title: 2014/301/UE: Decizia Consiliului din 19 mai 2014 privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Regatul Norvegiei privind participarea acestuia la Biroul European de Sprijin pentru Azil

text:
               27.5.2014

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 157/33

         DECIZIA CONSILIULUI
   din 19 mai 2014
   privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Regatul Norvegiei privind participarea acestuia la Biroul European de Sprijin pentru Azil

      (2014/301/UE)

   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 74 și articolul 78 alineatele (1) și (2), coroborate cu articolul 218 alineatul (6) litera (a),
   având în vedere propunerea Comisiei Europene,
   având în vedere aprobarea Parlamentului European,
   întrucât:

               (1)

               În conformitate cu Decizia 2014/204/UE a Consiliului (1), Acordul dintre Uniunea Europeană și Regatul Norvegiei privind participarea acestuia la Biroul European de Sprijin pentru Azil (denumit în continuare „acordul”) a fost semnat la 19 martie 2014, sub rezerva încheierii sale.

               (2)

               Acordul ar trebui să fie aprobat.

               (3)

               În conformitate cu considerentul 21 din Regulamentul (UE) nr. 439/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Regatul Unit și Irlanda participă la regulamentul menționat și le revin obligații în temeiul acestuia. Prin urmare, acestea ar trebui să se conformeze articolului 49 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 439/2010 și să participe la prezenta decizie. Regatul Unit și Irlanda participă, așadar, la prezenta decizie.

               (4)

               În conformitate cu considerentul 22 din Regulamentul (UE) nr. 439/2010, Danemarca nu participă la adoptarea regulamentului menționat și nu îi revin obligații în temeiul acestuia. Danemarca nu participă, așadar, la prezenta decizie,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Prin prezenta decizie se aprobă, în numele Uniunii, Acordul dintre Uniunea Europeană și Regatul Norvegiei privind participarea acestuia la Biroul European de Sprijin pentru Azil (3).
   Articolul 2
   Președintele Consiliului efectuează, în numele Uniunii, notificarea prevăzută la articolul 13 alineatul (1) din acord (4).
   Articolul 3
   Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

      Adoptată la Bruxelles, 19 mai 2014.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         A. TSAFTARIS

      (1)  Decizia 2014/204/UE a Consiliului din 11 februarie 2014 privind semnarea, în numele Uniunii, și aplicarea provizorie a Acordului dintre Uniunea Europeană și Regatul Norvegiei privind participarea acestuia la Biroul European de Sprijin pentru Azil (JO L 109, 12.4.2014, p. 1).

      (2)  Regulamentul (UE) nr. 439/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 mai 2010 privind înființarea unui Birou European de Sprijin pentru Azil (JO L 132, 29.5.2010, p. 11).

      (3)  Acordul a fost publicat în JO L 109, 12.4.2014, p. 3 împreună cu decizia privind semnarea acestuia.

      (4)  Data intrării în vigoare a acordului va fi publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene de către Secretariatul General al Consiliului.


title: 2014/713/UE: Decizia Comisiei din 13 octombrie 2014 privind stabilirea listelor anuale de priorități pentru elaborarea codurilor de rețea și a liniilor directoare pentru 2015  Text cu relevanță pentru SEE

text:
               14.10.2014

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 296/28

         DECIZIA COMISIEI
   din 13 octombrie 2014
   privind stabilirea listelor anuale de priorități pentru elaborarea codurilor de rețea și a liniilor directoare pentru 2015
   (Text cu relevanță pentru SEE)

      (2014/713/UE)

   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 714/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 privind condițiile de acces la rețea pentru schimburile transfrontaliere de energie electrică și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1228/2003 (1) („regulamentul privind energia electrică”), în special articolul 6 alineatul (1),
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 715/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 privind condițiile de acces la rețelele pentru transportul gazelor naturale și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1775/2005 (2) („regulamentul privind gazele naturale”), în special articolul 6 alineatul (1),
   întrucât:

               (1)

               Elaborarea și punerea în aplicare a codurilor de rețea și a liniilor directoare este o acțiune importantă pentru integrarea deplină a pieței interne a energiei. Cel de al treilea pachet legislativ din domeniul energiei a creat un cadru instituțional pentru elaborarea codurilor de rețea în vederea armonizării, acolo unde este necesar, a normelor tehnice, operaționale și de piață care reglementează rețelele de energie electrică și de gaze. În acest cadru instituțional, un rol important îl au Agenția pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei („ACER”), Rețeaua europeană a operatorilor de transport și de sistem („ENTSO”) și Comisia Europeană, care trebuie să lucreze în strânsă cooperare cu toate părțile interesate pertinente pentru elaborarea codurilor de rețea. Domeniile în care pot fi elaborate coduri de rețea sunt prevăzute la articolul 8 alineatul (6) din regulamentul privind energia electrică și din regulamentul privind gazele naturale.

               (2)

               Deși există posibilitatea de a elabora coduri de rețea în conformitate cu procedura prevăzută la articolele 6 și 8 din regulamentul privind energia electrică și regulamentul privind gazele naturale, Comisia poate elabora ea însăși linii directoare și, ulterior, poate iniția procedura de adoptare pentru a le face obligatorii din punct de vedere juridic. Domeniile în care pot fi elaborate linii directoare sunt prevăzute la articolul 18 alineatele (1), (2) și (3) din regulamentul privind energia electrică și la articolul 23 alineatul (1) din regulamentul privind gazele naturale.

               (3)

               Primul pas în elaborarea unor coduri de rețea europene obligatorii este stabilirea de către Comisie a listei anuale a priorităților, în care se identifică domeniile care urmează să fie incluse în elaborarea codurilor de rețea, în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) din regulamentul privind energia electrică și din regulamentul privind gazele naturale. Înainte de stabilirea priorităților anuale, Comisia Europeană trebuie să consulte ACER, ENTSO și alte părți interesate relevante. Prezenta decizie specifică prioritățile stabilite de Comisie pe baza rezultatelor consultării publice.

               (4)

               În 2012 și 2013 au fost deja adoptate norme armonizate în domeniul gazelor naturale cu privire la procedurile de gestionare a congestiilor, la alocarea capacităților și la echilibrare.

               (5)

               Consultarea publică prevăzută la articolul 6 alineatul (1) din regulamentele privind energia electrică și gazele naturale a avut loc în perioada 26 februarie-9 mai 2014. Comisia a primit 20 de răspunsuri (3), inclusiv din partea ENTSO-E. ACER și ENTSOG nu au răspuns la consultarea publică. În cadrul consultării publice, majoritatea părților interesate au sprijinit stabilirea priorităților pentru lucrările deja începute și au subliniat importanța unei puneri în aplicare bine coordonate și corespunzătoare a codurilor de rețea și a liniilor directoare adoptate. În plus, la 3 iunie 2014, ACER a informat Comisia că, potrivit analizei efectuate (4) cu privire la necesitatea unor norme armonizate pentru schimburile comerciale cu gaze naturale asociate dispozițiilor tehnice și operaționale aplicabile serviciilor de acces la rețea și de echilibrare a rețelei (denumite în continuare „RfT”), astfel de norme nu sunt momentan necesare.

               (6)

               Ținând cont de răspunsurile părților interesate și de diferitele acțiuni necesare pentru a asigura integrarea completă a pieței interne a energiei, dar și de faptul că punerea în aplicare a codurilor de rețea și a liniilor directoare va necesita resurse importante de la toate părțile relevante, inclusiv Comisia, ACER și cele două ENTSO, Comisia a decis să nu adauge domenii noi la lista anuală de priorități pentru 2015 pentru gazele naturale, ci să elimine RfT propuse.

               (7)

               În fine, Comisia a decis să reintroducă pe lista anuală de priorități pentru 2015 în domeniul gazelor naturale norme armonizate privind interoperabilitatea și schimbul de date, deoarece adoptarea finală a acestui cod de rețea va avea loc abia la începutul anului 2015, și nu la sfârșitul anului 2014, așa cum fusese prevăzut inițial. În ceea ce privește lista anuală de priorități pentru 2015 în domeniul energiei electrice, Comisia a decis să reintroducă norme armonizate privind (i) securitatea operațională; (ii) planificarea și programarea operațională; (iii) alocarea capacităților și gestionarea congestiilor, inclusiv guvernanța pentru piața pentru ziua următoare și piața intrazilnică și calculul capacităților; (iv) cerințele pentru conectarea la rețea aplicabile unităților generatoare; și (v) conectarea cererilor. Deși inițial se avea în vedere finalizarea adoptării lor în cursul anului 2014, necesitatea unor modificări suplimentare identificată de analiza Comisiei și subliniată, de asemenea, în răspunsurile la consultarea publică înseamnă că ele ar trebui adăugate și la lista pentru 2015,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   În vederea elaborării unor norme armonizate privind
         energia electrică
      , Comisia stabilește următoarea listă anuală de priorități pentru 2015:

               —

               norme privind conectarea la rețea:

                           —

                           norme privind cerințele pentru conectarea la rețea aplicabile producătorilor (faza de adoptare de către Comisie);

                           —

                           conectarea cererilor (faza de adoptare de către Comisie);

                           —

                           norme privind conectarea la rețeaua de transport de înaltă tensiune în curent continuu (finalizarea codului de rețea și demararea fazei de adoptare de către Comisie);

               —

               norme privind exploatarea sistemului:

                           —

                           norme privind reglajul frecvență-putere și rezervele (faza de adoptare de către Comisie);

                           —

                           norme privind cerințele și procedurile în caz de urgență (finalizarea codului de rețea și demararea fazei de adoptare de către Comisie);

                           —

                           norme privind securitatea în exploatare (faza de adoptare de către Comisie);

                           —

                           norme privind planificarea operațională și programarea (faza de adoptare de către Comisie);

               —

               norme de alocare a capacităților și de gestionare a congestiilor pentru piața pentru ziua următoare și piața intrazilnică, inclusiv pentru calculul capacităților (faza de adoptare de către Comisie);

               —

               norme privind echilibrarea, inclusiv privind rezerva de putere legată de rețea (finalizarea codului de rețea și demararea fazei de adoptare de către Comisie);

               —

               norme de alocare a capacităților pe termen lung (forward) (faza de adoptare de către Comisie);

               —

               norme privind structurile tarifare armonizate pentru transport [analiză efectuată de ACER pentru pregătirea orientării-cadru (5)].

         Articolul 2
   În vederea elaborării unor norme armonizate privind
         gazele naturale
      , Comisia stabilește următoarea listă anuală de priorități pentru 2015:

               —

               norme privind interoperabilitatea și schimbul de date (faza de adoptare de către Comisie);

               —

               norme privind structurile tarifare armonizate pentru transport (finalizarea codului de rețea și demararea fazei de adoptare de către Comisie);

               —

               norme referitoare la o abordare bazată pe piață la nivelul UE privind alocarea capacității „nou instalate” de transport al gazelor (finalizarea propunerii de modificare a codului de rețea privind mecanismele de alocare a capacităților și demararea fazei de adoptare de către Comisie).

         Articolul 3
   Prezenta decizie intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

      Adoptată la Bruxelles, 13 octombrie 2014.

            Pentru Comisie

            Președintele

         José Manuel BARROSO

      (1)  JO L 211, 14.8.2009, p. 15.

      (2)  JO L 211, 14.8.2009, p. 36.

      (3)  Răspunsurile sunt publicate pe site-ul http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/consultations/20140509_network_code_en.htm

      (4)  Decizia 2013/442/UE a Comisiei cu privire la lista anuală de priorități pentru 2014 a prevăzut acest exercițiu de analiză (JO L 224, 22.8.2013, p. 14).

      (5)  În ceea ce privește normele referitoare la stimulentele pentru investiții, Regulamentul TEN-E, în special articolul 13, prevede dispoziții pentru asigurarea acordării unor stimulente adecvate pentru proiectele de infrastructură de interes comun din domeniul gazelor și al energiei electrice. În acest context, Regulamentul TEN-E stabilește următoarele sarcini:

               —

               fiecare autoritate națională de reglementare trebuie să prezinte ACER metodologia și criteriile utilizate la evaluarea investițiilor și a riscurilor mai ridicate aferente acestora, dacă este cazul, până la 31 iulie 2013;

               —

               ACER trebuie să faciliteze schimbul de bune practici și să facă recomandări până la 31 decembrie 2013;

               —

               fiecare autoritate națională de reglementare trebuie să publice metodologia și criteriile utilizate la evaluarea investițiilor și a riscurilor mai ridicate aferente acestora până la 31 martie 2014.
               Pe baza datelor obținute prin îndeplinirea sarcinilor de mai sus, Comisia Europeană va decide dacă este necesară emiterea unor linii directoare.


title: Decizia (UE) 2017/1436 a Comisiei din 1 decembrie 2015 privind ajutorul de stat pentru transformarea centralei electrice din Lynemouth în centrală pe bază de biomasă SA.38762 (2015/C) pe care Regatul Unit intenționează să îl implementeze [notificată cu numărul C(2015) 8441] (Text cu relevanță pentru SEE. )

text:
                  8.8.2017

                  RO

                  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

                  L 205/70

            DECIZIA (UE) 2017/1436 A COMISIEI
      din 1 decembrie 2015
      privind ajutorul de stat pentru transformarea centralei electrice din Lynemouth în centrală pe bază de biomasă SA.38762 (2015/C) pe care Regatul Unit intenționează să îl implementeze

            [notificată cu numărul C(2015) 8441]

      (Numai textul în limba engleză este autentic)
      (Text cu relevanță pentru SEE)
      COMISIA EUROPEANĂ,
      având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,
      având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),
      după ce a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile (1) în conformitate cu dispoziția (dispozițiile) menționată(e) anterior și având în vedere observațiile acestora,
      întrucât:
      1.   PROCEDURĂ

                  (1)

                  În urma contactelor din faza de prenotificare, la 17 decembrie 2014, Regatul Unit a notificat, în temeiul articolului 108 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), sprijinul acordat proiectului privind transformarea centralei electrice din Lynemouth în centrală pe bază de biomasă. Aceasta a furnizat Comisiei alte elemente de probă la 5 februarie 2015.

                  (2)

                  Prin scrisoarea din 19 februarie 2015, Comisia a informat Regatul Unit că a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din tratat în ceea ce privește acest ajutor („decizia de inițiere a procedurii”).

                  (3)

                  Regatul Unit și-a prezentat observațiile la 23 martie 2015.

                  (4)

                  La 10 aprilie 2015, decizia Comisiei de a iniția procedura a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (a se vedea nota de subsol 1). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile.

                  (5)

                  Comisia a primit observații de la 30 de părți interesate. Aceasta le-a transmis Regatului Unit la 20 mai 2015, oferindu-i posibilitatea de a reacționa. Regatul Unit a răspuns la aceste observații la 12 iunie 2015.

                  (6)

                  Comisia a solicitat informații suplimentare la 23 iulie 2015, iar Regatul Unit a furnizat aceste informații la 29 iulie 2015. La 7 octombrie 2015, Regatul Unit a furnizat informații suplimentare.

            2.   DESCRIEREA DETALIATĂ A MĂSURII

      2.1.   Proiectul de transformare a centralei electrice din Lynemouth în centrală pe bază de biomasă și beneficiarul

                  (7)

                  Regatul Unit a selectat opt proiecte în domeniul energiei din surse regenerabile în temeiul Deciziei finale privind investițiile de facilitare a utilizării energiei din surse regenerabile (FIDeR) (2). Sprijinul pentru aceste proiecte selectate va fi acordat pe baza contractelor de investiții. Proiectul notificat face parte din cele opt proiecte selectate în cadrul FIDeR.

                  (8)

                  Măsura de ajutor notificată vizează ajutorul pentru transformarea centralei electrice pe bază de cărbune din Lynemouth astfel încât să funcționeze în totalitate pe bază de biomasă. Centrala electrică este situată în Northumberland, pe coasta de nord-est a Angliei. Centrala electrică este deținută și exploatată de Lynemouth Power Limited, o filială deținută integral de RWE Supply & Trading GmbH.

                  (9)

                  Centrala din Lynemouth este o centrală electrică cu o capacitate de 420 MW, pe bază de cărbune, care și-a început exploatarea comercială în 1972. Conform actualei propuneri, centrala electrică va fi transformată astfel încât să funcționeze exclusiv pe bază de biomasă. Având în vedere caracteristicile procesului de ardere, instalația va putea să ardă numai pelete din lemn de uz industrial. Instalația va furniza energie electrică rețelei de energie electrică Northern Power Grid, care alimentează nord-estul Angliei. Regatul Unit estimează că proiectul va genera 0,7 % din consumul viitor final de energie electrică din Regatul Unit.

                  (10)

                  Conform estimărilor Regatului Unit, proiectul va permite reducerea cu aproximativ 17,7 milioane de tone a emisiilor de CO2 de-a lungul duratei sale de viață de 12 ani și furnizarea a aproximativ 2,3 TWh de energie electrică pe an. Centrala va funcționa în condiții de încărcare de bază, asigurând astfel o cantitate de energie electrică cu emisii scăzute de dioxid de carbon care poate fi planificată.

                  (11)

                  Potrivit autorităților britanice, centrala este proiectată să funcționeze la o putere electrică nominală de 420 MW, cu un factor de încărcare mediu de 77 % (3). Centrala va utiliza anual aproximativ 1,44-1,56 milioane de tone de pelete din lemn uscat, cea mai mare parte fiind importată din sud-estul Statelor Unite ([60 %-80 %] din totalul de combustibil necesar). O cantitate de aproximativ [5 %-20 %] din combustibil va fi obținută din Europa, iar restul din Canada. Transformarea centralei nu va fi proiectată astfel încât să fie conformă cu reglementările privind incinerarea deșeurilor și, prin urmare, nu va fi posibilă arderea deșeurilor de lemn.

                  (12)

                  Tabelul indică parametrii de funcționare estimați ai centralei electrice din Lynemouth. Potrivit autorităților britanice, factorul de încărcare este produsul dintre intervalul de timp în care centrala poate, din punct de vedere tehnic, să producă energie electrică (scăzând, de exemplu, timpul necesar pentru întreținere sau reparare) și intervalul de timp în care centrala este programată efectiv să genereze energie electrică (scăzând, de exemplu, intervalul de timp în care operatorul rețelei de distribuție întrerupe funcționarea centralei ca urmare a congestionării rețelei; acest factor apare uneori cu denumirea de factor de încărcare brut). Factorul de încărcare net indicat în tabel se obține înmulțind o disponibilitate tehnică medie de 80,77 % cu un factor de încărcare brut de 95,51 %.

                     Parametri de funcționare ai centralei din Lynemouth

                              Costuri cu combustibilul (GBP/GJ)

                              Randament termic (%)

                              Factor de încărcare mediu net (%)

                              7,17

                              36,9

                              77

            2.2.   Temeiul juridic național, finanțarea și bugetul

                  (13)

                  Temeiul juridic național îl constituie Legea privind energia electrică din 2013.

                  (14)

                  Bugetul total pentru acest proiect este estimat la 0,8 miliarde GBP. Regatul Unit a confirmat că niciun ajutor nu va fi plătit beneficiarului înainte de data punerii în funcțiune.

                  (15)

                  Ajutorul va fi plătit de o contraparte deținută de stat, finanțată prin intermediul unei taxe impuse tuturor furnizorilor de energie electrică autorizați, în funcție de cota de piață a furnizorilor, definită de consumul de energie electrică măsurat. Furnizorii vor trebui să își îndeplinească obligațiile din resurse proprii, însă vor avea libertatea de a transfera costurile asupra consumatorilor, ca parte a strategiilor lor generale de stabilire a prețurilor.

            2.3.   Forma ajutorului, durata și costurile de producție

                  (16)

                  Ajutorul pentru proiect ar urma să fie acordat sub forma unei prime variabile [un așa-numit contract pe diferență (CfD)], calculată ca diferență de plată dintre un preț prestabilit (prețul de exercitare) și un preț de piață estimat pentru energia electrică (prețul de referință). Prețul de referință este un preț care se bazează pe prețurile energiei electrice de pe piața cu ridicata la termen într-o anumită perioadă de timp. Beneficiarul va câștiga bani din vânzarea propriei energii electrice pe piață, dar atunci când prețul mediu cu ridicata al energiei electrice este mai mic decât prețul de exercitare, beneficiarul va primi o plată suplimentară de la o contraparte deținută de Guvernul Regatului Unit (Low Carbon Contracts Company Ltd – denumită în continuare „contrapartea CfD”) pentru această diferență. Cu toate acestea, beneficiarul își va asuma riscul ca prețul de referință să nu fie atins și un risc legat de volum în cazul în care nu se realizează previziunile privind volumul de vânzări (4).

                  (17)

                  Sprijinul pentru proiectul de biomasă este stabilit, prin urmare, pe baza unui preț de exercitare stabilit la nivel administrativ. Prețurile de exercitare au fost stabilite la niveluri care să permită ca sprijinul din cadrul FIDeR să fie, în mare măsură, echivalent cu cel oferit în temeiul Sistemului actual privind obligația de furnizare a energiei electrice din surse regenerabile (5), pentru a facilita tranziția între schemele de sprijin.

                  (18)

                  Pentru a calcula prețul de exercitare pentru centralele dedicate de conversie la biomasă (aplicabil centralei din Lynemouth), Regatul Unit a ținut seama, în special, de intervalele de costuri egalizate ale energiei electrice în intervalul cuprins între 105 GBP/MWh și 115 GBP/MWh. Autoritățile britanice au explicat că nivelul prețului de exercitare pentru proiectele de trecere la biomasă a fost calculat luând în considerare un interval minim acceptabil de rentabilitate (6) de 8,8 %-12,7 %.

                  (19)

                  Prețul de exercitare aplicabil pentru acest proiect este de 105 lire sterline/MWh (la prețurile din 2012, indexate anual la indicele prețurilor de consum). Pentru centralele de conversie la biomasă, prețul maxim de exercitare oferit în cadrul sistemului privind contractul pe diferență va fi în același cuantum per MWh. Costurile egalizate includ costurile de finanțare a noilor centrale electrice bazate pe o rată de actualizare de 10 % pentru toate tehnologiile. Regatul Unit a prezentat în detaliu modul în care aceste costuri au fost calculate, sursele datelor utilizate și pragurile minim acceptabile de rentabilitate luate în considerare (7).

                  (20)

                  Ipotezele principale utilizate pentru calcularea prețurilor de exercitare, inclusiv pentru costurile egalizate, prețurile combustibililor fosili, cotele de impozitare efective și ipotezele privind extinderea la maximum a capacității, sunt indicate în raportul guvernului britanic privind costul egalizat (8) și în rapoartele Ministerului Energiei și Schimbărilor Climatice (9). În acest scop, prețul de vânzare cu ridicata al energiei electrice se consideră a fi de aproximativ 55 GBP/MWh, în termeni reali, și se anticipează o creștere până la 65 GBP/MWh în 2020.

                  (21)

                  Pe baza acestui preț de exercitare, rata internă de rentabilitate economică (RIR) pentru proiect a fost estimată la 9,7 % pe o bază reală, înainte de impozitare. Contractul de investiții propus va înceta la 31 martie 2027, indiferent de data începerii.

            2.4.   Cumulare

                  (22)

                  Regatul Unit a precizat faptul că proiectele cărora le-au fost atribuite contracte de investiții nu vor putea beneficia de un contract pe diferență pentru generarea aceleiași energii electrice în conformitate cu noua schemă de sprijin. În plus, niciun proiect care primește plăți în cadrul contractelor de investiții nu va putea să beneficieze de certificate privind obligația de furnizare a energiei electrice din surse regenerabile pentru aceeași producție de energie electrică. În cele din urmă, producția de energie din surse regenerabile care beneficiază de sprijin prin intermediul unui contract de investiții nu va putea să participe pe piața de capacități sau să primească ajutor pentru investiții pe durata contractului de investiții.

                  (23)

                  Pe baza principiilor descrise în considerentul 22, Regatul Unit a confirmat că nici producătorul, nici oricare dintre părțile interesate nu a primit, nu i s-a acordat și nici nu a solicitat direct sau indirect orice alt sprijin din partea Regatului Unit sau din oricare alt stat membru.

            2.5.   Utilizarea și disponibilitatea biomasei

                  (24)

                  După cum se explică în considerentul 9 de mai sus, proiectul centralei din Lynemouth va putea să ardă doar pelete din lemn. Peletele din lemn utilizate la centrala din Lynemouth trebuie să respecte criteriile de durabilitate din Regatul Unit, inclusiv o reducere minimă de 60 % a emisiilor de gaze cu efect de seră față de intensitatea medie a rețelei pe bază de combustibili fosili din Uniune (și anume, în raport cu valorile medii pentru cărbune și gaze naturale în Uniune, măsurate utilizând metodologia prevăzută în Directiva privind energia din surse regenerabile). Aceste obiective vor fi revizuite pentru a atinge o reducere minimă a emisiilor de gaze cu efect de seră cu 72 %, din aprilie 2020, și apoi o reducere minimă cu 75 %, din aprilie 2025. Criteriile de durabilitate din Regatul Unit conțin, de asemenea, dispoziții pentru a proteja biodiversitatea și pentru a evita practicile nesustenabile (10).

                  (25)

                  Comerțul mondial cu așchii de lemn a fost estimat la 22 de milioane de tone pe an în 2011. Cererea din Uniune este mai mare decât producția, prin urmare Uniunea importă pelete din lemn. În același an, importurile nete de pelete din lemn în Uniune au fost estimate la 3,2 milioane de tone, cantitate care a crescut până la aproximativ 4 milioane de tone pe an în 2012.

                  (26)

                  Consumul global de pelete din lemn a fost estimat la 22,4 până la 24,5 milioane de tone (11) în 2012, din care aproximativ 15,1 milioane de tone au fost consumate în Uniune. Statele membre care consumă cea mai mare parte a paletelor din lemn în centrale electrice sunt Regatul Unit (1,3 milioane de tone în 2013) (12), Belgia (1,3 milioane de tone), Țările de Jos (1,2 milioane de tone), Danemarca (1 milion de tone) și Suedia (1 milion de tone).

            2.6.   Transparența

                  (27)

                  În ceea ce privește raportarea și transparența, Regatul Unit a indicat că toate contractele de investiții atribuite prin procesul FIDeR au fost publicate online în forma în care acestea au fost semnate (13).

            2.7.   Decizia de inițiere a procedurii oficiale de investigare

                  (28)

                  La 19 februarie 2015, Comisia a decis să inițieze procedura oficială de investigare cu privire la compatibilitatea ajutorului cu piața internă, în special în ceea ce privește proporționalitatea ajutorului și riscul de denaturare a pieței.

                  (29)

                  Mai exact, Comisia a concluzionat că riscul de supracompensare nu a putut fi exclus. Comisia a observat că RIR a fost afectată în mod semnificativ de ipotezele inițiale utilizate la calculele financiare și că valorile parametrilor de funcționare estimate inițial de Regatul Unit nu au fost pe deplin consecvente cu informațiile disponibile privind piața.

                  (30)

                  Comisia a efectuat un calcul al sensibilității pentru a estima impactul asupra RIR al schimbărilor legate de randamentul termic mediu al centralei, factorul de încărcare și costurile combustibilului. Potrivit acestor calcule, dacă randamentul termic și factorul de încărcare ar crește cu 5 %, iar costul combustibilului ar scădea cu 5 %, RIR (reală, înainte de impozitare) ar crește de la 9,7 % la 23,1 %. O variație similară de 10 % a celor trei parametri ar fi crescut RIR la 31,7 %. Prin urmare, Comisia a considerat că incertitudinile din ipotezele utilizate la calcularea costurilor ar putea duce la o posibilă supracompensare.

                  (31)

                  În plus, Comisia și-a exprimat îngrijorarea că necesarul de materie primă pentru funcționarea centralei din Lynemouth exclusiv pe biomasă este unul semnificativ comparativ cu cel din Uniunea Europeană și de pe piața mondială. Pe baza datelor din 2012, centrala electrică din Lynemouth ar reprezenta aproximativ 7,4 % din consumul mondial de pelete din lemn, 11,2 % din consumul european și 88,2 % din consumul din Regatul Unit, ducând la o creștere a importurilor.

                  (32)

                  Comisia și-a exprimat rezervele cu privire la faptul că o astfel de creștere a cererii pe termen scurt ar putea fi susținută de piața peletelor din lemn fără denaturări semnificative ale pieței. Comisia a observat, de asemenea, că biomasa lemnoasă este utilizată ca materie primă în mai multe sectoare (cum ar fi producerea de celuloză și hârtie sau carton) și nu a putut exclude denaturările pieței.

            3.   OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

                  (33)

                  Comisia a primit 30 de observații de la părțile interesate relevante. Observațiile din partea organizațiilor comerciale (14) și a deputaților britanici în Parlamentul European au subliniat importanța economică și socială a proiectului. Scrisori de susținere din partea diferitelor părți interesate au fost, de asemenea, prezentate de Lynemouth Power LTD și Spencer Group.

                  (34)

                  Patru organizații neguvernamentale au subliniat riscurile legate de mediu ale proiectului (15). În observațiile prezentate s-au pus sub semnul întrebării în special economiile de emisii de CO2 obținute prin generarea de energie electrică din biomasă importată și a fost exprimată îngrijorarea cu privire la posibilul impact negativ asupra poluării aerului și a biodiversității.

                  (35)

                  Șase organizații au furnizat argumente care susțin opinia conform căreia proiectul centralei din Lynemouth ar putea denatura concurența pe piața materiilor prime din fibre lemnoase. Observațiile primite au vizat: efectul utilizării sporite a biomasei pentru producția de energie asupra pieței mondiale a fibrelor lemnoase (UK Wood Panel Industries Federation, WPF) și asupra prețului materiilor prime (European Panel Federation, EPF); efectele asupra pieței lemnului pentru celuloză în sud-estul Statelor Unite (SUA) (Forest & Paper Association, Steptoe and Johnson în numele unei părți interesate din sud-estul Statelor Unite și a unui utilizator de lemn pentru celuloză), cu sediul în Statele Unite, precum și în America de Nord, pentru reziduurile de lemn (Mulch & Soil Council).

                  (36)

                  Un utilizator de lemn pentru celuloză stabilit în SUA și Steptoe and Johnson arată că, deși spațiile de producție în cauză sunt stabilite în SUA, materialele semifinite sunt exportate către Uniune. Prin urmare, posibila denaturare a pieței ar putea afecta operațiunile din Uniune. Contribuțiile prezentate de EPF și WPF susțin că proiectul de transformare a centralei din Lynemouth ar putea denatura concurența în Regatul Unit și piața fibrei de lemn a Uniunii Europene. Pentru a-și susține poziția, WPF a furnizat date care arată o creștere a prețurilor pentru rumeguș, așchii de lemn și lemn rotund pe piața din Regatul Unit pe baza unui sondaj. Datele (graficul) arată o creștere a prețurilor de aproximativ 80 % (date necorectate la rata inflației). EPF a prezentat un grafic cu privire la prețurile lemnului rotund, rumegușului și așchiilor de lemn în Europa extrase dintr-un studiu al unui consultant Ecofys (16). Datele arată o creștere de aproximativ 40 % față de 2009. Cu toate acestea, datele arată că această creștere a prețurilor este limitată la anumite țări (Austria, Franța, Italia, Suedia, Regatul Unit), în timp ce în altele, prețurile erau relativ constante (Belgia, Lituania, Slovacia, Spania).

                  (37)

                  Observațiile prezentate de un utilizator de lemn pentru celuloză din Statele Unite, American Forest & Paper Association („AFPA”) și Steptoe and Johnson susțin că, deoarece cea mai mare parte a peletelor din lemn vor fi importate din sud-estul Statelor Unite, măsura propusă ar putea denatura concurența pe piața din SUA.

                  (38)

                  Un utilizator de lemn pentru celuloză din Statele Unite și AFPA au prezentat faptul că valoarea totală a producției de lemn în sud-estul Statelor Unite în 2011 s-a ridicat la 230 de milioane de tone brute [„GT”, echivalentul a 107 tone uscate, deoarece, din cauza conținutului de umiditate, 1 tonă uscată (17) echivalează cu 2,15 tone brute]. Din acest total, aproximativ 115 milioane de tone brute a fost lemn pentru celuloză (lemn pentru celuloză în mare parte de esență moale). Figura 1 prezintă totalul recoltei din sud-estul Statelor Unite, pentru fiecare tip de produs (18).

                     Figura 1

                     Extracțiile producției de produse din lemn (PPL) pentru America de Sud în perioada 1995-2011 (Abt et al., 2014)

                  (39)

                  Datele prezentate în raport indică o creștere a producției de pelete din lemn în sudestul Statelor Unite în ultimii ani și, în aceeași perioadă, o creștere a exporturilor de pelete din sud-estul Statelor Unite. Pe baza aceluiași raport, capacitatea de producție de pelete din lemn din sud-estul Statelor Unite a crescut de la 2 milioane de tone brute, în 2010, la 6 milioane de tone brute, în 2011. Aproape toată această nouă capacitate a fost dezvoltată pentru a produce palete pentru export în statele membre ale UE.

                  (40)

                  Conform datelor prezentate de Steptoe and Johnson, prețul lemnului de pin pentru celuloză în sud-estul Statelor Unite a crescut cu 25 % în perioada 2011-2014, iar prețul lemnului de esență tare pentru celuloză, cu 60 %. Potrivit AFPA, prețurile de tăiere a lemnului de pin pentru celuloză din America de Sud au crescut cu 11 % în 2013 și cu 10 % în 2014. Aceste părți susțin că creșterea este cauzată de creșterea producției de pelete din lemn. Utilizatorul de lemn pentru celuloză menționat la punctul 36 de mai sus nu oferă date privind costurile, dar face afirmații similare cu privire la riscul de creștere a prețului materiilor prime ca urmare a utilizării peletelor din lemn care fac obiectul unor subvenții.

                  (41)

                  Conform datelor prezentate de Steptoe and Johnson, prețul lemnului de pin pentru celuloză în sud-estul Statelor Unite a crescut cu 25 % în perioada 2011-2014, iar prețul lemnului de esență tare pentru celuloză, cu 60 %. Părțile menționate susțin că această creștere este cauzată de creșterea producției de pelete din lemn.

                  (42)

                  În sprijinul acestei afirmații, un utilizator de lemn pentru celuloză din Statele Unite și AFPA au prezentat un studiu teoretic care analizează impactul economic al creșterii semnificative a producției de pelete asupra pieței fibrei de lemn din sud-estul Statelor Unite (19). Acest studiu modelează scenariile cu un grad ridicat de pătrundere a biomasei. Autorii au estimat cererea viitoare de pelete din lemn luând în considerare un grad ridicat de pătrundere a bioenergiei (inclusiv tendințele naționale și internaționale ale politicilor și previziunile din planurile naționale de acțiune privind energia regenerabilă din UE). Modelul pornește de la premisa că, până în 2020, nu mai puțin de 44 de milioane de tone brute de pelete și așchii de lemn pe an vor fi produse în sud-estul Statelor Unite pentru a fi utilizate în scop energetic. În funcție de modelul utilizat, acest volum ridicat de cereri suplimentare duce la o creștere semnificativă a prețului materiilor prime pe termen scurt (în medie cu 70 % pentru întreaga piață cu ridicata). Cu toate acestea, pe termen lung, ar conduce la o creștere a resurselor forestiere pentru a satisface cererea și prețurile ar scădea.

                  (43)

                  Steptoe and Johnson a constatat că plantarea de arbori comerciali în sud-estul Statelor Unite este în scădere de 30 de ani. Alături de producția crescută de pelete din lemn, acest lucru ar putea conduce la rate de creștere negative în regiune, conducând la practici nesustenabile din punctul de vedere al mediului și la pierderea biodiversității.

                  (44)

                  Un utilizator de lemn pentru celuloză din Statele Unite, EPF și Johnson and Steptoe și-au exprimat îngrijorarea cu privire la impactul cumulat al altor proiecte majore (în special cele ale centralei electrice Drax din Regatul Unit) și la politica europeană privind biomasa în general.

                  (45)

                  Mulch & Soil Council și-a exprimat îngrijorarea cu privire la posibilele denaturări ale pieței din America de Nord pentru reziduurile de lemn.

                  (46)

                  WPF, Steptoe and Johnson și Mulch & Soil Council au pus sub semnul întrebării economiile de emisii de CO2 obținute prin generarea de energie electrică din biomasă importată din America de Nord. Steptoe and Johnson, de asemenea, a exprimat îndoieli cu privire la proporționalitatea ajutorului și a furnizat informații suplimentare cu privire la sursa lemnului folosit pentru fabricarea de pelete și la nevoia de materii prime din sectorul ambalajelor.

                  (47)

                  Douăsprezece (20) societăți și asociații din sectorul industrial au prezentat argumente tehnice subliniind soliditatea și efectul pozitiv al proiectului. Observațiile vizează subiecte precum (printre altele): RIR a proiectului; disponibilitatea și durabilitatea biomasei; rolul energiei provenite din biomasă în atingerea obiectivelor Regatului Unit în domeniul energiei din surse regenerabile; parametrii de funcționare preconizați ai centralei și logistica alimentării cu combustibil.

                  (48)

                  United States Industrial Pellet Association (Asociația producătorilor de pelete industriale din Statele Unite) a evidențiat în special reducerea emisiilor asociată cu bioenergia și durabilitatea peletelor produse în SUA. De asemenea, asociația a furnizat date privind prețul materiilor prime în sud-estul Statelor Unite (a se vedea figura 2 de mai jos).

                  (49)

                  Wood Pellet Association of Canada (Asociația producătorilor de pelete industriale din Canada) a raportat date privind disponibilitatea peletelor din lemn. Observația prezentată citează în special un studiu al unui consultant Poyry (21), conform căruia regiunile de aprovizionare din sud-estul Statelor Unite, vestul Canadei și Rusia dispun, în mod colectiv, de un surplus de 50 de milioane de tone uscate în etuvă de surse de biomasă.

                     Figura 2

                     Prețurile de tăiere în sud-estul Statelor Unite

                  (50)

                  Enviva a prezentat date privind cererea și oferta preconizată de pelete din lemn. Potrivit Enviva, proiectele în domeniul peletelor de lemn din primul trimestru al anului 2015, odată finalizate, vor adăuga 18,1 milioane de tone uscate la capacitatea generală de producție. Observațiile au cuprins, de asemenea, date privind producția de lemn de construcție din SUA (a se vedea figura 3).

                     Figura 3

                     Construcțiile imobiliare și consumul de lemn de construcție în SUA în perioada 2004-2014

                  (51)

                  European Pellet Council a furnizat date privind prețul și disponibilitatea peletelor din lemn și prețul materiilor prime în Uniunea Europeană și în Statele Unite. Potrivit European Pellet Council, creșterea puternică a cererii de pelete în perioada 20122014 nu a dus la o creștere semnificativă a prețurilor la pelete. Pentru a susține acest argument, European Pellet Council a prezentat date privind prețul peletelor de lemn în SUA în perioada decembrie 2013-aprilie 2015 și în Uniune, în perioada ianuarie 2011-martie 2015. În ambele cazuri, nu s-a observat nicio creștere a prețurilor.

                  (52)

                  Potrivit acestor date, creșterea puternică a cererii de pelete în perioada 2012-2014 nu a dus la o creștere semnificativă a prețului peletelor.

                  (53)

                  În cele din urmă, o contribuție (Société Générale) a prezentat date privind rentabilitatea proiectului.

            4.   OBSERVAȚIILE DIN PARTEA REGATULUI UNIT

                  (54)

                  Regatul Unit a furnizat informații suplimentare cu privire la parametrii de funcționare ai centralei electrice din Lynemouth. În urma unei reexaminări a celorlalte centrale pe bază de biomasă, factorul de încărcare al centralei a fost ridicat de la 75,3 % la 77 % (după cum se indică în tabel; a se vedea, de asemenea, nota de subsol 3). În plus, Regatul Unit a arătat că randamentul termic al centralelor pe bază de cărbune pulverizat este de aproximativ 36 % pentru parcul de cărbune din Regatul Unit pentru perioada 2009-2013. În cele din urmă, Regatul Unit a furnizat o defalcare a costurilor combustibililor și a explicat că toți parametrii sunt riguroși, fiind evaluați în raport cu alte centrale și sunt examinați de experți independenți (22).

                  (55)

                  Regatul Unit susține că economia proiectului din Lynemouth s-a modificat considerabil de la notificare. În special, proiectul era prevăzut să fie dat în exploatare în al treilea trimestru al anului 2016, însă Regatul Unit estimează că proiectul va fi dat în exploatare până în a doua jumătate a anului 2017. Întrucât sprijinul acordat trecerii la biomasă se va încheia în martie 2027, indiferent de data începerii, proiectul a pierdut aproximativ un an de subvenție. De asemenea, proiectul și-a crescut costurile de capital. În plus, ca urmare a unei schimbări de politică, din august 2015 sursele regenerabile de energie electrică nu vor fi scutite de taxa pe schimbările climatice (o taxă pe emisiile de dioxid de carbon). În cele din urmă, deprecierea lirei sterline față de dolarul american reduce și mai mult rentabilitatea proiectului.

                  (56)

                  Potrivit autorităților britanice, aceste evoluții au redus în mod semnificativ rentabilitatea proiectului. RIR este estimată în prezent la aproximativ [3 %-8 %] pe baza prețurilor reale, înainte de impozitare.

                  (57)

                  În 2014, piața mondială a peletelor din lemn uscat a crescut, ajungând la 27 de milioane de tone uscate. Regatul Unit a furnizat, de asemenea, date privind schimburile comerciale pe piața globală a peletelor din lemn (a se vedea figura 4). Consumul de pelete din lemn din Uniune aproape s-a dublat, crescând de la aproximativ 8 milioane de tone uscate în 2009, la aproximativ 16 milioane de tone uscate în 2013 (23).

                     Figura 4

                     Comerțul cu pelete de lemn de import în UE în tone uscate

                  (58)

                  Figura 5 arată că importurile de pelete în Uniune au crescut de la 1,8 milioane de tone uscate în 2009, la 3,2 milioane de tone uscate în 2011. În 2012, importurile în Uniune s-au ridicat la aproximativ 4 milioane de tone uscate, cu perspective de creștere în continuare în următorii ani. În 2014, importurile de pelete din lemn din sud-estul Statelor Unite către Uniune s-au ridicat la aproximativ 7,3 milioane de tone uscate (24).

                     Figura 5

                     Comerțul cu pelete de lemn de import în UE în tone uscat

                     Sursă: Date ale Regatului Unit.

                  (59)

                  Regatul Unit a clarificat, de asemenea, faptul că, în prezent, marea majoritate a rezervelor de pelete disponibile sunt achiziționate în cadrul unor contracte negociate individual (de obicei, o durată cuprinsă între cinci și 10 ani). Peletele de lemn de pe piața la vedere reprezintă un procent foarte limitat din oferta globală de pelete din lemn. O fabrică de pelete poate fi construită într-o perioadă cuprinsă între 18 și 30 de luni și, susținută, eventual, de un contract de furnizare pe termen lung. Ca urmare a barierelor limitate pentru operatorii nou intrați pe piață, autoritățile britanice susțin că piața peletelor din lemn se poate adapta la creșterea cererii de aprovizionare a centralei din Lynemouth.

                  (60)

                  În sprijinul acestei afirmații, Regatul Unit a comparat consumul de pelete din Uniune cu prețul la vedere din sud-estul Statelor Unite. După cum se arată în figura 5, în perioada 2009-2011, importurile în Uniune din sud-estul Statelor Unite s-au dublat. În această perioadă, prețurile de pe piața la vedere nu s-au modificat substanțial, în pofida creșterii importurilor în Uniune, astfel cum se indică în figura 6.

                     Figura 6

                     Consumul de pelete din lemn și prețurile la vedere FOB la peletele din lemn în sud-estul Statelor Unite (2009-2013)

                  […] (*1)

                  (61)

                  Regatul Unit a furnizat, de asemenea, date cu privire la lanțul de aprovizionare propus. Centrala din Lynemouth intenționează să asigure aproximativ [60 %-80 %] din cererea de pelete din sud-estul Statelor Unite. Aproximativ [5 %-20 %] vor fi obținute din alte state membre, iar restul din vestul Canadei. Centrala din Lynemouth a identificat […] furnizori posibili, din care […] în […] diferite state din sud-estul Statelor Unite și […] din Europa. Centrala din Lynemouth nu intenționează să se aprovizioneze cu biomasă din Regatul Unit.

                  (62)

                  Potrivit autorităților britanice, această creștere a prețurilor la materiile prime poate fi explicată printr-o lipsă de reziduuri de cherestea. Regatul Unit a explicat că reziduurile de uzină sunt produse în cantități mari atunci când se prelucrează cherestea și pot fi utilizate la producția de pelete din lemn, precum și în alte scopuri. Cu toate acestea, disponibilitatea reziduurilor de uzină este limitată și este legată de producția de cherestea. Potrivit autorităților britanice, sectorul construcțiilor din SUA nu s-a redresat în totalitate de la începutul crizei financiare. Scăderea lucrărilor de construcții de locuințe și a producției de cherestea reduce rezervele de reziduuri de uzină care ar putea fi utilizate la producția de celuloză și pelete din lemn. În opinia autorităților britanice, deficitul de reziduuri de fabrică de cherestea contribuie în mod semnificativ la creșterea prețului materiilor prime.

                  (63)

                  Pentru a susține acest argument, autoritățile britanice susțin că creșterea prețurilor la materia primă pe piețele locale nu are legătură cu creșterea producției de pelete din lemn. Figura 7 arată o creștere a prețurilor pe piețele locale din SUA începând din al doilea trimestru al anului 2013 până în primul trimestru al anului 2015, indicând piețele care au înregistrat o creștere semnificativă a producției de pelete.

                     Figura 7

                     Creșterea prețurilor de tăiere a lemnului de pin pe piețele locale din SUA în intervalul T2 2013-T1 2015

                  […] (*1)

                  (64)

                  În cele din urmă, autoritățile britanice au confirmat că, prin modificarea prevederilor contractuale, centrala din Lynemouth ar putea fi nevoită să modifice criteriile de durabilitate descrise în considerentul 24, de exemplu, în cazul oricărui criteriu de durabilitate european viitor pentru biomasa solidă.

            5.   EVALUAREA MĂSURII

                  (65)

                  O măsură constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE dacă „ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”.

                  (66)

                  După cum este prevăzut în decizia de inițiere a procedurii din 19 februarie 2015, beneficiarul va primi ajutor de exploatare sub forma unei prime variabile (a se vedea considerentele 16-19 de mai sus) de la contrapartea deținută de Guvernul Regatului Unit, și anume societatea Low Carbon Contracts Company Ltd, pentru energia electrică pe care o produce. Măsura favorizează producerea de energie electrică din surse regenerabile de energie (în acest caz, biomasă) de către beneficiarul ales. Energia electrică este comercializată la scară largă între statele membre. Măsura notificată ar putea, prin urmare, să denatureze concurența de pe piața energiei electrice și să afecteze comerțul dintre statele membre. În plus, centrala va concura pe piața materiilor prime pentru combustibilul din biomasă. Mai precis, ca urmare a lipsei de resurse forestiere locale suficiente, cea mai mare parte a biomasei solide necesare pentru alimentarea instalației va fi importată din străinătate (a se vedea considerentul 61).

                  (67)

                  Comisia concluzionează că măsura notificată constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 din tratat (25).

            5.1.   Legalitatea ajutorului

                  (68)

                  Pe baza informațiilor furnizate de Regatul Unit, Comisia observă că nu a fost luată nicio decizie finală de investiție. Plățile nu vor fi efectuate înainte de obținerea aprobării ajutorului de stat. Prin urmare, Comisia consideră că Regatul Unit și-a îndeplinit obligațiile ce îi revin în temeiul articolului 108 alineatul (3) din TFUE.

            5.2.   Compatibilitatea ajutorului

                  (69)

                  Comisia constată că măsura notificată vizează promovarea producerii de energie electrică din surse regenerabile de energie, și anume din biomasă solidă. Măsura notificată se înscrie în domeniul de aplicare al Orientărilor privind ajutoarele de stat pentru protecția mediului și energie pentru perioada 2014-2020 (OAME) (26). Prin urmare, Comisia a evaluat măsura notificată pe baza dispozițiilor generale de compatibilitate din OAME (prevăzute în secțiunea 3.2 din OAME) și a criteriilor specifice de compatibilitate pentru ajutoarele de exploatare acordate pentru producția de energie electrică din surse regenerabile de energie (secțiunea 3.3.2.1 din OAME).

            5.2.1.   Obiectivul de interes comun

                  (70)

                  După cum s-a concluzionat în decizia de inițiere a procedurii, Comisia constată că obiectivul măsurii de ajutor notificate este să ajute Regatul Unit să realizeze obiectivele privind energia din surse regenerabile și obiectivele de reducere a emisiilor de CO2 stabilite de UE ca parte a Strategiei UE 2020 (27). După cum s-a descris la considerentul 10 de mai sus, conform estimărilor făcute în Regatul Unit, centrala ar trebui să genereze o cantitate de aproximativ 2,3 TWh de energie electrică din surse regenerabile, reducând cu 17,7 milioane de tone emisiile de CO2. Prin urmare, în conformitate cu punctele 30, 31 și 33 litera (a) din OAME, Regatul Unit a definit în mod explicit reducerile de emisii de CO2 preconizate și producția de energie electrică din surse regenerabile preconizată ca urmare a proiectului. Comisia concluzionează că măsura de ajutor notificată este orientată către un obiectiv de interes comun, în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (c) din tratat.

                  (71)

                  Organizațiile de mediu și Steptoe and Johnson și-au exprimat îngrijorarea cu privire la efectele proiectului asupra mediului. Regatul Unit a confirmat că ajutorul se va acorda numai pentru biomasa care se încadrează în definițiile stabilite în conformitate cu OAME (a se vedea considerentul 6 din OAME). Comisia reamintește că ajutorul va îndeplini obiectivele de mediu prevăzute în considerentul 69 și, prin urmare, va respecta cerințele privind testul de mediu care trebuie efectuat în scopuri de control al ajutoarelor de stat. Pe lângă faptul că trebuie să treacă acest test relevant pentru ajutorul de stat, centrala va trebui să respecte întreaga legislație aplicabilă în materie de mediu, în special în ceea ce privește impactul asupra poluării aerului. Centrala se află sub incidența Directivei 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului (28), pe care trebuie să o respecte și care stabilește limitele pentru emisiile de NOx, SO2 și de particule de la centralele de ardere de dimensiuni mari. În plus, Comisia observă că peletele din lemn utilizate de centrala din Lynemouth vor trebui să respecte criteriile de durabilitate din Regatul Unit. Potrivit autorităților britanice, aceste criterii, inclusiv reducerile minime de emisii de CO2 sunt calculate pe baza unei analize a ciclului de viață. Criteriile de durabilitate ale Regatului Unit conțin, de asemenea, dispoziții prin care să se evite orice efect negativ asupra mediului (precum pierderea biodiversității).

            5.2.2.   Necesitatea intervenției statului, efectul de stimulare și caracterul adecvat al ajutorului

                  (72)

                  De asemenea, în decizia sa de inițiere a procedurii, Comisia a concluzionat că ajutorul este necesar, are un efect de stimulare și este adecvat. În special, cu trimitere la punctele 38, 107 și 115 din OAME, Comisia observă că deficiențele pieței (cum ar fi neincluderea în prețul la energie a externalităților generate de utilizarea combustibililor fosili) nu sunt suficient abordate de cadrul de politică existent și că, fără ajutorul de exploatare în curs de evaluare, proiectul nu ar putea fi viabil din punct de vedere financiar.

                  (73)

                  Cu trimitere la punctele 49 și 58 din OAME, Regatul Unit a arătat că costurile egalizate ale energiei electrice sunt mult mai mari decât prețul de piață preconizat al energiei electrice, iar autoritățile din Regatul Unit au furnizat o analiză financiară care demonstrează că, în absența ajutorului în curs de evaluare, RIR a proiectului ar fi negativă. Într-o astfel de situație, operatorii de pe piață nu ar dori să investească în proiecte de biomasă. Prin urmare, ajutorul schimbă comportamentul beneficiarului. Regatul Unit a confirmat că beneficiarul avea obligația de a depune o cerere, și că aceasta a fost prezentată înainte de a începe executarea proiectului (punctul 51 din OAME).

                  (74)

                  În ceea ce privește în special punctele 40 și 116 din OAME, Regatul Unit a arătat că ajutorul este un instrument adecvat. După cum s-a explicat în decizia de inițiere a procedurii, costurile egalizate ale energiei electrice sunt mai mari decât prețul de piață preconizat al energiei electrice și RIR preconizată fără ajutor de stat ar fi negativă. Pentru a remedia lipsa de venituri suficiente pentru proiectul specific, Regatul Unit acordă ajutoare de stat care sunt orientate în mod specific către proiectul respectiv și care abordează nevoile specifice ale proiectului care urmează să fie realizat fără a se depăși RIR preconizată (de exemplu, în cadrul pragurilor minim admisibile de rentabilitate descrise la considerentul 18 de mai sus). În particular, proiectul din Lynemouth a fost selectat din multe altele în scopul atingerii obiectivelor Uniunii privind energia din surse regenerabile (a se vedea considerentul 7 de mai sus) și ajutorul de exploatare i-a fost acordat sub forma unui contract pe diferență. Comisia, în decizia sa privind cazul SA.36196 (29) (Reforma pieței energiei electrice – Contract pe diferență pentru energia din surse regenerabile), a concluzionat că un contract pe diferență este un instrument adecvat pentru realizarea obiectivului de interes comun.

                  (75)

                  Prin urmare, Comisia concluzionează că ajutorul pentru proiectul notificat este necesar, are un efect de stimulare și este acordat prin intermediul unui instrument adecvat.

            5.2.3.   Proporționalitate

                  (76)

                  În decizia sa de inițiere a procedurii, Comisia și-a exprimat îndoiala că ajutorul este proporțional (a se vedea considerentul 28 de mai sus). Comisia reamintește că costurile egalizate ale producerii de energie (LCOE) pentru un astfel de proiect de biomasă, pe baza unei RIR de 10 %, au fost calculate de Regatul Unit la cel puțin 105 GBP/MWh (a se vedea considerentul 19). Comisia consideră LCOE adecvate, astfel cum a fost confirmat deja în deciziile anterioare (30). Regatul Unit a demonstrat că ajutoarele per unitate de energie nu depășesc diferența dintre costurile egalizate ale producerii de energie și prețul de piață preconizat al energiei electrice, dat fiind că prețul de exercitare (care reflectă prețul de piață plus prima) nu depășește LCOE (31). În plus, Regatul Unit a confirmat că ajutorul se va acorda până când investiția se amortizează, în conformitate cu normele contabile obișnuite.

                  (77)

                  Pragul minim acceptabil de rentabilitate al proiectului este cuprins între 8,8 % și 12,7 % pe bază reală, înainte de impozitare, astfel cum este descris la considerentul 18 de mai sus și acceptat de Comisie în decizia sa de inițiere a procedurii. Acesta a fost în conformitate cu nivelurile aprobate anterior de Comisie pentru proiectele de producere de energie din biomasă din Regatul Unit (32). Comisia va evalua dacă RIR a proiectului respectă pragul minim acceptabil de rentabilitate.

                  (78)

                  Ca urmare a deciziei de inițiere, Regatul Unit a prezentat informații actualizate cu privire la proiect, care arată că RIR a proiectului din Lynemouth este considerabil mai scăzută comparativ cu notificarea, în principal din cauza pierderilor subvențiilor timp de aproximativ un an, a costurilor de capital mai mari, a eliminării scutirii de la plata taxei pe schimbările climatice și a evoluției nefavorabile a cursului de schimb valutar. În plus, autoritățile britanice au actualizat în mod pozitiv factorul de încărcare, unul dintre parametrii de funcționare.

                  (79)

                  În conformitate cu calculele financiare prezentate, RIR a proiectului este în prezent de aproximativ [3 %-8 %] pe aceeași bază reală, înainte de impozitare, ceea ce este cu mult sub pragul minim acceptabil de rentabilitate și, prin urmare, este deja un indiciu privind lipsa supracompensării. Cu toate acestea, Comisia observă că parametrii de funcționare pot varia încă, cum ar fi randamentul termic mediu, factorul de încărcare și costul combustibilului.

                  (80)

                  În acest sens, Regatul Unit a furnizat date care demonstrează că randamentul termic al centralelor pe bază de cărbune pulverizat este de aproximativ 36 %, iar datele de piață sugerează că acest tip de proiect de conversie a biomasei ar putea ajunge la un randament termic de aproximativ 38 %-39 %. Prin urmare, o majorare cu 10 % a randamentului termic, după cum se arată în decizia de inițiere a procedurii, nu pare a fi realistă.

                  (81)

                  După cum s-a arătat mai sus, factorul de încărcare al proiectului (a se vedea considerentul 12) a fost majorat la 77 % pe baza unei analize a datelor provenite de la alte centrale pe bază de biomasă reexaminate de către Regatul Unit în urma deciziei de inițiere. În plus, informațiile transmise de Regatul Unit indică faptul că gradul de încărcare netă pentru acest tip de centrală nu ar depăși aproximativ 80 % (33).

                  (82)

                  În ceea ce privește costul combustibilului, Regatul Unit a explicat în detaliu costurile legate de asigurarea unor cantități suficiente de pelete din lemn. Documentele furnizate au fost verificate de experți independenți și includ o defalcare detaliată a principalelor elemente de cost în lanțul de aprovizionare din Lynemouth, inclusiv costurile de fabricație, costurile de transport și logistică (inclusiv costurile legate de modernizarea instalațiilor portuare necesare centralei din Lynemouth). Pe baza explicațiilor oferite, Comisia concluzionează că costul mediu al combustibilului de 7,17 GBP/GJ este o estimare rezonabilă a costului preconizat al combustibilului.

                  (83)

                  RIR a fost estimată pentru situația în care randamentul termic și factorul de încărcare ar crește cu 5 %, iar costul combustibilului ar scădea cu 5 %. Schimbările de asemenea amploare nu sunt considerate compatibile cu intervalele realiste ale parametrilor de funcționare, astfel cum s-a menționat în considerentele 79-81. Astfel de modificări cumulate ar duce la o creștere a RIR (reală, înainte de impozitare) de la aproximativ [3 %-8 %] până la […]. Această valoare se încadrează în intervalul pragurilor minim acceptabile de rentabilitate preconizate de Regatul Unit.

                  (84)

                  Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că ajutorul nu conduce la supracompensare. Prin urmare, măsura notificată este proporțională pentru atingerea obiectivului de interes comun.

            5.2.4.   Evitarea efectelor negative nejustificate asupra concurenței și asupra comerțului

                  (85)

                  Atunci când evaluează compatibilitatea unei măsuri de ajutor de stat, Comisia trebuie să stabilească faptul că „efectele negative ale măsurii de ajutor în ceea ce privește denaturarea concurenței și impactul asupra schimburilor comerciale dintre statele membre trebuie să fie limitate și compensate de efectele pozitive în ceea ce privește contribuția la obiectivul de interes comun” (a se vedea punctul 88 din OAME).

                  (86)

                  Cu trimitere la punctele 94-96 din OAME, Comisia constată că măsura nu conduce la efecte negative evidente, deoarece ajutorul este proporțional și nu are ca efect doar o relocalizare a activității, fără un efect asupra mediului. Ajutorul va contribui la proiectul de trecere a centralei din Lynemouth de la cărbune la biomasă, fapt care va conduce la reduceri ale emisiilor de CO2 (a se vedea considerentul 10 de mai sus).

                  (87)

                  Pentru a evalua efectele negative ale măsurii de ajutor, Comisia își îndreaptă atenția asupra denaturărilor concurenței ce decurg din impactul previzibil pe care ajutoarele îl au asupra concurenței care operează pe piețele de produse vizate și locul de desfășurare a activității economice (a se vedea punctul 97 din OAME). Dat fiind faptul că ajutoarele sunt acordate pentru producția de energie electrică din surse de energie regenerabile, piața produselor în cauză este piața energiei electrice.

                  (88)

                  În primul rând, Comisia reamintește cota de piață limitată a beneficiarului (0,7 % din piața producției de energie electrică din Regatul Unit). În al doilea rând, în legătură cu punctul 101 din OAME, Comisia constată, de asemenea, că proiectul constă în modernizarea unei centrale electrice existente pe bază de cărbune și, prin urmare, nu va avea efecte negative, cum ar fi, în special, creșterea puterii de piață a beneficiarului. Prin urmare, Comisia concluzionează că măsura în cauză nu ar avea niciun impact semnificativ asupra concurenței pe piața producției de energie electrică din Regatul Unit.

                  (89)

                  În decizia sa de inițiere a procedurii, Comisia și-a exprimat rezervele cu privire la riscul ca proiectul să conducă la o denaturare a concurenței pe piața peletelor din lemn și pe piața din amonte a materiilor prime, într-o măsură care să contravină interesului comun. Având în vedere caracteristicile speciale ale acestui proiect notificat individual, Comisia a extins analiza la efectele indirecte pe piețele secundare.

            5.2.5.   Denaturarea pe piața peletelor din lemn

                  (90)

                  În primul rând, Comisia reamintește că centrala din Lynemouth va trebui să folosească doar pelete din lemn de uz industrial. În timp ce unele centrale este posibil să poată înlocui parțial peletele din lemn cu alți combustibili, nu se preconizează că centrala din Lynemouth va putea să înlocuiască peletele din lemn cu un alt produs, având în vedere structura sa. Pentru a analiza gradul de denaturare a concurenței pe care ar putea să o genereze proiectul, piața peletelor din lemn de uz industrial constituie piața de produse corespunzătoare.

                  (91)

                  Datele furnizate de Regatul Unit (a se vedea figura 4) arată că pelete din lemn sunt comercializate între principalele domenii de producție și de consum. În plus, fluxurile comerciale au crescut semnificativ în ultimii ani (mai mult de 40 % într-un singur an). Mai mult, Regatul Unit a furnizat date potrivit cărora importurile de pelete din lemn în UE din sud-estul Statelor Unite s-au dublat, din 2009 până în 2011 (astfel cum se arată în figura 5).

                  (92)

                  Prin urmare, pe baza fluxurilor comerciale și a volumului importurilor în Uniune, Comisia concluzionează că piața peletelor din lemn nu se limitează la un singur stat membru sau la Uniune, ci ar trebui considerată o piață globală pentru evaluarea denaturărilor de piață pe piața peletelor din lemn.

                  (93)

                  În 2014, piața mondială a peletelor din lemn uscat a crescut, ajungând la 27 de milioane de tone uscate. Consumul european de pelete din lemn s-a dublat între 2009 și 2012 (a se vedea figura 5). În pofida acestei creșteri, datele din figura 6 arată că prețurile de pe piața la vedere nu s-au modificat semnificativ.

                  (94)

                  Mai mult decât atât, din informațiile prezentate în răspunsul la decizia de inițiere a procedurii, Comisia constată că cea mai mare parte a aprovizionării cu pelete de lemn este în prezent negociată individual în temeiul unor contracte pe termen lung. Fabricile de pelete pot fi construite în termen de doi ani (sau mai repede) de la semnarea noilor contracte și asigurarea vânzărilor. Prin urmare, barierele de pe piață pentru noile instalații de producție par să fie limitate. Recenta creștere a capacității de producție de pelete atât din sud-estul Statelor Unite, cât și din Uniune (34) susțin această observație.

                  (95)

                  Cantitatea de pelete din lemn necesară centralei din Lynemouth reprezintă aproximativ 5,5 % din piața mondială a peletelor din lemn din 2014. Acest procent este în mod semnificativ mai mic decât valoarea de 7,4 % estimată în decizia de inițiere a procedurii, bazat pe datele din 2012. Având în vedere faptul că noile fabrici de pelete pot fi construite mai mult sau mai puțin în paralel cu proiectul de conversie în ceea ce privește durata (a se vedea considerentele 59 și 60), se poate anticipa că o cerere suplimentară va determina o capacitate suplimentară, astfel cum a fost confirmat în cadrul lanțului de aprovizionare avut în vedere pentru proiect.

                  (96)

                  De asemenea, dacă ne uităm în trecut, importurile și nivelurile de consum au crescut rapid în Uniune, acesta fiind un alt indiciu că piața peletelor din lemn poate absorbi o creștere puternică a cererii de pelete de lemn. Se observă, de asemenea, faptul că prețul la vedere din sud-estul Statelor Unite, principala zonă din care proiectul anticipează aprovizionarea cu pelete din lemn, nu s-a modificat semnificativ (figura 6), în timp ce importurile în Uniune din această regiune au crescut (figura 5).

                  (97)

                  Analiza arată că piața peletelor din lemn este globală și poate satisface o creștere a cererii de pelete din lemn, astfel cum s-a preconizat că va rezulta în urma proiectului. Prin urmare, Comisia concluzionează că ajutorul nu afectează condițiile în care se desfășoară schimburile comerciale pe piața peletelor din lemn într-o măsură contrară interesului comun (reducerea emisiilor de CO2 și creșterea producției de energie electrică din surse regenerabile de energie).

            5.2.6.   Denaturarea pe piața materiilor prime

                  (98)

                  Comisia a constatat în decizia de inițiere a procedurii (a se vedea considerentul 75 din decizia de inițiere) că creșterea cererii de pelete din lemn poate duce la denaturări ale pieței materiilor prime (adică piața fibrei de lemn). În această privință, se reamintește faptul că ajutorul este acordat pe MWh de energie electrică produs de centrala din Lynemouth. Potențialele denaturări ale pieței de pelete de lemn și ale pieței materiilor prime nu rezultă din subvenții directe pentru pelete din lemn sau materii prime, ci din cererea crescută de energie electrică produsă. În plus, efectele pe piețele de materii prime sunt indirecte în comparație cu denaturările pe piața peletelor din lemn.

                  (99)

                  În timp ce peletele pot fi transportate pe mare, din motive economice, materiile prime utilizate în industria peletelor din lemn pot fi transportate numai pe distanțe limitate. Instalațiile de producție a produselor din celuloză semifinite se aprovizionează cu masă lemnoasă de pe o distanță medie de aproximativ 100 km-150 km (denumită „rază de captare a instalației”). Pentru a se evalua impactul acestor instalații asupra concurenței, este necesar, prin urmare, să se stabilească piața locală de unde vor fi achiziționate sau este probabil să fie achiziționate peletele.

                  (100)

                  După cum se explică în considerentul 11 de mai sus, centrala din Lynemouth se va aproviziona cu [60 %-80 %] din totalul de combustibil necesar pentru peletele de lemn din sud-estul Statelor Unite. Aproximativ [5 %-20 %] până la 15 % va fi achiziționat din alte state membre. Acest lucru înseamnă că aproximativ […] milioane de tone uscate pe an vor fi obținute din alte state membre, de la aproximativ 16 furnizori diferiți. Această cantitate ar însemna aproximativ […] din consumul de pelete din lemn din UE (a se vedea figura 6). Pe de altă parte, proiectul centralei din Lynemouth nu intenționează să se aprovizioneze din Regatul Unit. Prin urmare, este puțin probabil că proiectul să conducă la creșterea prețului materiilor prime în Regatul Unit sau pe piața Uniunii Europene, astfel cum a susținut de EPF și, respectiv, WPF. Așadar, nu se preconizează că măsura ar conduce la o denaturare nejustificată a concurenței în interiorul Uniunii. Întrucât majoritatea peletelor din lemn provin din surse din afara Uniunii și piața materiilor prime este locală, efectele se produc în afara Uniunii.

                  (101)

                  Aproximativ [10 %-30 %] din peletele din lemn necesare vor fi obținute din Canada. Aprovizionarea potențială din Canada este considerată semnificativ mai mare decât cea din Europa. Datele prezentate de Canadian Pellet Association estimează un excedent de 14 milioane de tone de biomasă uscată în vestul Canadei. Aprovizionările din Canada s-ar ridica la […] din excedentul estimat. Prin urmare, proiectul nu ar trebui să provoace un impact nejustificat asupra pieței canadiene în ceea ce privește materia primă pentru peletele din lemn.

                  (102)

                  Cea mai mare parte a aprovizionării pentru proiect va fi importată din sud-estul Statelor Unite. Prin urmare, investigarea potențialelor denaturări ale pieței materiilor prime (fibră de lemn) se concentrează asupra acestei regiuni.

                  (103)

                  Centrala din Lynemouth va importa aproximativ 2 milioane de tone brute (echivalentul a aproximativ 0,9 milioane de tone uscate) din sud-estul Statelor Unite. Această cantitate reprezintă 1,7 % din aprovizionările totale cu lemn pentru celuloză din 2011 în sud-estul Statelor Unite și 0,9 % din totalul extracțiilor în același an în această regiune. Aceste procentaje scăzute în sine nu oferă indicii clare privind o denaturare nejustificată pe piața materiilor prime. În special, ținându-se seama de extracțiile totale, impactul nu ar conduce la denaturări nejustificate ale pieței. În plus, aceste cifre nu țin seama decât de lemnul pentru celuloză și nu de alte materii prime, cum ar fi reziduurile de exploatare forestieră și de producție a cherestelei, care pot, într-o anumită măsură, să fie utilizate pentru a produce pelete din lemn.

                  (104)

                  Cu toate acestea, unele părți terțe au susținut că intensificarea producției de pelete din lemn a condus la o creștere a prețurilor materiilor prime (lemn pentru celuloză) în sud-estul Statelor Unite. Steptoe and Johnson și AFPA au prezentat în special date care arătau o creștere a prețurilor în perioada 2011-2014. Aceleași date, însă pe o perioadă mai lungă, au fost depuse de US Industrial Pellet Association (figura 3).

                  (105)

                  Comisia ia act de faptul că, după cum se arată în figura 2, prețul mediu (de tăiere) al materiei prime în sud-estul Statelor Unite nu se află în afara valorilor istorice. Prin urmare, creșterea prețurilor începând din 2011 nu este un lucru neobișnuit. În 2010, prețurile au fost chiar mai mari, posibil din cauza fenomenelor meteorologice extreme.

                  (106)

                  În plus, Regatul Unit a susținut că piața americană a fost în continuare afectată de scăderea cererii ca urmare a crizei financiare. În special producția de cherestea a scăzut cu aproximativ 57 de milioane de tone brute comparativ cu 2005. În cazul în care această cantitate va fi disponibilă, acest lucru ar genera aproximativ 28-19 milioane de tone brute de reziduuri care ar putea constitui o sursă de pelete din lemn sau produse concurente. În plus, Regatul Unit susține că nu există o corelație între zonele cu o producție importantă de pelete din lemn pentru celuloză și creșterea prețurilor pe piețele locale (figura 7).

                  (107)

                  Într-adevăr, datele din figura 1 indică faptul că înainte de 2008 a fost disponibil un volum mai mare de cherestea și, prin urmare, de reziduuri. Prin urmare, o disponibilitate mai limitată de reziduuri ar putea avea un impact negativ asupra prețului lemnului pentru celuloză. În plus, Regatul Unit a arătat că o producție importantă de pelete nu poate fi neapărat corelată cu creșterea prețului materiilor prime (a se vedea considerentul 63 de mai sus).

                  (108)

                  După cum s-a arătat anterior (a se vedea considerentul 62 de mai sus), prețul lemnului pentru celuloză este afectat de elemente precum condițiile meteorologice, disponibilitatea reziduurilor (asociată cu piața de cherestea) și variații de preț care au fost, de asemenea, observate în trecut. În plus, creșterile și scăderile de prețuri au loc atât în aceeași măsură în zone cu o producție importantă și scăzută de pelete din lemn. Prin urmare, cererea indirectă de materii prime care rezultă din proiectul Lynemouth nu se preconizează că va conduce la denaturări nejustificate ale pieței.

                  (109)

                  De asemenea, părțile interesate au prezentat un studiu de modelare teoretică a posibilelor efecte ale scenariilor viitoare cu un grad ridicat de pătrundere a bioenergiei. Studiul nu evaluează impactul pe piață al proiectului din Lynemouth, ci evaluează efectele cererii preconizate de biomasă la nivel mondial, ținând seama de politicile existente și viitoare. Cu toate acestea, este incert în ce măsură planurile viitoare vor fi realizate și, în cazul realizării acestora, în ce condiții și din ce regiuni ar putea fi obținută apoi biomasa. Prin urmare, studiul nu modifică concluziile privind impactul potențial al proiectului din Lynemouth, deoarece abordează în special efectele potențiale ale evoluțiilor viitoare.

                  (110)

                  În cele din urmă, conform datelor prezentate de Regatul Unit, centrala din Lynemouth intenționează să se aprovizioneze cu biomasă de la aproximativ […] fabrici de producție de pe teritoriul […] statelor din sud-estul Statelor Unite. Diversificarea lanțului de aprovizionare va reduce și mai mult orice risc de denaturare a piețelor locale.

                  (111)

                  Prin urmare, Comisia concluzionează că măsura nu va conduce la denaturări nejustificate ale pieței materiilor prime. În acest sens, se reamintește faptul că ajutorul se acordă pentru producerea de energie electrică din biomasă solidă și eventualele efecte ale ajutorului ar fi indirecte pentru aprovizionarea cu materii prime utilizate în industria peletelor din lemn.

            5.2.7.   Testul de echilibrare

                  (112)

                  După cum se prevede la punctul 97 din OAME, pentru măsurile de ajutor de stat care sunt bine direcționate către disfuncționalitățile pieței pe care își propun să le remedieze, riscul ca ajutorul să denatureze în mod nejustificat concurența este mai limitat. Comisia constată că ajutorul vizează direct atingerea obiectivelor privind sursele regenerabile de energie și reducerea emisiilor de CO2 în mod proporțional și adecvat. Prin urmare, riscul unor denaturări nejustificate ale concurenței, este, de asemenea, mai redus. După cum s-a stabilit la considerentul 110 de mai sus, Comisia nu a constatat denaturări nejustificate ale pieței de produse afectate (pelete din lemn). De asemenea, nu s-au constatat denaturări nejustificate pe piețele din amonte (materii prime).

                  (113)

                  În plus, Comisia trebuie să evalueze dacă măsurile în cauză denaturează sau amenință să denatureze concurența în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre. Efectele pe piața materiilor prime sunt locale și, în cea mai mare parte, au loc în afara Europei, având în vedere că peletele din lemn sunt importate. Efectele asupra schimburilor comerciale între statele membre ar fi, în orice caz, limitate.

                  (114)

                  Prin urmare, Comisia consideră că efectele negative ale ajutorului pentru proiectul din Lynemouth în ceea ce privește denaturarea concurenței și impactul asupra schimburilor comerciale dintre statele membre sunt limitate și compensate de efectele pozitive în ceea ce privește contribuția la obiectivul de interes comun (producția de energie din surse regenerabile și reducerea emisiilor de CO2 în sectorul de producție a energiei electrice), astfel încât bilanțul total este pozitiv.

            5.2.8.   Alte aspecte – Respectarea articolelor 30 și 110 din TFUE

                  (115)

                  În contextul deciziei privind contractul pe diferență pentru energia din surse regenerabile (SA.36196) și decizia privind ajutorul FIDeR pentru cinci proiecte privind energia eoliană offshore (SA.38758, SA.38759, SA.38761, SA.38763 și SA.38812) și o centrală de cogenerare pe bază de biomasă (SA.38796), Regatul Unit s-a angajat că va modifica modul în care răspunderea furnizorilor de energie electrică pentru plățile la contractul este calculată, astfel încât energia electrică din surse regenerabile eligibilă, produsă în state membre ale UE în afara Regatului Unit și furnizată clienților din Regatul Unit să nu fie inclusă în cotele de piață ale furnizorilor.

                  (116)

                  Regatul Unit se va asigura că nu se efectuează nicio plată în temeiul contractului pe diferență înainte ca această scutire să fie în vigoare sau, în cazul în care acest lucru nu este posibil, Regatul Unit va institui un mecanism prin care să ramburseze furnizorilor costurile aferente energiei electrice eligibile furnizate din surse regenerabile și importate înainte de intrarea în vigoare a scutirii, însă după ce plățile în temeiul contractului pe diferență au început să fie efectuate.

                  (117)

                  Angajamentul menționat la considerentul 114 se va aplica și măsurii notificate.

                  (118)

                  Având în vedere angajamentul menționat la considerentul 114, Comisia consideră că mecanismul de finanțare a măsurilor de ajutor notificate nu ar trebui să introducă nicio restricție contrară articolului 30 sau articolului 110 din TFUE.

            6.   CONCLUZIE

                  (119)

                  Având în vedere cele de mai sus, Comisia consideră că măsura de ajutor notificată urmărește un obiectiv de interes comun într-un mod necesar și proporțional în conformitate cu OAME și că, prin urmare, ajutorul este compatibil cu piața internă pe baza articolului 107 alineatul (3) din TFUE,

            ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
      Articolul 1
      Măsura de ajutor notificată de Regatul Unit este compatibilă cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.
      Articolul 2
      Prezenta decizie se adresează Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord.

         Adoptată la Bruxelles, 1 decembrie 2015.

               Pentru Comisie

            Margrethe VESTAGER

               Membru al Comisiei

         (1)  JO C 116, 10.4.2015, p. 52.

         (2)  Comisia a adoptat o decizie cu privire la șase dintre aceste opt proiecte. La 23 iulie 2014, a fost adoptată o decizie de a nu formula obiecții pentru cinci proiecte privind energia eoliană offshore (cazurile SA.38758, SA.38759, SA.38761, SA.38763 și SA.38812 (JO C 393, 7.11.2014, p. 7), iar la 22 ianuarie 2015 o decizie de a nu formula obiecții a fost adoptată pentru proiectul de cogenerare pe bază de biomasă din zona Teesside (SA. 38796, decizia nu a fost publicată încă).

         (3)  În notificarea inițială, factorul de încărcare a fost estimat la 75,3 %, iar ulterior a fost actualizat de Regatul Unit.

         (4)  Pentru mai multe detalii privind mecanismul de remunerare în cadrul contractului pe diferență, a se vedea considerentele 17-31 din decizia Comisiei privind cazul SA.36196 – Reforma pieței de energie electrică – Contract de diferență privind sursele de energie regenerabilă [C(2014) 5079 final].

         (5)  Sistemul a fost aprobat inițial prin Decizia Comisiei din 28 februarie 2001 în cazul N504/2000 și a fost modificată ulterior de mai multe ori. În forma sa actuală, sistemul a fost aprobat de Comisie prin Decizia din 2 aprilie 2013 în cazul SA.35565 (JO C 167, 13.6.2013, p. 5). Anumite elemente au fost aprobate ulterior pentru Irlanda de Nord (cazul SA.36084) și Scoția (cazul SA.37453).

         (6)  Pragul minim acceptabil de rentabilitate este definit ca rata minimă de rentabilitate necesară pentru realizarea unui proiect de acest tip.

         (7)  Toate aceste elemente au fost publicate de autoritățile britanice în documentul „Costurile energiei electrice”, disponibil la adresa https://www.gov.uk/government/publications/electricity-generation-costs

         (8)  „Costurile energiei electrice – decembrie 2013” al Ministerului Energiei și Schimbărilor Climatice (2013), disponibil la adresa https://www.gov.uk/government/publications/electricity-generation-costs

         (9)  Disponibil la adresa https://www.gov.uk/government/publications/electricity-market-reform-delivery-plan

         (10)  Pentru mai multe detalii, a se vedea: www.gov.uk/government/consultations/ensuring-biomass-affordability-and-value-for-money-under-the-renewables-obligation

         (11)  Asociația Europeană a Biomasei (AEBIOM) Perspectiva europeană privind bioenergia 2013.

         (12)  Asociația Europeană a Biomasei (AEBIOM) Perspectiva europeană privind bioenergia 2013.

         (13)  Disponibile pe site-ul web https://www.gov.uk/government/publications/final-investment-decision-fid-enabling-for-renewables-investment-contracts

         (14)  North East Local Enterprise Partnership (Parteneriatul întreprinderilor locale din regiunea de Nord-Est); North East Chamber of Commerce (Camera de Comerț din regiunea Nord-Est); UK Trade & Investment.

         (15)  Prietenii Pământului; Consiliul de apărare a resurselor naturale; Fern and Biofuel watch.

         (16)  ECOFYS (2014), Evaluarea privind relocarea emisiilor de dioxid de carbon – Federația europeană a fabricanților de panouri din lemn și lista criteriilor privind relocarea emisiilor de dioxid de carbon pentru perioada 2015-2019.

         (17)  Din motive de coerență, toate datele referitoare la piața lemnului pentru celuloză și la piața din sud-estul Statelor Unite sunt prezentate în tone brute. Factorul de conversie de 2,15 tone brute per 1 tonă uscată este folosit cu consecvență.

         (18)  Karen Lee Abt, Robert C. Abt, Christopher S. Galik și Kenneth E. Skogn. 2014. „Effect of Policies on Pellet Production and Forests in the U.S. South” („Efectul politicilor asupra producției de pelete și a pădurilor din America de Sud”). Disponibil la: http://www.srs.fs.usda.gov/pubs/47281 Acest raport a fost prezentat în contextul etapei de deschidere a anchetei de către mai multe părți.

         (19)  Abt et al., 2014.

         (20)  RWE Group (Grupul RWE); EDF; Lynemouth Power LTD; the Renewable Energy Association (Asociația privind energia din surse regenerabile); Port of Tyne (Portul din Tyne); Dong Energy; Energy UK; US pellets association (Asociația producătorilor de pelete din SUA); Canada pellet association (Asociația producătorilor de pelete din Canada); Enviva; Doosan; European Pellet Council (Consiliul european pentru producția de pelete).

         (21)  Pöyry. Riscul schimbării indirecte a utilizării lemnului, raport final pregătit pentru Energie Nederland. Iulie 2014.

         (22)  Oxera, Parsons, Brinckerhoff și Ramboll.

         (23)  AEBIOM, 2013.

         (24)  Date ale Regatului Unit.

         (*1)  Secret de afaceri.

         (25)  A se vedea, de asemenea, deciziile privind cazurile SA.38758, SA.38759, SA.38761, SA.38763 și SA.38812 și cazul SA.38796 (decizie nepublicată încă) care beneficiază de un ajutor similar contractului pe diferență.

         (26)  JO C 200, 28.6.2014, p. 1.

         (27)  A se vedea: Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, de modificare și ulterior de abrogare a Directivelor 2001/77/CE și 2003/30/CE (JO L 140, 5.6.2009, p. 16) și Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității și de modificare a Directivei 96/61/CE a Consiliului (JO L 275, 25.10.2003, p. 32) și Comunicarea COM(2011) 885 final.

         (28)  Directiva 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind emisiile industriale (prevenirea și controlul integrat al poluării) (JO L 334, 17.12.2010, p. 17).

         (29)  JO C 393, 7.11.2014, p. 2.

         (30)  A se vedea, de exemplu, decizia privind cazurile SA.38758, SA.38759, SA.38761, SA.38763 și SA.38812; și deciziile privind cazul SA.38796 (decizie nepublicată încă).

         (31)  A se vedea considerentele 20-33 din decizia de inițiere a procedurii pentru mai multe detalii cu privire la LCOE ale proiectului.

         (32)  A se vedea, de exemplu, Sistemul privind obligația de furnizare a energiei electrice din surse regenerabile – SA. 35565 (JO C 167, 13.6.2013, p. 5).

         (33)  Aceste ipoteze sunt în concordanță cu datele furnizate de Société Générale în cererea de autorizare (a se vedea considerentul 53 de mai sus).

         (34)  A se vedea, de exemplu, figura 2, în decizia de inițiere a procedurii (JO C 116, 10.4.2015, p. 52).


title: 2014/516/UE: Decizia Consiliului din 30 iulie 2014 de numire a trei membri italieni și a unui supleant italian în cadrul Comitetului Regiunilor

text:
               5.8.2014

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 232/24

         DECIZIA CONSILIULUI
   din 30 iulie 2014
   de numire a trei membri italieni și a unui supleant italian în cadrul Comitetului Regiunilor

      (2014/516/UE)

   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 305,
   având în vedere propunerea guvernului italian,
   întrucât:

               (1)

               La 22 decembrie 2009 și la 18 ianuarie 2010, Consiliul a adoptat Deciziile 2009/1014/UE (1) și 2010/29/UE (2) de numire a membrilor și a supleanților în cadrul Comitetului Regiunilor pentru perioada cuprinsă între 26 ianuarie 2010 și 25 ianuarie 2015. La 20 iunie 2011, prin Decizia 2011/375/UE a Consiliului (3), domnul Alessandro COSIMI a fost numit membru până la 25 ianuarie 2015.

               (2)

               Trei locuri de membri au devenit vacante ca urmare a încheierii mandatelor domnului Alessandro COSIMI, domnului Vito SANTARSIERO și domnului Roberto PELLA. Un loc de supleant a devenit vacant ca urmare a încheierii mandatului domnului Francesco CHIUCCHIURLOTTO,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Se numesc în cadrul Comitetului Regiunilor pentru durata rămasă a mandatului, respectiv până la 25 ianuarie 2015:

               (a)

               în calitate de membri:

                           —

                           domnul Ignazio MARINO, Sindaco del Comune di Roma;

                           —

                           doamna Micaela FANELLI, Sindaco del Comune di Riccia (CB);

                           —

                           domnul Roberto PELLA, Sindaco del Comune di Valdengo (BI) (schimbare de mandat);

                     și

               (b)

               în calitate de supleant:

                           —

                           domnul Francesco CHIUCCHIURLOTTO, Assessore del Comune di Ascrea (RI) (schimbare de mandat).

         Articolul 2
   Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

      Adoptată la Bruxelles, 30 iulie 2014.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         S. GOZI

      (1)  JO L 348, 29.12.2009, p. 22.

      (2)  JO L 12, 19.1.2010, p. 11.

      (3)  JO L 168, 28.6.2011, p. 10.