               ia act de suspendarea de către Comisie, în iulie 2008, a plăților destinate României în cadrul Programului SAPARD, ca urmare a deficiențelor și neregulilor identificate de serviciile sale și salută planul de acțiune prezentat de România pentru soluționarea acestor deficiențe, care i-a permis Comisiei să anuleze suspendarea plăților în iulie 2009;

               253.

               sprijină suspendarea de către Comisie a plăților pentru Bulgaria în cadrul a trei programe de preaderare, Phare/Facilitatea de tranziție, ISPA și SAPARD, care a avut loc în 2008, pentru a proteja interesele financiare ale UE împotriva deficiențelor și neregulilor identificate de serviciile sale în gestionarea acestor fonduri; salută reacția pozitivă a Bulgariei la toate recomandările, care i-a permis Comisiei să își anuleze suspendarea plăților în 2009;

               254.

               regretă, cu toate acestea, existența deficiențelor, îndeosebi faptul că nu s-au putut identifica solicitările neconforme de sprijin, iar aceste nereguli nu au putut fi urmărite în mod adecvat și îndeamnă Bulgaria să adopte un plan de acțiune detaliat, în strânsă cooperare cu Comisia și sub supravegherea atentă a unui auditor independent;

               255.

               subliniază că acest plan de acțiune trebuie să vizeze obiective specifice, măsurabile, realizabile, relevante și încadrate în timp, îndeosebi, acolo unde este cazul, elaborarea de norme de achiziții publice transparente, care să respecte standardele internaționale și să nu limiteze concurența ofertanților internaționali, prin impunerea de sarcini administrative interne covârșitoare; în plus, consideră că aceste obiective trebuie să se concentreze asupra stabilirii și menținerii unor structuri administrative și judiciare complet funcționale;

               256.

               salută informațiile actualizate primite de la Comisie privind stadiul execuției fondurilor UE în Bulgaria și România; constată totuși că există încă incoerențe și neregularități în rapoartele prezentate privind progresele înregistrate; constată că eforturile sale de a evalua progresele realizate în sistemul administrativ și judiciar sunt zădărnicite de modelele actuale ale rapoartelor privind progresele înregistrate; solicită Comisiei să continue să monitorizeze îndeaproape sistemele acestor state membre și punerea în aplicare a planurilor de acțiune convenite și sugerează că OLAF ar trebui, de asemenea, să mențină în continuare sprijinul pe care îl acordă acestor state membre în îndeplinirea obligațiilor lor privind protecția intereselor financiare ale Uniunii;

               257.

               solicită ca rapoartele să indice în mod clar progresele din domeniile-cheie de combatere a fraudei și corupției; își reiterează solicitarea de a dispune de un sistem de semnalizare (roșu, galben, verde), bazat pe indicatori specifici (cantitativi și calitativi ai măsurilor juridice și administrative adoptate pentru a preveni, descuraja și pedepsi frauda și corupția) pentru a avea o imagine clară a evoluției sistemelor existente în acele țări; își exprimă uimirea față de faptul că OLAF nu a fost întotdeauna consultat în elaborarea rapoartelor; solicită Comisiei să includă comentariile OLAF în următoarele rapoarte privind progresele înregistrate;

      Extindere

               258.

               ia act de măsurile adoptate de Comisie pentru a îmbunătăți performanța generală a asistenței de preaderare acordate Croației, în strânsă cooperare cu autoritățile naționale, și pentru a monitoriza îndeaproape condițiile în vederea descentralizării depline a fondurilor IPA; subliniază că experiența acumulată în urma soluționării problemelor privind execuția fondurilor de preaderare în Bulgaria și România ar trebui să ajute autoritățile croate, cu sprijinul Comisiei, să evite dificultăți similare atunci când execută fondurile de preaderare în propria țară; regretă că Comisia nu a dat curs solicitării Parlamentului de a introduce un sistem de semnalizare (roșu, galben, verde) în rapoartele privind progresele înregistrate, care să arate evoluțiile în domeniile de mare importanță pentru combaterea fraudei, cum ar fi crearea și menținerea unor structuri stabile și eficiente pentru sistemele administrativ și judiciar;

               259.

               își exprimă dezamăgirea față de persistența deficiențelor principale (pregătirea insuficientă pentru programare și inegalitățile între performanțele din diferitele sectoare), care au avut drept rezultat o performanță generală evaluată drept „moderat nesatisfăcătoare” în ceea ce privește asistența de preaderare în Turcia;

               260.

               ia act de măsurile adoptate de Comisie în țările candidate și în alte țări din Balcanii de Vest pentru a lupta împotriva corupției și încurajează punerea în aplicare a unor proiecte de consolidare a independenței sistemului judiciar, de dezvoltare a unui sistem profesional de control al aplicării legii și de sprijinire a luptei împotriva corupției, în cadrul asistenței regionale și naționale; reamintește că, în conformitate cu Agenda de la Salonic pentru Balcanii de Vest, UE s-a angajat să colaboreze îndeaproape cu țările din Balcanii de Vest pentru a consolida în continuare pacea și pentru a promova stabilitatea, democrația, statul de drept și respectarea drepturilor omului și ale minorităților; subliniază că angajamentul include și lupta împotriva crimei organizate și a corupției, precum și consolidarea cooperării regionale;

               261.

               reamintește că Curtea de Conturi nu a putut identifica nicio metodologie clară a Comisiei prin care aceasta să poată evalua progresele în aceste domenii; solicită, în special, Secretariatului General al Comisiei să furnizeze Parlamentului un raport privind implementarea Agendei de la Salonic, care ar putea constitui baza pentru o evaluare externă a progreselor; invită Comisia să stabilească o legătură clară între plata fondurilor de preaderare și realizările dovedite și vizibile din domeniile Agendei de la Salonic;

               262.

               reamintește că Raportul de țară din 2009 pentru Croația a dezvăluit deficiențe în sistemul judiciar, cauzate de lipsa transparenței, precum și în aplicarea de criterii uniforme și obiective în selecția judecătorilor și a procurorilor; prin urmare, se îndoiește că fondurile cheltuite la capitolul 23 au fost cheltuite în mod eficient și constructiv;

               263.

               notează că Consiliul de Cooperare Regională (CCR) funcționează de peste un an; solicită Comisiei să ofere informații pentru a consolida cooperarea regională în cadrul sistemului de implementare descentralizată și să prezinte autorității bugetare considerațiile sale strategice din acest domeniu;

               264.

               reamintește necesitatea ca țările candidate să garanteze implementarea eficientă a noilor dispoziții legale reformate prin intermediul unui serviciu public ambițios, transparent, responsabil, eficient și operativ; constată cu îngrijorare că – în pofida evoluțiilor diferite ale celor două țări – atât în Croația, cât și în Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, corupția este încă răspândită și constituie o problemă foarte gravă; regretă faptul că în cazurile de corupție la nivel înalt s-au desfășurat doar investigații limitate și că, în ansamblu, doar un mic număr de anchete au condus la acuzații penale; subliniază că acest lucru denotă deficiențe grave în sistemul judiciar;

               265.

               solicită Comisiei să continue să monitorizeze și să raporteze autorității bugetare întârzierile și numărul de noi acuzații penale și hotărâri judecătorești, precum și întârzierile și numărul de noi acțiuni în instanțe pentru încălcarea legislației în materie de achiziții publice în Croația și FYROM;

               266.

               conchide că nevoia de a monitoriza progresele în mod constant, obiectiv și transparent persistă; în acest sens, invită Comisia ca, în cazul procedurilor de aderare, să stabilească un punct de pornire în domeniile-cheie, relevante pentru aderare, care să servească drept punct de referință și orientare pe întreaga durată a procesului de aderare; consideră că durabilitatea progresului în procesul de aderare și afirmarea obiectivelor atinse în decursul unui astfel de proces sunt de o importanță crucială pentru ca Uniunea să își poată continua parcursul cu succes; în consecință, solicită un control regulat după aderare;

      Cheltuieli administrative

               267.

               observă cu mulțumire că auditul Curții nu a identificat erori semnificative care să afecteze legalitatea și regularitatea cheltuielilor administrative;

      CONCLUZII PRIVIND RAPOARTELE SPECIALE ALE CURȚII DE CONTURI

      Partea I:   Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană

               268.

               invită Comisia să examineze posibilitatea majorării ajutorului pe care îl acordă în sectorul sănătății în cursul revizuirii la jumătatea perioadei a celui de al zecelea FED, pentru a-și susține angajamentul față de ODM din domeniul sănătății și să se asigure că ajutoarele sale dedicate sectorului sănătății sunt distribuite cu respectarea priorității sale de politică de sprijinire a sistemelor de sănătate;

               269.

               reamintește Comisiei angajamentul luat în contextul Instrumentului de cooperare pentru dezvoltare de a dedica 20 % din fonduri sănătății și învățământului primar până în 2009 în toate cheltuielile aferente politicii europene de dezvoltare și îi cere să informeze periodic Parlamentul cu privire la procentajul, defalcat pe țări, din asistența totală pentru dezvoltare alocată Africii Subsahariene care este destinat învățământului primar și secundar și serviciilor de sănătate de bază;

               270.

               îndeamnă Comisia să se asigure că dispune de suficiente competențe în domeniul sănătății pentru a juca un rol eficient în dialogul din acest sector, incluzând specialiști în toate delegațiile pentru care sănătatea constituie un sector-cheie, intensificând, în țările care traversează perioade post-conflict, cooperarea cu consultanții în materie de sănătate din cadrul Direcției Generale Ajutor Umanitar a Comisiei (DG ECHO), constituind parteneriate mai strânse cu birourile naționale ale Organizației Mondiale a Sănătății, pentru valorificarea competențelor acestei organizații, și încheind acorduri oficiale cu statele membre ale UE pentru a beneficia de competențele lor; solicită Comisiei să comunice Parlamentului numărul experților în sănătate și educație disponibili în regiune, la nivelul delegațiilor și la sediul său, precum și o trecere în revistă în care să precizeze dacă a reușit să crească acest număr;

               271.

               invită Comisia să crească în continuare utilizarea sprijinului bugetar sectorial în sectorul sănătății, să-și axeze sprijinul bugetar general (SBG) pe îmbunătățirea serviciilor de sănătate și să folosească în continuare proiecte pentru a sprijini dezvoltarea politicilor și consolidarea capacităților;

               272.

               îndeamnă Comisia să instituie mecanisme și instrumente de monitorizare pentru a garanta că o proporție adecvată din SBG este destinată nevoilor de bază, în special în sectorul sănătății, să utilizeze obiective care să măsoare direct rezultatul politicilor, să ofere sprijin pentru consolidarea capacităților și să informeze Parlamentul cu privire la măsurile luate în acest scop;

               273.

               invită Comisia să stabilească orientări clare privind utilizarea fiecărui instrument și a combinațiilor lor și să colaboreze mai strâns și mai eficient cu Fondul Global în țările beneficiare;

               274.

               invită Comisia ca, în cooperare cu Curtea de Conturi, să identifice cum pot fi remediate deficiențele menționate în raportul Curții și să prezinte Parlamentului un raport privind rezultatul acestor discuții;

      Partea II:   Raportul special nr. 12/2008 – Instrumentul pentru politici structurale de preaderare (ISPA), 2000-2006

               275.

               îndeamnă Comisia să urmărească îndeaproape implementarea proiectelor ex-ISPA, să examineze cum ar putea fi evitate sau reduse întârzierile în viitor la implementarea unor instrumente similare (IPA, de exemplu) și să ia toate măsurile necesare pentru a preveni întârzierile în pregătirea viitoarelor documente de orientare;

               276.

               solicită o planificare mai riguroasă și realistă de către autorii proiectelor și găsirea unor modalități de accelerare a procedurilor la punerea în aplicare a unor instrumente similare în viitor, atât la nivelul Comisiei, cât și în cadrul autorităților naționale din țările beneficiare;

               277.

               invită Comisia să își continue auditurile sistemelor pentru a garanta crearea unor sisteme fiabile pentru gestionarea fondurilor structurale și de coeziune și pentru a preveni producerea pe viitor a unor eventuale situații cu risc ridicat;

      Partea III:   Raportul special nr. 1/2009 – Activitățile bancare din bazinul mediteraneean aferente programului MEDA și protocoalelor anterioare

               278.

               atrage atenția Comisiei asupra necesității de a îmbunătăți coordonarea eficace a activităților de asistență întreprinse de Uniune, de Banca Europeană de Investiții (BEI) și de alți parteneri internaționali și locali și schimbul regulat de informații, îndeosebi la nivel local, în vederea sporirii coerenței și complementarității acțiunilor acestora;

               279.

               observă că nivelul monitorizării, deși îmbunătățit ulterior, nu a fost unul corespunzător în decursul primilor ani ai programului MEDA, îndeosebi în cazurile în care Comisia s-a bazat în totalitate pe activitățile de monitorizare desfășurate de BEI înainte de 2005;

               280.

               subliniază importanța unui acord de gestiune privind activitățile bancare menționate pe care Comisia le-a încredințat BEI pentru a asigura o monitorizare corespunzătoare, acoperirea aspectelor de mediu, protejarea intereselor financiare ale Uniunii și respectarea obligațiilor financiare și de raportare de către intermediari și promotori;

               281.

               subliniază importanța unui program de evaluare și de monitorizare conceput special pentru activitățile bancare care să fie aplicat în cadrul Instrumentului european de vecinătate și parteneriat;

      Partea IV:   Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătățire a nivelului stării de sănătate?

               282.

               consideră că Programul de sănătate publică (PSP) (2003-2007) a avut obiective ambițioase, dar insuficient de clare și neajustate la caracterul limitat al mijloacelor bugetare; subliniază că aceasta a dus la un număr prea mare de domenii de acțiune în cadrul programului, care, în anumite cazuri, nici măcar nu au inclus proiecte; observă că această diluare a scăzut calitatea programului, lărgind în același timp atât de mult paleta de proiecte, încât Comisia nu cunoaște pe deplin toate proiectele existente; invită, așadar, Comisia să prezinte Parlamentului un raport privind rezultatele demersurilor făcute pentru determinarea situației privind Programul actual de sănătate publică și subliniază că riscul de diluare ar trebui tratat în cadrul evaluării la jumătatea perioadei și al evaluării ex post a programului;

               283.

               observă că Curtea de Conturi a pus la îndoială utilitatea unor părți din PSP și regretă că, în anumite cazuri, programul a finanțat proiecte care au o valoare adăugată europeană redusă (în special în componenta „factori determinanți pentru sănătate”);

               284.

               consideră, prin urmare, că orice succesor al PSP ar trebui să se concentreze pe rețele și pe schimbul de bune practici și că ar trebui să se folosească mai des metoda deschisă de coordonare pentru a încuraja schimbul de „bune practici”;

               285.

               invită Comisia să stabilească o logică explicită de intervenție pentru orice posibil program care ar succeda actualului PSP; subliniază că logica ar trebui stabilită în evaluarea de impact ex ante care trebuie să însoțească propunerea Comisiei privind un asemenea program;

               286.

               solicită Curții de Conturi să prezinte un aviz oficial privind evaluarea de impact ex ante a Comisiei înainte ca Parlamentul și Consiliul să examineze propunerea Comisiei de decizie privind programul; consideră că, în momentul în care își redactează avizul, Curtea ar trebui să țină seama de opiniile Parlamentului menționate mai sus;

      Partea V:   Raportul special nr. 3/2009 – Eficacitatea cheltuielilor efectuate în cadrul măsurilor structurale în domeniul tratării apelor reziduale pentru perioadele de programare 1994-1999 și 2000-2006

               287.

               ia act de subutilizarea anumitor stații de tratare și solicită insistent stațiilor finanțate de UE să mențină o funcționare rentabilă; încurajează, prin urmare, Comisia și statele membre să găsească modalități de a se asigura că stațiile de tratare finanțate de UE sunt conectate corespunzător la rețelele de canalizare; subliniază responsabilitatea statelor membre pentru funcționarea stațiilor de tratare și încurajează statele membre să depună eforturi pentru a asigura o calitate corespunzătoare a efluenților și utilizarea la maximum a capacităților;

               288.

               ia act de eforturile Comisiei cu privire la revizuirea directivei aplicabile [Directiva 86/278/CEE (32) a Consiliului – Directiva privind nămolurile de epurare]; încurajează accelerarea actualei proceduri de revizuire pentru a include evoluțiile recente și pentru a ajusta practicile diferite ale statelor membre din acest domeniu; încurajează statele membre să asigure o calitate a nămolurilor de epurare conformă cu limitele impuse de UE;

               289.

               subliniază necesitatea unei examinări mai riguroase a proiectelor în etapa de depunere a cererilor pentru ca rezultatele să fie pe măsura așteptărilor; prin urmare, invită Comisia să elaboreze mai multe orientări și liste de verificare interne care să fie utilizate în procedura de evaluare în vederea îmbunătățirii coerenței cererilor de subvenționare, precum și să asigure măsuri de remediere în caz de nefurnizare a informațiilor solicitate sau de neadoptare a măsurilor impuse;

      Partea VI:   Raportul special nr. 4/2009 privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunitatea Europeană în scopul dezvoltării

               290.

               regretă și nu poate accepta diferențele existente între angajamentele politice ale UE în ceea ce privește implicarea actorilor nestatali (ANS) în procesul de cooperare pentru dezvoltare și modalitățile efective de aplicare și, prin urmare, așteaptă dovezi din partea comisarul responsabil care să ateste un sprijin politic deplin și o voință de acțiune pentru o îndeplinire eficientă a angajamentelor politice asumate față de ANS atât la nivel central, cât și în cadrul delegațiilor Comisiei; regretă, de asemenea, că criteriile pentru succesul dezvoltării se reduc la „dezvoltarea economică”, pentru că această abordare ignoră faptul că discrepanța dintre cei cu mijloace și cei fără a crescut în mod dramatic; solicită Comisiei să se asigure că, până la sfârșitul anului 2010, fiecare delegație dispune cel puțin de un expert cu normă întreagă responsabil de politicile, contactele și contractele cu ANS;

               291.

               constată că țările în curs de dezvoltare care desfășoară procesul de dezvoltare pe cont propriu au obținut rezultate bune în ceea ce privește reducerea sărăciei; subliniază rolul-cheie al statului în procesul de dezvoltare și invită Comisia și delegațiile sale să își îmbunătățească în continuare relațiile cu guvernele țărilor partenere pentru a permite o cooperare și o consultare mai eficientă cu ANS;

               292.

               consideră extrem de regretabilă lipsa unor date complete și fiabile și speră că în viitorul apropiat Comisia va lua măsuri de remediere, deoarece disponibilitatea unor date fiabile reprezintă o condiție pentru demararea măsurării rezultatelor; solicită, prin urmare, Comisiei să prezinte Parlamentului, înainte de demararea procedurii bugetare pentru 2011, o sinteză financiară completă a fondurilor UE canalizate prin ANS din diferitele linii bugetare, defalcate pe țări;

               293.

               consideră că este mai importantă calitatea ajutoarelor decât cantitatea acestora și invită Comisia să joace un rol important în fața haosului evident din asistența pentru dezvoltare prin promovarea unei coordonări ferme și eficiente a donatorilor și prin îmbunătățirea actualei structuri a ajutoarelor; solicită Comisiei să analizeze dacă nu ar fi momentul potrivit, luând pe deplin în considerare observațiile Curții, să se revizuiască întregul sistem de (co)finanțare a ANS pentru a se asigura că aceștia se pot baza pe un ansamblu de norme transparente și eficiente pentru a participa la programe și proiecte;

               294.

               invită Comisia să țină seama în mod corespunzător de faptul că donatorii sunt actori politici și că, în anumite cazuri, pot exista conflicte de interese între donatori și țările beneficiare; subliniază că existența unor instituții naționale democratice puternice, precum și a unei politici bine definite în ceea ce privește distribuția bogăției reprezintă o condiție prealabilă a dezvoltării durabile; consideră că, pentru a se ajunge la o politică mai coerentă în programare și în programele și proiectele ulterioare și pentru a se putea realiza o evaluare adecvată, ar trebui să se producă o schimbare semnificativă, trecându-se de la cofinanțarea proiectelor pentru ANS la o finanțare de către Uniune în proporție de 100 %;

               295.

               consideră că există o anumită suprapunere între evaluarea realizată pentru Comisie a ajutoarelor acordate de UE prin intermediul organizațiilor societății civile (33) și Raportul special al Curții de Conturi și invită Curtea și unitățile de evaluare din cadrul Comisiei să procedeze la un schimb de informații cu privire la activitățile prevăzute și să comunice Parlamentului rezultatele acestui demers;

               296.

               invită Comisia să prezinte propuneri de modificare a Regulamentului financiar care să permită UE să joace un rol important în rândul celorlalți donatori internaționali;

      Partea VII:   Raportul special nr. 5/2009 – Gestiunea de trezorerie a Comisiei

               297.

               consideră că Comisia ar trebui să-și amelioreze controlul asupra diverselor activități de gestiune a trezoreriei și că, așa cum a recomandat Curtea de Conturi, ar trebui organizate reuniuni periodice între cele două DG-uri implicate (DG Buget – DG BUDG și DG Afaceri Economice și Financiare – DG ECFIN) pentru a se realiza schimburi de informații cu privire la riscuri și schimburi de experiențe și de bune practici privind activitățile de gestiune a trezoreriei și a activelor la nivelul general al Comisiei;

               298.

               consideră că Comisia ar trebui să întreprindă în continuare toate acțiunile necesare pentru a asigura monitorizarea îndeaproape și eficace a riscurilor financiare importante pe tot parcursul exercițiului; salută faptul că, în vederea îmbunătățirii în continuare a situației, Comisia a propus deja Curții de Conturi și a convenit cu aceasta ca, începând cu încheierea exercițiului 2008, să se trimită o circulară oficială organizațiilor financiare în cauză pentru a obține din partea acestora informații corecte, complete și standardizate cu privire la conturile fiduciare;

               299.

               invită Comisia să elaboreze un plan de control în DG BUDG pentru fiecare perioadă de 12 luni pe baza analizei riscurilor, să efectueze controale în timpul exercițiului și la sfârșitul acestuia și să raporteze Parlamentului eventualele probleme întâmpinate în termen de trei luni de la sfârșitul exercițiului respectiv;

               300.

               invită Comisia să avanseze cu evaluarea riscurilor legate de operațiunile sale de trezorerie (DG BUDG), care face parte din conturile sale anuale și care demonstrează în mod clar și complet căror riscuri se expune, modul în care sunt gestionate aceste riscuri și ce măsuri au fost puse în practică pentru a le controla, pentru a le minimiza sau pentru a le neutraliza;

               301.

               consideră că, din motive de transparență, Comisia are trebui să consemneze mai clar procedurile sale de transfer de fonduri între conturile de resurse proprii ale statelor membre, precum și procedurile de selecție specifice urmate în fiecare caz;

               302.

               solicită Comisiei să își îmbunătățească sistemul de evidență a bazelor de date, să optimizeze controalele încrucișate și să urmeze observațiile Curții privind îmbunătățirea coordonării necesare pentru a se putea avea în vedere expunerea generală la riscuri a Comisiei cu fiecare bancă comercială, în cazul în care limitele privind fondurile deținute în conturi la băncile comerciale au fost stabilite la nivelul direcțiilor generale în cauză;

               303.

               salută și sprijină eforturile Comisiei de a propune actualul sistem pentru gestiunea amenzilor încasate provizoriu, care a făcut obiectul unei revizuiri în 2008, și se așteaptă ca propunerea de decizie a Comisiei în această privință, prezentată la începutul lui 2009 de DG BUDG, să conducă la o creștere a securității sale;

      Partea VIII:   Raportul special nr. 6/2009 – Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate o evaluare a obiectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate

               304.

               salută auditarea de către Curte a acestui program, precum și propunerea de reformare a Comisiei [COM(2008) 563]; face trimitere la poziția sa din 26 martie 2009 (34), în care sprijinea propunerea de reformare; subliniază faptul că acțiunea UE pentru ajutor alimentar completează acțiunile deja existente în statele membre;

               305.

               reamintește faptul că ajutorul social acordat de autoritățile statelor membre se concentrează rareori asupra accesului la alimente și că inițiativele din sectorul alimentar care vizează grupurile de populație excluse și marginale din punct de vedere social tind să vină din partea organizațiilor caritabile și să fie realizate cu ajutorul voluntarilor;

               306.

               consideră că este nevoie de criterii mai bune pentru a direcționa ajutorul către țările și beneficiarii care au cea mai mare nevoie;

               307.

               consideră că statele membre care participă la program ar trebui să elaboreze măsuri eficiente de combatere a risipei de alimente;

               308.

               reamintește Comisiei că principiul subsidiarității nu reduce sub nicio formă obligațiile sale în temeiul articolului 317 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, conform căruia Comisia execută bugetul „pe propria răspundere” și „în conformitate cu principiul bunei gestiuni financiare”;

               309.

               se așteaptă ca recomandările Curții să fie puse în aplicare de către Comisie pentru a permite autorităților bugetare să beneficieze de informații complete și obiective referitoare la rezultatele programului;

      Partea IX:   Raportul special nr. 7/2009 – Gestionarea etapei de dezvoltare și validare a programului Galileo

               310.

               regretă că, potrivit concluziilor Curții, gestionarea etapei de dezvoltare și validare a programului Galileo a fost neadecvată; observă că dezvoltarea tehnologică a fost întârziată cu cinci ani comparativ cu planificarea inițială și că estimările costurilor pentru etapa de dezvoltare și validare aproape s-au dublat, de la 1 100 000 000 EUR la 2 100 000 000 EUR;

               311.

               solicită Comisiei să dea curs recomandărilor Curții în comunicarea viitoare referitoare la viitorul programului Galileo, cu scopul de a clarifica obiectivele politice ale programului Galileo și de a le transpune în obiective strategice și operaționale pentru a stabili o foaie de parcurs solidă pentru programul Galileo, până la implementarea sa totală;

               312.

               este îngrijorat de constatarea Curții conform căreia Întreprinderea comună Galileo nu a reușit să își îndeplinească majoritatea obiectivelor și că activitățile sale au fost afectate grav de probleme legate de structura de conducere; solicită Comisiei să se asigure, urmând recomandarea Curții, că, în cazul unei viitoare întreprinderi comune, structura de conducere nu afectează activitățile întreprinderii comune;

               313.

               consideră că contribuabilii europeni ar trebui să fie informați despre orice participare a țărilor terțe la programele Galileo și EGNOS; solicită, așadar, Comisiei să ofere informații detaliate Parlamentului cu privire la orice tip de cooperare dintre UE și țările terțe referitoare la programele Galileo și EGNOS;

               314.

               invită Comisia și Autoritatea de Supraveghere a GNSS European ca, în conturile sale, iar Curtea de Conturi în rapoartele sale, să ofere autorității de descărcare de gestiune informații clare și cuprinzătoare cu privire la activele corporale și necorporale create în cadrul programelor Galileo și EGNOS și deținute de Uniunea Europeană;

               315.

               invită Comisia să pregătească cifre actualizate și analize costuri-beneficii pentru proiectul Galileo și să informeze Parlamentul cu privire la acestea;

      Partea X:   Raportul special nr. 8/2009 – „Rețelele de excelență” și „proiectele integrate” ale politicii comunitare în domeniul cercetării: au fost îndeplinite obiectivele acestor instrumente?

      Stadiul inițial al procedurii

               316.

               ia act de existența unui amplu decalaj între așteptări și realitate, respectiv de faptul că evaluarea a mai puțin de 55 % dintre proiectele examinate ex post s-a menținut la nivelul „excelent” inițial; solicită Comisiei să își revizuiască procedurile de evaluare;

               317.

               reamintește că cele mai multe propuneri nu depășesc pragul de „excelență” (numai între 15 % și 20 %), deși costurile de depunere a propunerilor (care se ridică, în unele cazuri, până la 300 000 EUR) sunt suportate de candidați; în acest sens, îndeamnă Comisia să dea dovadă, în mod coerent și eficient, de judiciozitate (prin aplicarea unor proceduri care să cuprindă mai multe etape) în vederea utilizării cu pragmatism a fondurilor alocate cercetării în locul „administrării cercetării”;

               318.

               consideră regretabil faptul că, în funcție de posibila selecție în urma prezentării propunerii, numai 53 % până la 86 % din totalul părților interesate au înțeles pe deplin natura instrumentelor utilizate în cadrul celui de Al șaselea program-cadru (PC6); regretă faptul că, în unele cazuri, alegerea instrumentului s-a făcut mai degrabă pe considerente de ordin fiscal, decât pe considerente obiective; ia act de faptul că existența unui număr mare de parteneri în cadrul rețelelor de excelență (RE), precum și concentrarea deosebită a Comisiei asupra integrării juridice reprezintă o provocare specifică și ia act de faptul că Grupul de experți privind viitorul RE a recomandat formarea unor parteneriate mai largi numai în cazuri excepționale justificate corespunzător (35);

      Formarea rețelelor de excelență

               319.

               regretă faptul că – în pofida solicitărilor Parlamentului pentru o aplicare a programelor de cercetare orientată mai mult către servicii și clienți – s-au înregistrat progrese limitate în ceea ce privește formarea de „ghișee unice” care să deservească toate direcțiile generale care își desfășoară activitatea în domeniul cercetării și domeniile conexe, standardizarea procedurilor de depunere a solicitărilor, documentarea necesară și comunicarea consecventă; subliniază faptul că publicul consideră Comisia drept o entitate unică;

               320.

               în acest sens, solicită Comisiei să ia în sfârșit măsurile necesare în vederea adoptării unei atitudini proactive în ceea ce privește asistența acordată clienților, controlul intern al calității, care presupune o standardizare la nivel secundar, și gestiunea coerentă; solicită Comisiei să publice on-line toate textele juridice pe care se întemeiază contractele de subvenționare, incluzând trimiteri la dreptul belgian atunci când este necesar;

               321.

               reamintește solicitările constante din partea Parlamentului European de reducere a sarcinii administrative, în special în cazul procedurilor de acordare a subvențiilor (36); regretă faptul că termenul de contractare este în medie de 13 luni, în creștere cu 4 luni față de PC5; în vederea PC7, solicită Comisiei să utilizeze instrumentele administrative existente [precum codurile personale de identificare (CPI) și reprezentanții desemnați pentru persoane juridice];

               322.

               își exprimă nemulțumirea față de faptul că PC6 nu a atins obiectivul unei participări mai puternice a sectorului privat, în special a IMM-urilor; împărtășește opinia Curții conform căreia unele dispoziții au descurajat activ participarea acestora; per ansamblu, consideră că normele și dispozițiile juridice (inclusiv modelele de contracte și orientările) sunt extrem de complicate și împiedică punerea în aplicare eficientă și eficace a politicilor de cercetare;

               323.

               observă că evaluările urmăresc în principal verificarea „intrărilor”, și nu estimarea „ieșirilor”; împărtășește opinia Curții conform căreia definirea corespunzătoare a unor obiective specifice, măsurabile, realizabile, relevante și încadrate în timp (SMART) chiar de la lansarea unui proiect este esențială pentru stabilirea evoluției și a eventualului succes al acestuia; subliniază că cerințele de raportare trebuie concepute ca un instrument util de monitorizare și evaluare a progreselor privind integrarea și a progreselor materiale (37) și nu trebuie utilizate ca un mijloc de sancționare sau de intervenție în alte activități de gestionare ale coordonatorului, întreprinse din proprie inițiativă, cu condiția ca acestea să nu încalce dispozițiile legale;

      Sustenabilitatea și evoluția viitoare

               324.

               regretă că în majoritatea cazurilor nu a putut fi realizată o integrare sustenabilă care să depășească perioada inițială de finanțare și că, în aprecierea Curții, perioada inițială de finanțare de cinci ani s-a dovedit a fi nerealistă; sprijină propunerea de aplicare a unor criterii extrem de competitive și selective pentru finanțarea prelungită a RE care își declară capacitatea de a deveni autosustenabile (38);

               325.

               ia act cu interes de propunerea grupului de experți de a explora posibilitatea unor apeluri coordonate între ERA-NET și PC7, combinând fondurile naționale cu cele comunitare (39), precum și de toate măsurile de sporire a transparenței și accesibilității bazei de date Cordis în vederea asigurării unui schimb de rezultate ale activităților de cercetare din cadrul ERA (schimb de exemple de bune practici);

               326.

               este profund preocupat de faptul că aplicarea strategiei Comisiei de auditare a PC6 a avut deja ca rezultat inițierea a două proceduri judiciare de către foști participanți; subliniază că încrederea constituie fundamentul oricărei cooperări pe termen lung și invită din nou Comisia, în vederea asigurării siguranței juridice, să nu mai recalculeze situațiile financiare ale proiectelor din cadrul PC6 pe care deja le-a aprobat și decontat, dând noi interpretări criteriilor de eligibilitate a costurilor prevăzute în secțiunea „Condiții generale” (anexa II) din modelul de contract pentru PC6 (40); îndeamnă Comisia să își intensifice eforturile de găsire a unei soluții, în special simplificând procedurile de recuperare prin utilizarea unor proceduri forfetare corespunzătoare și ținând seama de buna-credință și așteptările legitime ale beneficiarilor și își exprimă dorința de a se institui un dialog bazat pe soluții;

               327.

               solicită Comisiei să găsească soluții care să garanteze siguranța și continuitatea pe termen mediu a punerii în aplicare și a planificării programelor-cadru, în special în vederea PC8, și, în mod deosebit, să aplice în mod omogen termene fixe și regulamente de procedură stricte;

      Partea XI:   Raportul special nr. 9/2009 – Eficiența și eficacitatea activităților de selecție de personal desfășurate de Oficiul Comunităților Europene pentru Selecția Personalului

               328.

               încurajează Oficiul European pentru Selecția Personalului (EPSO) să ia în considerare recomandările Curții în programul său de dezvoltare (PDE);

               329.

               consideră că EPSO și instituțiile europene ar trebui să își amelioreze comunicarea cu cetățenii cu privire la ideea unei funcții publice europene imparțiale și să îmbunătățească imaginea UE ca angajator;

               330.

               subliniază, în acest context, că EPSO ar trebui să vizeze îmbunătățirea comunicării sale cu administrațiile publice din statele membre pentru a proceda la un schimb de bune practici în domeniul informării publicului și al publicității, precum și în domeniul promovării specifice a oportunităților de angajare, astfel încât să permită angajarea de profesioniști; consideră că o comunicare similară ar trebui inițiată cu organizațiile internaționale relevante;

               331.

               își exprimă convingerea că îmbunătățirea cooperării cu universitățile ar putea fi benefică pe termen lung, putând furniza instituțiilor UE candidați adecvați, pe de o parte, și servind absolvenților drept alternativă în alegerea carierei, pe de altă parte;

               332.

               încurajează EPSO să își continue eforturile de a determina și a preîntâmpina dezechilibrele geografice atât din rândul candidaților, cât și, ulterior, al laureaților;

               333.

               regretă că nici raportul Curții, nici EPSO nu analizează suficient procesul de recrutare a funcționarilor de la nivelurile de conducere medii și superioare, îndeosebi dezechilibrele geografice din acest domeniu; sugerează Curții să analizeze acest aspect în viitorul său raport special (sau raport de monitorizare);

               334.

               consideră că EPSO ar trebui să îmbunătățească gestionarea listelor de laureați, oferindu-le acestora informații privind posturile disponibile pentru a facilita astfel încadrarea acestora; consideră, totodată, că ar trebui făcute eforturi pentru a reduce timpul dintre publicarea listelor de laureați și angajarea acestora;

               335.

               nu este convins că detașarea funcționarilor de la alte instituții UE la EPSO ca membri cu normă întreagă ai juriilor de selecție este o soluție rentabilă și realistă;

               336.

               invită EPSO să evite orice ambiguități în anunțurile de concurs și încurajează Oficiul să își revizuiască procedurile de verificare a respectării criteriilor de eligibilitate;

               337.

               solicită, de asemenea, EPSO să-și amelioreze căile de atac, de exemplu prin numirea de jurii diferite în primă și în a doua instanță;

               338.

               constată că în fața Tribunalului Funcției Publice au fost înaintate o serie de acțiuni contra EPSO cu privire la deficiențele din procedurile de selecție (în special legate de problema limbilor); consideră că, după finalizarea acestor cauze, EPSO ar trebui să tragă învățămintele corespunzătoare și să le includă în PDE;

      Partea XII:   Raportul special nr. 10/2009 – Acțiunile de informare și de promovare pentru produsele agricole

               339.

               regretă faptul că sistemul actual nu permite o evaluare a eficacității acțiunilor și că, chiar dacă impactul politicii este pozitiv, măsurarea acestuia este foarte dificilă, având în vedere lipsa unor obiective specifice, a unei strategii explicite și a unor indicatori corespunzători;

               340.

               îndeamnă Comisia să definească obiectivele politicii, ținând seama de cerințele de consecvență dintre dezideratele exprimate și bugetul alocat, să formuleze aceste obiective conform modelului SMART și să stabilească și să monitorizeze indicatori de performanță corespunzători;

               341.

               invită Comisia să continue procesul de îmbunătățire a procedurii de selecție, în special prin păstrarea cerinței de a include în propuneri informații referitoare la impactul estimat al acțiunilor în cauză, precum și la metoda de măsurare a acestuia;

               342.

               invită statele membre să contribuie la îmbunătățirea procedurii de selecție prin verificarea pertinenței propunerilor și prin sporirea selectivității; de asemenea, încurajează statele membre să comunice Comisiei informații privind ajutoarele și acțiunile de promovare naționale;

               343.

               invită statele membre să își îmbunătățească procedurile de achiziții publice aplicate la selectarea organismelor însărcinate cu punerea în aplicare, și în special să evite termenele foarte scurte, să aplice sistematic proceduri oficiale și să se asigure că organizațiile care au formulat propunerile îndeplinesc condițiile de selecție;

      Partea XIII:   Raportul special nr. 11/2009 – Sustenabilitatea proiectelor LIFE-Natura și gestionarea de către Comisie a acestora

               344.

               reamintește faptul că supravegherea și gestionarea instrumentului LIFE-Natura reprezintă un proces complex și implică diverse părți interesate din statele membre; totuși, observă că valoarea resurselor financiare alocate necesită garanția ca investițiile realizate să fie rentabile și sustenabile;

               345.

               invită Comisia să își revizuiască modelul de selecție pentru a acorda prioritate propunerilor de proiecte LIFE-Natura care pot oferi garanții în ceea ce privește continuitatea rezultatelor și sugerează acesteia să examineze posibilitatea separării gestionării componentelor „Natură” și „Mediu”;

               346.

               îndeamnă Comisia să coopereze strâns cu Agenția Europeană de Mediu și cu Centrul tematic european pentru diversitate biologică în procesul de definire a criteriilor și a indicatorilor corespunzători pentru selecția propunerilor, în ceea ce privește sustenabilitatea lor, să ia inițiativele necesare pentru a îmbunătăți monitorizarea proiectelor în ceea ce privește rezultatele obținute și să elaboreze indicatori și criterii corespunzătoare pentru monitorizarea rezultatelor proiectelor;

               347.

               invită Comisia să își revizuiască strategia de comunicare, acordând o atenție specială difuzării informațiilor relevante și a experiențelor acumulate, și să se asigure că beneficiarii au obligația de a oferi mai multe detalii tehnice în privința metodelor folosite, a experiențelor acumulate și a bunelor practici identificate;

               348.

               invită statele membre, întrucât sunt responsabile pentru conservarea sustenabilă a naturii, să coopereze strâns cu Comisia și cu alte state membre în vederea realizării unui schimb de bune practici pentru gestionarea proiectelor LIFE-Natura;

               349.

               invită Comisia să introducă un sistem de monitorizare a finanțării post-LIFE pentru a evalua eficiența proiectelor finanțate și a garanta impactul de sustenabilitate al finanțării UE după finalizarea proiectelor;

               350.

               invită Comisia să elaboreze măsuri eficiente de soluționare a problemelor juridice existente și a constrângerilor de implementare în ceea ce privește monitorizarea pe termen lung a proiectelor;

      Partea XIV:   Raportul special nr. 12/2009 – Eficacitatea proiectelor Comisiei din domeniul justiției și afacerilor interne pentru Balcanii de Vest

               351.

               constată cu satisfacție că, spre deosebire de programele de aderare anterioare, Comisia a încercat să abordeze reformele structurale importante din domeniul justiției și afacerilor interne într-o etapă mai timpurie a procesului de extindere și consideră pozitivă această ordine a priorităților; insistă, în acest context, ca, în vederea menținerii acestor eforturi, Comisia să își direcționeze în continuare asistența pentru Balcanii de Vest către sectorul justiției și afacerilor interne;

               352.

               reamintește cadrul politic și instituțional dificil în care Comisia asigură gestionarea proiectelor din domeniul justiției și afacerilor interne; ținând seama de concluziile din raportul Curții potrivit cărora proiectele de investiții au avut mai mult succes decât proiectele de consolidare instituțională, așteaptă din partea Comisiei o întărire semnificativă a legăturii dintre proiectele care vizează consolidarea capacităților instituționale și proiectele de investiții din regiunea în cauză;

               353.

               împărtășește opinia Curții potrivit căreia asumarea responsabilității pentru acțiunile și proiectele locale reprezintă un factor-cheie pentru reușita consolidării statului de drept și consideră, de asemenea, că lipsa de angajament și neasumarea responsabilității la nivel local dăunează sustenabilității proiectelor; invită Comisia să se asigure că asistența acordată este însoțită de o voință puternică a beneficiarilor de a încuraja în mod activ reformele instituționale și să sporească implicarea beneficiarilor în proiecte;

               354.

               consideră, asemenea Curții de Conturi, că ajutoarele UE în Balcanii de Vest sunt eficace, în general, dar că există riscuri reale în ceea ce privește sustenabilitatea proiectelor; constată cu satisfacție că sustenabilitatea și asumarea responsabilității pentru proiecte ar trebui să se amelioreze în cadrul IAP ca urmare a condițiilor stabilite și a cofinanțării proiectelor de către beneficiari; este de părere că planurile de întreținere ar spori și mai mult durabilitatea proiectelor și solicită Comisiei să ia în considerare introducerea acestora ca o condiție pentru obținerea sprijinului financiar din partea UE;

               355.

               se așteaptă din partea Comisiei să se asigure cu rigurozitate că intervențiile privind infrastructurile din domeniul gestionării integrate a frontierelor sunt concepute și realizate astfel încât să încurajeze cooperarea regională;

               356.

               invită Comisia să depună toate eforturile posibile pentru a asigura o mai bună cooperare între diferiții donatori la fața locului, precum și o coordonare mai eficientă a acțiunilor acestora;

               357.

               consideră că vizibilitatea UE ca cel mai mare donator din regiune ar trebui îmbunătățită semnificativ pentru a fi pe măsura contribuțiilor sale; așteaptă o propunere din partea Comisiei privind această chestiune;

      Partea XV:   Raportul special nr. 13/2009 – Delegarea de sarcini de implementare către agenții executive o opțiune de succes?

               358.

               subliniază faptul că, în conformitate cu principiile delegării competențelor, responsabilitatea pentru politici și pentru supravegherea activităților îi revine în continuare Comisiei;

               359.

               regretă totuși că, potrivit auditului, controlul exercitat de Comisie asupra activităților agențiilor nu este pe deplin eficace și subliniază necesitatea dezvoltării de noi indicatori care să permită direcțiilor generale responsabile cu supravegherea să îmbunătățească măsurarea performanțelor agențiilor;

               360.

               consideră că înființarea de agenții executive ar trebui să fie motivată nu doar de constrângerile de personal, ci, în principal, de scopul îmbunătățirii serviciilor în cadrul programelor în care o separare clară între politică și sarcinile de punere în aplicare ar permite Comisiei să își concentreze eforturile asupra aspectelor strategice;

               361.

               sprijină intenția Comisiei de a nu înființa alte agenții executive, cu excepția cazului în care Comisia va dobândi competențe noi până în 2013, ci, mai degrabă, să utilizeze posibilitatea prelungirii mandatului agențiilor existente;

               362.

               constată că, potrivit raportului Curții, practica de recrutare din agențiile executive este să se angajeze agenți temporari pe posturi cu grade inferioare și să se solicite agenților contractuali o experiență mai îndelungată decât în cazul agenților contractuali cu sarcini similare din cadrul Comisiei; constată că astfel s-ar putea reduce atractivitatea posturilor, în ciuda posibilității de reînnoire a contractelor, spre deosebire de perioada maximă de trei ani aplicabilă agenților contractuali ai Comisiei, și observă că acest lucru ar putea avea drept urmare compromiterea bunei funcționări a agențiilor în cauză;

               363.

               solicită Comisiei să ofere informații cu privire la diferitele perioade contractuale aplicabile diferitelor sarcini contractuale și la durata diferitelor contracte oferite de agențiile executive;

               364.

               consideră că unul dintre potențialele beneficii majore ale unei agenții executive este recrutarea de personal specializat și, prin urmare, solicită Comisiei să adopte măsuri pentru a ameliora și simplifica recrutarea personalului agențiilor; în plus, solicită Comisiei să ia în considerare nevoile specifice de recrutare ale agențiilor executive;

               365.

               solicită Comisiei să prezinte informații detaliate cu privire la numărul de agenți contractuali angajați de agențiile executive și la sarcinile care li s-au atribuit, la nivelurile de salarizare care le corespund, precum și o situație a experienței cerute în funcție de fiecare grad de angajare; în plus, solicită Comisiei să prezinte informații cu privire la situațiile în care personalul adecvat nu a putut fi recrutat rapid și la întârzierile produse în procesul de recrutare a personalului, precum și o analiză a factorilor care au determinat întârzierile;

               366.

               invită Comisia să urmeze recomandările Curții și:

                           (a)

                           să colecteze și să folosească date fiabile privind volumul de muncă și productivitatea legate de delegarea sarcinilor, cu scopul de a realiza un studiu de impact atât înainte, cât și după externalizare;

                           (b)

                           să identifice factorii de succes și concluziile care au condus la obținerea de rezultate mai bune în cadrul agențiilor executive și să aplice experiența acumulată tuturor programelor care continuă să fie gestionate de serviciile Comisiei;

                           (c)

                           să îmbunătățească supravegherea exercitată asupra agențiilor prin stabilirea de obiective specifice și orientate către rezultate, utilizând un număr limitat de indicatori de performanță relevanți, care ar trebui să constituie baza pentru obiectivele din următorii ani;

      Partea XVI:   Raportul special nr. 14/2009 – Și-au atins instrumentele de gestionare a pieței laptelui și produselor lactate principalele obiective?

               367.

               având în vedere fluctuațiile și disparitățile masive de pe piața mondială, așteaptă din partea Comisiei să adopte măsuri compensatorii și de precauție eficiente pentru a consolida întreprinderile mici și a promova siguranța aprovizionării cu alimente printr-o gamă largă de întreprinderi în cadrul Uniunii Europene;

               368.

               constată o preocupare deosebită a Curții cu privire la consecințele în zonele montane și în cel mai puțin favorizate; subliniază că această preocupare este împărtășită și de Parlament, exploatațiile agricole eficiente fiind parte integrantă a dezvoltării în multe regiuni rurale; consideră că exploatațiile agricole în multe state membre au un impact semnificativ asupra dezvoltării, stabilității și conservării peisajelor în zonele rurale;

               369.

               nu împărtășește ideea potrivit căreia piața laptelui din UE ar trebui să se orienteze în principal spre piața internă, dar împărtășește părerea Curții de Conturi potrivit căreia, în ceea ce privește exporturile mondiale, sectorul european al laptelui ar trebui să se concentreze pe fabricarea de produse lactate cu o valoare adăugată mare; subliniază, de asemenea, că Comisia ar trebui să considere ca problemă prioritară concurența loială pe piața mondială fără dumping pentru a contracara dezavantajarea și anihilarea financiară a întreprinderilor ca urmare a fluctuațiilor neprevăzute din comerțul mondial; solicită finanțarea de măsuri de marketing adecvate și de studii de cercetare în materie de piață în țările din afara Europei și subliniază că structurile agricole sau crearea acestora în țările în curs de dezvoltare nu trebuie distruse prin exportul de bunuri agricole și măsuri adiacente pe piață;

               370.

               împărtășește opinia Curții privind nevoia de supraveghere permanentă a evoluției pieței laptelui și solicită să se țină cont de recomandările Curții pentru a identifica astfel evoluțiile neadecvate în momentul în care acestea survin și pentru a le combate prin măsuri corespunzătoare într-un stadiu incipient;

               371.

               în plus, subliniază faptul că este necesară o dezbatere detaliată și cuprinzătoare cu privire la obiectivele PAC;

      Partea XVII:   Raportul special nr. 16/2009 privind gestionarea de către Comisia Europeană a asistenței de preaderare pentru Turcia

               372.

               salută evaluarea obiectivă a Curții privind gestionarea de către Comisie a asistenței de preaderare pentru Turcia;

               373.

               remarcă criticile Curții cu privire la absența unei metode clare de selecție care să asigure că proiectele selectate corespund priorităților Parteneriatului de aderare și salută concluziile Curții conform cărora, deși au fost constatate anumite deficiențe în modul de gestionare de către Comisie a asistenței de preaderare acordate Turciei în perioada APT (adică 2002-2006), între timp Comisia a luat măsuri de îmbunătățire a procedurilor pentru IPA, deși eficiența modificărilor va putea fi evaluată doar în viitor;

               374.

               este șocat de concluziile din raportul special, în care Curtea de Conturi critică faptul că, pentru perioada 2002-2008, Comisia nu a garantat existența unui mecanism eficient de evaluare a proiectelor individuale și că, prin urmare, este dificilă o evaluare a modului în care au fost gestionate fondurile, inclusiv utilitatea fondurilor investite;

               375.

               consideră că este îngrijorător faptul că planificarea strategică pentru 2002-2004, precum și cele 236 de „priorități” definite în parteneriatul pentru aderare din 2006 nu au inclus niciun clasament în ceea ce privește importanța și niciun considerent privind nivelul sau măsurile necesare în ceea ce privește progresele către aderare; critică lipsa evidentă a unei utilizări eficiente a ajutorului financiar european; își exprimă dezamăgirea că, între 2006 și 2008, multe priorități „pe termen scurt” nu au înregistrat niciun progres semnificativ;

               376.

               subliniază solicitarea Curții de a dispune de o metodologie solidă cu ajutorul căreia să determine obiectivele strategice care necesită prioritar asistența financiară a UE; consideră că măsurile desemnate pentru realizarea fiecărui obiectiv strategic trebuie să fie definite în mod clar; solicită Comisiei să garanteze că diferitele propuneri de proiecte includ obiective specifice, măsurabile, realiste și relevate, astfel încât realizarea lor să contribuie în mod vizibil la atingerea obiectivelor strategice;

               377.

               critică faptul că fondurile de asistență pentru preaderare au fost alocate Turciei în ciuda faptului că lipseau indicatori și că progresele în vederea îndeplinirii criteriilor de aderare nu au putut fi evaluate; prin urmare, solicită ca fondurile să fie concentrate în proiecte relevante pentru aderare, cu adevărat cuantificabile și care pot fi implementate;

               378.

               subliniază că, deși Comisia a introdus măsuri care vizează remedierea multor deficiențe din Sistemul de implementare descentralizată, în special de la introducerea noului Instrument de asistență pentru preaderare (IPA 2007-2013), Comisia trebuie să abordeze deficiențele care persistă încă în programarea globală și gestiunea performanței, astfel cum a recomandat Curtea; se așteaptă, de asemenea, din partea Comisiei să înștiințeze autoritățile turce în acest sens pentru a se elabora astfel propuneri de proiecte care să permită realizarea obiectivelor strategice legate de finanțarea UE în termene realiste; consideră că Comisia trebuie să lanseze noi inițiative în scopul de a ameliora profilul și implementarea proiectelor de către instituțiile Sistemului de implementare descentralizată (măsuri cum ar fi evaluările obligatorii ale nevoilor și programarea mai bună a regimurilor contractuale);

               379.

               având în vederea imposibilitatea de a evalua progresele efectuate pentru realizarea obiectivelor de aderare, solicită Comisiei să facă o analiză mai exactă a obiectivelor și a eficienței instrumentului de asistență pentru preaderare pe baza comentariilor Curții de Conturi și să prezinte analiza în cauză până la 15 septembrie 2010;

               380.

               reamintește importanța unei evaluări efectuate de Comisie a întregului program de asistență de preaderare acordată Turciei.

      (1)  JO L 71, 14.3.2008.

      (2)  JO C 273, 13.11.2009, p. 1.

      (3)  JO C 107, 30.4.2004, p. 1.

      (4)  JO C 216, 14.9.2007, p. 3.

      (5)  JO C 269, 10.11.2009, p. 1.

      (6)  JO C 273, 13.11.2009, p. 122.

      (7)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

      (8)  JO L 11, 16.1.2003, p. 1.

      (9)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

      (10)  JO L 56, 4.3.1968, p. 1.

      (11)  JO L 88, 31.3.2009, p. 25.

      (12)  JO L 255, 26.9.2009, p. 36.

      (13)  http://eca.europa.eu/portal/pls/portal/docs/1/2410290.PDF

      (14)  JO C 16 E, 22.1.2010, p. 201.

      (15)  JO L 136, 31.5.1999, p. 1.

      (16)  Regulamentul (CE) nr. 1341/2008 al Consiliului din 18 decembrie 2008 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 de stabilire a anumitor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european și Fondul de coeziune, în ceea ce privește anumite proiecte generatoare de venituri (JO L 348, 24.12.2008, p. 19).

      (17)  Regulamentul (CE) nr. 284/2009 al Consiliului din 7 aprilie 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 de stabilire a anumitor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european și Fondul de coeziune, în ceea ce privește anumite dispoziții privind gestiunea financiară (JO L 94, 8.4.2009, p. 10).

      (18)  Regulamentul (CE) nr. 396/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 mai 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1081/2006 privind Fondul social european în vederea adăugării de noi tipuri de costuri eligibile pentru o contribuție din partea FSE (JO L 126, 21.5.2009, p. 1).

      (19)  Regulamentul (CE) nr. 397/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 mai 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1080/2006 privind Fondul european de dezvoltare regională în ceea ce privește eligibilitatea investițiilor în domeniul eficienței energetice și al energiei regenerabile în locuințe (JO L 126, 21.5.2009, p. 3).

      (20)  Regulamentul (CE) nr. 846/2009 al Comisiei din 1 septembrie 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1828/2006 de stabilire a normelor de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului de stabilire a anumitor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european și Fondul de coeziune și a Regulamentului (CE) nr. 1080/2006 al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul european de dezvoltare regională (JO L 250, 23.9.2009, p. 1).

      (21)  JO L 299, 8.11.2008, p. 1.

      (22)  JO L 299, 8.11.2008, p. 43.

      (23)  Texte adoptate, P7_TA(2009)0055.

      (24)  Studiul de evaluare a fezabilității și opțiunilor pentru introducerea elementelor dimensiunii de gen în procedura bugetară a UE, Comisia Europeană (DG Buget, Contract specific ABAC 132007 în conformitate cu Contractul-cadru BUDG 06/PO/01/Lot 002/ABAC-101922, Raportul final din mai 2008 A).

      (25)  A se vedea Rezoluția Parlamentului din 22 octombrie 2009 referitoare la aspectele instituționale ale instituirii Serviciului european pentru acțiune externă [Texte adoptate, P7_TA(2009)0057].

      (26)  A se vedea Raportul special nr. 15/2009 al Curții de Conturi Europene intitulat „Asistența comunitară implementată prin organizații ONU: procesul decizional și de monitorizare”.

      (27)  Mecanismul palestiniano-european pentru gestionarea ajutorului socioeconomic.

      (28)  Mecanismul Internațional Temporar.

      (29)  Regulamentul (CE) nr. 1337/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 de creare a unui mecanism de reacție rapidă la creșterea prețurilor la produsele alimentare în țările în curs de dezvoltare (JO L 354, 31.12.2008, p. 62).

      (30)  530 de milioane EUR din 837 de milioane EUR vizau proiecte de gestiune comună cu organizațiile internaționale.

      (31)  Raportul special nr. 4/2009 al Curții de Conturi Europene privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunitatea Europeană în scopul dezvoltării. Articolul 19 alineatul (8) și articolul 20 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 (ICD) (JO L 378, 27.12.2006, p. 41) prevede consultarea de către Comisie a reprezentanților societății civile „la un stadiu timpuriu” al procesului de programare.

      (32)  Directiva 86/278/CEE a Consiliului din 12 iunie 1986 privind protecția mediului, în special a solului, atunci când se utilizează nămoluri de epurare în agricultură (JO L 181, 4.7.1986, p. 6).

      (33)  http://ec.europa.eu/europeaid/how/evaluation/evaluation_reports/2008/1259_docs_en.htm

      (34)  Texte adoptate, P6_TA(2009)0188.

      (35)  Raportul final al Grupului de experți privind viitorul rețelelor de excelență (septembrie 2008 – „ER”), p. 21.

      (36)  SEC(2006)0866 – C6-0231/2006 – 2006/0900(CNS).

      (37)  ER, p. 26.

      (38)  ER, p. 28.

      (39)  ER, p. 27.

      (40)  Rezoluția Parlamentului European din 23 aprilie 2009 conținând observațiile care fac parte integrantă din deciziile privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului general al Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2007, secțiunea III – Comisia și agențiile executive (JO L 255, 26.9.2009, p. 36).