title: 2009/223/CE: Decizia Parlamentului European din 22 aprilie 2008 privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului Agenției Europene de Siguranță a Aviației aferent exercițiului financiar 2006

text:
               31.3.2009

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 88/201

         DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN
   din 22 aprilie 2008
   privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului Agenției Europene de Siguranță a Aviației aferent exercițiului financiar 2006
   (2009/223/CE)
   PARLAMENTUL EUROPEAN,
   având în vedere conturile anuale finale ale Agenției Europene de Siguranță a Aviației pentru exercițiul financiar 2006 (1),
   având în vedere Raportul Curții de Conturi privind conturile anuale ale Agenției Europene de Siguranță a Aviației pentru exercițiul financiar 2006, însoţit de răspunsurile agenției (2),
   având în vedere Recomandarea Consiliului din 12 februarie 2008 (5843/2008 – C6-0084/2008),
   având în vedere Tratatul CE, în special articolul 276,
   având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (3), în special articolul 185,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 februarie 2008 privind normele comune în domeniul aviației civile și instituirea unei Agenții Europene de Siguranță a Aviației (4), în special articolul 60,
   având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2343/2002 al Comisiei din 19 noiembrie 2002 privind regulamentul financiar cadru pentru organismele menționate la articolul 185 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (5), în special articolul 94,
   având în vedere articolul 71 și anexa V la Regulamentul său de procedură,
   având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar și avizul Comisiei pentru transport și turism (A6-0118/2008),

               1.

               acordă directorului executiv al Agenției Europene de Siguranță a Aviației descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului agenției aferent exercițiului financiar 2006;

               2.

               își prezintă observațiile în cadrul rezoluției de mai jos;

               3.

               încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie împreună cu rezoluția Parlamentului, ca parte integrantă a acesteia, directorului executiv al Agenției Europene de Siguranță a Aviației, Consiliului, Comisiei și Curții de Conturi și de a asigura publicarea acestora în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (seria L).

            Preşedintele

         Hans-Gert PÖTTERING

            Secretarul general

         Harald RØMER

      (1)  JO C 261, 31.10.2007, p. 16.

      (2)  JO C 309, 19.12.2007, p. 47.

      (3)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

      (4)  JO L 79, 19.3.2008, p. 1.

      (5)  JO L 357, 31.12.2002, p. 72.
    ---documentbreak---

               31.3.2009

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 88/202

         REZOLUŢIA PARLAMENTULUI EUROPEAN
   din 22 aprilie 2008
   conținând observațiile care fac parte integrantă din decizia privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului Agenției Europene de Siguranță a Aviației aferent exercițiului financiar 2006
   PARLAMENTUL EUROPEAN,
   având în vedere conturile anuale finale ale Agenției Europene de Siguranță a Aviației pentru exercițiul financiar 2006 (1),
   având în vedere Raportul Curții de Conturi privind conturile anuale ale Agenției Europene de Siguranță a Aviației pentru exercițiul financiar 2006, însoţit de răspunsurile agenției (2),
   având în vedere Recomandarea Consiliului din 12 februarie 2008 (5843/2008 – C6-0084/2008),
   având în vedere Tratatul CE, în special articolul 276,
   având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (3), în special articolul 185,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 februarie 2008 privind normele comune în domeniul aviației civile și instituirea unei Agenții Europene de Siguranță a Aviației (4), în special articolul 60,
   având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2343/2002 al Comisiei din 19 noiembrie 2002 privind regulamentul financiar cadru pentru organismele menționate la articolul 185 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (5), în special articolul 94,
   având în vedere articolul 71 și anexa V la Regulamentul său de procedură,
   având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar și avizul Comisiei pentru transport și turism (A6-0118/2008),

               A.

               întrucât Curtea de Conturi a declarat că a obținut asigurări rezonabile cu privire la fiabilitatea conturilor anuale pentru exercițiul financiar 2006 și cu privire la legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente;

               B.

               întrucât, la 24 aprilie 2007, Parlamentul a acordat directorului executiv al Agenției Europene de Siguranță a Aviației descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului agenției aferent exercițiului financiar 2005 (6), iar în rezoluția sa care însoțea decizia de descărcare de gestiune, inter alia,

                           —

                           remarca rata redusă de execuție a creditelor de angajament și de plată pentru cheltuieli operaționale (69 %, respectiv 32 %) și rata ridicată de anulare a creditelor reportate din exercițiile anterioare;

                           —

                           observa că nu a fost introdusă gestionarea pe activități, în ciuda faptului că regulamentul financiar al agenției prevede introducerea acesteia, în concordanță cu cea aplicată bugetului general, astfel încât să se amelioreze monitorizarea performanțelor;

                           —

                           regreta faptul că, până la sfârșitul exercițiului 2005, consiliul de administrație nu a adoptat standarde minime de control intern și că, la sfârșitul exercițiului 2005, agenția nu dispunea încă de un sistem prin care să se asigure că onorariile pe care le percepe de la clienții săi pentru serviciile prestate sunt suficiente pentru a acoperi costurile activităților în cauză,

   Observații generale referitoare la aspecte orizontale comune tuturor agențiilor UE și care prezintă relevanță pentru procedura de descărcare de gestiune a fiecărei agenții

               1.

               observă că bugetele celor 24 de agenții și ale celorlalte organisme descentralizate auditate de Curtea de Conturi totalizau 1 080,5 milioane EUR în 2006 [cel mai mare fiind cel al Agenției Europene pentru Reconstrucție, cu 271 milioane EUR, iar cel mai mic fiind cel al Colegiului European de Poliție (CEPOL), cu 5 milioane EUR];

               2.

               subliniază faptul că cercul organismelor externe ale UE care fac obiectul auditării și al descărcării de gestiune include în prezent nu numai agențiile tradiționale de reglementare, ci și agențiile executive instituite pentru a pune în aplicare programe specifice, iar în viitorul apropiat se va extinde astfel încât să cuprindă și întreprinderile comune instituite ca parteneriate de tip public-privat (inițiative tehnologice comune);

               3.

               observă, în ceea ce privește Parlamentul, că numărul de agenții care fac obiectul procedurii de descărcare de gestiune a evoluat după cum urmează: exercițiul financiar 2000: 8; 2001: 10; 2002: 11; 2003: 14; 2004: 14; 2005: 16; 2006: 20 de agenții de reglementare și 2 agenții executive (exceptând 2 agenții care sunt auditate de Curtea de Conturi, dar fac obiectul unui proces intern de descărcare de gestiune);

               4.

               conchide, așadar, că procesul de auditare/descărcare de gestiune a devenit greoi și disproporționat față de dimensiunea relativă a bugetelor agențiilor/organismelor descentralizate; încredințează comisiei sale competente sarcina de a efectua o revizuire cuprinzătoare a procesului de descărcare de gestiune în ceea ce privește agențiile și organismele descentralizate în vederea definirii unei abordări mai simple și mai raționale, ținându-se seama de numărul în continuă creștere al organismelor care vor necesita un raport separat de descărcare de gestiune în anii următori;

         Considerații de principiu

               5.

               solicită Comisiei să prezinte explicații clare, înainte de crearea unei noi agenții sau de reformarea unei agenții existente, cu privire la următoarele elemente: tipul agenției, obiectivele agenției, structura internă de conducere, produsele, serviciile, procedurile cheie, grupul țintă, clienții și părțile interesate de activitatea agenției, relația formală cu actorii externi, responsabilitatea bugetară, planificarea financiară și politica de personal și de recrutare a personalului;

               6.

               solicită ca fiecare agenție să fie guvernată în temeiul unui acord anual de performanță, care să fie formulat de agenție și de direcția generală competentă a Comisiei și care să conțină principalele obiective pentru anul următor, un cadru financiar și indicatori clari de măsurare a performanței;

               7.

               solicită auditarea periodică (și ad hoc) a performanței agențiilor de către Curtea de Conturi sau de către alt auditor independent; consideră că aceasta nu ar trebui să se limiteze la elementele tradiționale specifice gestiunii financiare și utilizării corespunzătoare a banilor publici, ci ar trebui să vizeze și eficiența și eficacitatea administrativă și să includă o evaluare a gestiunii financiare a fiecărei agenții;

               8.

               consideră că, în cazul agențiilor care își supraestimează în mod continuu nevoile bugetare, ar trebui aplicate reduceri tehnice în funcție de numărul de posturi vacante; este de părere că, pe termen lung, acest lucru va conduce la alocarea unor venituri mai mici pentru agenții și, prin urmare, și la costuri administrative mai reduse;

               9.

               constată că există o problemă serioasă generată de faptul că anumite agenții sunt criticate pentru că nu respectă normele privind achizițiile publice, regulamentul financiar, Statutul funcționarilor etc.; consideră că principalul motiv este că majoritatea reglementărilor și regulamentul financiar sunt destinate instituțiilor mai mari și că majoritatea agențiilor mici nu dispun de masa critică pentru a putea respecta aceste cerințe de reglementare; solicită, prin urmare, Comisiei să caute o soluție rapidă pentru sporirea eficacității, prin gruparea funcțiilor administrative ale mai multor agenții, pentru a se ajunge la această masă critică (luând în considerare schimbările necesare în reglementările de bază aplicabile agențiilor și independența lor bugetară) sau să elaboreze, de urgență, norme specifice pentru agenții (în special norme de aplicare pentru agenții) care să le permită să fie în deplină legalitate;

               10.

               insistă ca, la întocmirea proiectului preliminar de buget, Comisia să ia în considerare rezultatele execuției bugetului de către fiecare agenție în exercițiile anterioare, în special în exercițiul n-1, și să revizuiască în consecință bugetul solicitat de agenția respectivă; invită comisia parlamentară competentă să respecte respectiva revizuire și, dacă acest lucru nu este făcut de Comisie, să revizuiască bugetul în cauză pentru a-l aduce la un nivel realist, adaptat capacității de absorbție și de execuție al agenției în cauză;

               11.

               reamintește decizia sa privind descărcarea de gestiune pentru exercițiul financiar 2005, în care a invitat Comisia să prezinte, la fiecare cinci ani, un studiu privind valoarea adăugată a fiecărei agenții existente; invită toate instituțiile competente ca, în cazul unei evaluări negative a valorii adăugate a unei agenții, să ia măsurile care se impun, reformulând mandatul agenției respective sau închizând-o; constată că, în 2007, Comisia nu a realizat nicio evaluare; insistă ca, înainte de decizia de descărcare de gestiune privind bugetul 2007, Comisia să prezinte cel puțin cinci astfel de evaluări, începând cu agențiile cele mai vechi;

               12.

               este de părere că recomandările Curții de Conturi ar trebui să fie puse în practică în mod prompt, iar nivelul subvențiilor plătite agențiilor ar trebui să fie aliniat cu cerințele lor reale de numerar; consideră, de asemenea, că amendamentele la regulamentul financiar general ar trebui introduse în regulamentul financiar cadru al agențiilor și în diversele lor regulamente financiare specifice;

         Prezentarea datelor raportate

               13.

               constată că nu există o abordare tip în rândul agențiilor în ceea ce privește prezentarea activităților lor din timpul exercițiului financiar în cauză, a conturilor și rapoartelor lor privind gestiunea bugetară și financiară și în ceea ce privește întocmirea unei declarații de asigurare de către directorul agenției; observă că nu toate agențiile fac o distincție clară între (a) prezentarea către public a activității agenției și (b) prezentarea de rapoarte tehnice cu privire la gestiunea bugetară și financiară;

               14.

               observă că, chiar dacă instrucțiunile permanente ale Comisiei cu privire la elaborarea rapoartelor de activitate nu cer în mod expres agenției să întocmească o declarație de asigurare, numeroși directori au făcut-o totuși pentru exercițiul 2006, în unul dintre cazuri declarația cuprinzând o rezervă importantă;

               15.

               reamintește punctul 26 din rezoluția sa din 12 aprilie 2005 (7) prin care invita directorii agențiilor să anexeze, pe viitor, la raportul lor anual de activitate, prezentat împreună cu informațiile financiare și de gestiune, o declarație de asigurare privind legalitatea și regularitatea operațiunilor, asemănătoare cu cea semnată de directorii generali ai Comisiei;

               16.

               solicită Comisiei să își modifice în mod corespunzător instrucțiunile permanente către agenții;

               17.

               propune, în plus, o colaborare între Comisie și agenții în vederea realizării unui model armonizat aplicabil tuturor agențiilor și organismelor descentralizate în care să se facă clar distincția între:

                           —

                           un raport anual destinat publicului general referitor la operațiunile, activitatea și realizările organismului;

                           —

                           situațiile financiare și un raport privind execuția bugetului;

                           —

                           un raport de activitate similar rapoartelor de activitate ale directorilor generali ai Comisiei;

                           —

                           o declarație de asigurare semnată de directorul organismului, însoțită de eventuale rezerve sau observații pe care acesta consideră oportun să le aducă la cunoștința autorității abilitate să acorde descărcarea de gestiune;

         Constatări generale ale Curții de Conturi

               18.

               ia act de constatarea Curții [Raportul anual, punctul 10.29 (8)] conform căreia plata subvențiilor acordate de Comisie de la bugetul Comunității nu se bazează pe estimări justificate în mod suficient ale necesarului de numerar al agențiilor și conform căreia, acest fapt, combinat cu volumul reportărilor, le determină să dețină solduri de numerar apreciabile; ia act în continuare, de recomandarea Curții potrivit căreia nivelul subvențiilor plătite agențiilor ar trebui să fie în conformitate cu necesarul lor real de numerar;

               19.

               observă că, la sfârșitul anului 2006, 14 agenții încă nu puseseră în aplicare sistemul contabil ABAC (Raportul anual, nota de subsol de la punctul 10.31);

               20.

               ia act de observația Curții (Raportul anual, punctul 1.25) cu privire la sumele tot mai mari plătite pentru concediul neluat care se înregistrează în unele agenții; subliniază faptul că Curtea de Conturi a formulat o declarație de asigurare cu rezerve în cazul a trei agenții [Centrul European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale (Cedefop), CEPOL și Agenția Europeană a Căilor Ferate] pentru exercițiul financiar 2006 (2005: Cedefop, Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară, Agenția Europeană pentru Reconstrucție);

         Auditul intern

               21.

               reamintește faptul că, în conformitate cu articolul 185 alineatul (3) din regulamentul financiar, auditorul intern al Comisiei este și auditorul intern al agențiilor de reglementare care beneficiază de subvenții de la bugetul UE; subliniază faptul că auditorul intern raportează consiliului de administrație și directorului fiecărei agenții;

               22.

               atrage atenția asupra rezervei exprimate în raportul anual de activitate pentru 2006 al auditorului intern după cum urmează:
               „Auditorul intern al Comisiei nu este în măsură să își îndeplinească obligația ce îi revine în temeiul articolului 185 din regulamentul financiar ca auditor intern al organismelor comunitare din cauza lipsei de resurse umane.”;

               23.

               ia act, cu toate acestea, de observația auditorului intern în raportul său de activitate pentru 2006 conform căreia, începând din 2007, odată cu afectarea de personal suplimentar de către Comisie pentru Serviciul său de audit intern (Internal Audit Service – IAS), toate agențiile de reglementare funcționale urmează să facă anual obiectul unui audit intern;

               24.

               ia act de numărul tot mai mare de agenții de reglementare și executive și de întreprinderi comune care trebuie auditate de IAS în temeiul articolului 185 din regulamentul financiar; solicită Comisiei să informeze comisia parlamentară competentă dacă personalul pus la dispoziția IAS va fi suficient pentru realizarea unui audit anual al tuturor acestor organisme în anii următori;

               25.

               observă că, prin articolul 72 alineatul (5) din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2343/2002, fiecărei agenții i se cere să prezinte anual autorității abilitate să acorde descărcarea de gestiune și Comisiei un raport întocmit de directorul său în care să se enumere numărul și tipul auditurilor interne efectuate de auditorul intern, recomandările făcute și acțiunile întreprinse în urma acestor recomandări; solicită agențiilor să precizeze dacă se face acest lucru și, dacă da, în ce mod;

               26.

               ia act, în aceea ce privește capacitățile de audit intern, în special în ceea ce privește agențiile mai mici, de o propunere a auditorului intern adresată comisiei competente a Parlamentului la 14 septembrie 2006, potrivit căreia agențiile mai mici ar trebui să fie autorizate să angajeze servicii de audit intern din sectorul privat;

         Evaluarea agențiilor

               27.

               reamintește declarația comună a Parlamentului, Consiliului și Comisiei (9) negociată la conciliere înainte de Consiliul ECOFIN privind bugetul din 13 iulie 2007 în care se solicita (i) o listă a agențiilor pe care Comisia intenționează să le evalueze și (ii) o listă a agențiilor deja evaluate, însoțită de un rezumat al principalelor constatări;

         Proceduri disciplinare

               28.

               observă că, datorită dimensiunii lor, agențiile întâmpină dificultăți în constituirea unor comisii disciplinare alcătuite din personal încadrat în gradul corespunzător și că Oficiul disciplinar și de anchetă al Comisiei (Investigation and Disciplinary Office – IDOC) nu are competențe în cazul agențiilor; invită agențiile să aibă în vedere constituirea unei comisii disciplinare interagenții;

         Proiectul de acord interinstituțional

               29.

               reamintește proiectul de acord interinstituțional privind cadrul de funcționare al agențiilor europene de reglementare prezentat de Comisie [COM(2005) 59], prin care se intenționa instituirea unui cadru orizontal pentru crearea, structura, funcționarea, evaluarea și controlul agențiilor europene de reglementare; observă că proiectul reprezintă o inițiativă utilă în efortul de a raționaliza crearea și funcționarea agențiilor; ia act de declarația din raportul de sinteză pe 2006 al Comisiei [punctul 3.1, COM(2007) 274] conform căreia, deși negocierile au stagnat după publicarea proiectului de acord, discuțiile pe fond au fost relansate în cadrul Consiliului la sfârșitul anului 2006; regretă că nu s-au putut înregistra mai multe progrese în vederea adoptării acelui proiect;

               30.

               salută, prin urmare, angajamentul Comisiei de a prezenta o comunicare privind viitorul agențiilor de reglementare în cursul exercițiului 2008;

         Agențiile finanțate din surse proprii

               31.

               reamintește faptul că pentru cele două agenții care se finanțează din surse proprii, descărcarea de gestiune este acordată directorului de către consiliul de administrație; observă că ambele agenții au acumulat surplusuri semnificative din venitul provenit din taxe reportat din cifrele din anii precedenți:

                           —

                           Oficiul pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne – numerar și echivalent de numerar: 281 milioane EUR (10);

                           —

                           Oficiul Comunitar pentru Soiuri de Plante – numerar și echivalent de numerar: 18 milioane EUR (11);

         Observații specifice

               32.

               ia act de constatarea Curții de Conturi din raportul pe 2006, conform căreia la sfârșitul lui 2006 creditele reportate se ridicau la cca. 40 % din angajamente pentru titlul II (cheltuieli administrative) și la cca. 50 % pentru titlul III (cheltuieli operaționale nediferențiate), iar peste 15 % din creditele de la cele două titluri au fost anulate;

               33.

               ia notă de răspunsul agenției că nivelul de reportări a fost ridicat în 2006 deoarece agenția a fost nevoită să externalizeze mai mult de jumătate din activitatea ei către autoritățile naționale din domeniul aviației din statele membre și la sfârșitul exercițiului nu primise încă o parte semnificativă a facturilor;

               34.

               se declară îngrijorat de constatarea Curții că, în ceea ce privește activitățile sale de certificare din 2006, sistemul agenției de analiză a costurilor a revelat costuri de cca. 48 milioane EUR, față de venituri de cca. 35 milioane EUR;

               35.

               observă că agenția a dispus de 31,9 milioane EUR în credite de angajament și în credite de plată de la bugetul general al Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2006;

               36.

               ia act de insistența Curții ca agenția, în cooperare cu Comisia, să revizuiască listele actuale de tarife pentru a se asigura că costurile agenției pentru activitățile de certificare sunt justificate și acoperite de onorarii;

               37.

               invită agenția și Comisia să revizuiască structura taxelor agenției, pentru a echilibra costurile și veniturile aferente activităților de certificare;

               38.

               ia act de răspunsul agenției că regulamentul privind onorariile și taxele [Regulamentul Comisiei (CE) nr. 593/2007 (12)], care a intrat în vigoare la 1 iunie 2007, ar trebui să genereze venituri suficiente pentru a acoperi costul activităților de certificare;

               39.

               subliniază faptul că în bilanțul agenției, creanțele pe termen scurt se ridică la aproximativ 14 milioane EUR, 20 % dintre ele fiind mai vechi de trei luni; solicită agenției să instituie un sistem eficient de gestionare a creanțelor care să includă, eventual, dobânzi de întârziere;

               40.

               constată din conturi că 5,05 milioane EUR, corespunzătoare rezultatului exercițiului 2006, au fost înregistrate ca datorie de rambursat Comisiei;

               41.

               ia notă de afirmația ordonatorului de credite din declarația sa de asigurare că s-au luat măsuri adecvate pentru a da curs principalelor recomandări formulate de IAS după auditul său din iulie 2006;

               42.

               ia act de afirmația din raportul anual de activitate al agenției că bugetul operațional al agenției a fost în continuare afectat de incertitudine, în special din cauza veniturilor reduse din onorarii și taxe; deficitul a fost acoperit din contribuția Comunității, dar acest lucru a avut consecințe asupra activităților agenției finanțate din contribuția în cauză;

               43.

               constată totuși că, în 2006, agenția a dispus de un număr semnificativ de posturi vacante la gradele AD 6 și AD 7.

      (1)  JO C 261, 31.10.2007, p. 16.

      (2)  JO C 309, 19.12.2007, p. 47.

      (3)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

      (4)  JO L 79, 19.3.2008, p. 1.

      (5)  JO L 357, 31.12.2002, p. 72.

      (6)  JO L 187, 15.7.2008, p. 156.

      (7)  Rezoluția Parlamentului European conținând observațiile ce însoțesc decizia privind descărcarea de gestiune acordată directorului executiv al Agenției Europene de Siguranță a Aviației cu privire la execuția bugetului agenției aferent exercițiului financiar 2003 (JO L 196, 27.7.2005, p. 145).

      (8)  JO C 273, 15.11.2007, p. 1.

      (9)  Documentul Consiliului DS 605/1/07 Rev 1.

      (10)  Sursa: Raportul privind conturile anuale ale Oficiului pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne pentru exercițiul financiar 2006, însoțit de răspunsurile oficiului (JO C 309, 19.12.2007, p. 141).

      (11)  Sursa: Raportul privind conturile anuale ale Oficiului Comunitar pentru Soiuri de Plante pentru exercițiul financiar 2006, însoțit de răspunsurile oficiului (JO C 309, 19.12.2007, p. 135).

      (12)  JO L 140, 1.6.2007, p. 3.


title: Decizia Comisiei din 13 ianuarie 2017 privind numirea anumitor membri ai Consiliului științific al Consiliului European pentru Cercetare

text:
               14.1.2017

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 13/2

         DECIZIA COMISIEI
   din 13 ianuarie 2017
   privind numirea anumitor membri ai Consiliului științific al Consiliului European pentru Cercetare
   (2017/C 13/02)
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Decizia 2013/743/UE a Consiliului din 3 decembrie 2013 de instituire a programului specific de punere în aplicare a Programului-cadru pentru cercetare și inovare (2014-2020) – Orizont 2020 și de abrogare a Deciziilor 2006/971/CE, 2006/972/CE, 2006/973/CE, 2006/974/CE și 2006/975/CE (1), în special articolul 7 alineatul (1),
   întrucât:

               (1)

               Prin Decizia C(2013) 8915 (2) [astfel cum a fost modificată prin Decizia C(2015) 58 (3)], Comisia a înființat Consiliul European pentru Cercetare („CEC”) pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2020, ca modalitate de punere în aplicare a acțiunilor din cadrul părții I „Excelența științifică” legate de obiectivul specific al „Consiliului European pentru Cercetare (CEC)”, astfel cum se menționează la articolul 3 alineatul (1) litera (a) din Decizia 2013/743/UE.

               (2)

               CEC este format din Consiliul științific independent prevăzut la articolul 7 din Decizia 2013/743/UE și din structura specifică de punere în aplicare prevăzută la articolul 8 din aceeași decizie.

               (3)

               Conform articolului 2 alineatul (1) din Decizia C(2013) 8915, Consiliul științific este format din președintele CEC și din 21 de membri.

               (4)

               În conformitate cu articolul 7 alineatul (1) al treilea paragraf din Decizia 2013/743/UE, membrii Consiliului științific sunt numiți pentru un mandat de până la patru ani, reînnoibil o singură dată. Aceștia ar trebui să fie numiți în așa fel încât să se asigure continuitatea activității Consiliului științific.

               (5)

               Cel de al doilea mandat al unui membru al Consiliului științific va expira.

               (6)

               Primul mandat a șapte membri ai Consiliului științific va expira și trei nu vor fi reînnoite.

               (7)

               Conform articolului 7 alineatul (1) al doilea paragraf din Decizia 2013/743/UE, Comisia desemnează membrii Consiliului științific pe baza unui proces de selecție independent și transparent convenit cu Consiliul științific, care include consultarea comunității științifice și prezentarea unui raport către Parlamentul European și Consiliu. În acest scop, a fost înființat un Comitet de identificare permanent pentru selectarea membrilor Consiliului științific al Consiliului European pentru Cercetare. Comitetul a făcut recomandări Comisiei pentru numirea a patru noi membri ai Consiliului științific și pentru reînnoirea primului mandat a patru membri ai Consiliului științific, recomandări care au fost acceptate,

         DECIDE:
   Articolul 1
   Profesoara Paola BOVOLENTA este numită membră a Consiliului științific al CEC pentru un prim mandat care se va încheia la 31 decembrie 2020.
   Profesoara Eveline CRONE este numită membră a Consiliului științific al CEC pentru un prim mandat care va începe la 1 aprilie 2017 și se va încheia la 31 decembrie 2020.
   Profesorul Andrzej JAJSZCZYK este numit membru al Consiliului științific al CEC pentru un prim mandat care se va încheia la 31 decembrie 2020.
   Profesorul Giulio SUPERTI-FURGA este numit membru al Consiliului științific al CEC pentru un prim mandat care se va încheia la 31 decembrie 2020.
   Profesorul Klaus BOCK este numit membru al Consiliului științific al CEC pentru un al doilea mandat care se va încheia la 31 decembrie 2018.
   Profesoara Athene DONALD este numită membră a Consiliului științific al CEC pentru un al doilea mandat care se va încheia la 31 decembrie 2018.
   Profesoara Eva KONDOROSI este numită membră a Consiliului științific al CEC pentru un al doilea mandat care se va încheia la 31 decembrie 2018.
   Profesoara Reinhilde VEUGELERS este numită membră a Consiliului științific al CEC pentru un al doilea mandat care se va încheia la 31 decembrie 2018.
   Articolul 2
   Membrii Consiliului științific al CEC sunt incluși în lista din anexa la prezenta decizie.
   Articolul 3
   Prezenta decizie intră în vigoare la 1 ianuarie 2017.

      Adoptată la Bruxelles, 13 ianuarie 2017.

            Pentru Comisie

         Carlos MOEDAS

            Membru al Comisiei

      (1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 965.

      (2)  Decizia C(2013) 8915 a Comisiei din 12 decembrie 2013 de înființare a Consiliului European pentru Cercetare (JO C 373, 20.12.2013, p. 23).

      (3)  Decizia C(2015) 58 a Comisiei din 17 februarie 2015 de modificare a Deciziei C(2013) 8915 de înființare a Consiliului European pentru Cercetare (JO C 58, 18.2.2015, p. 3).

      ANEXĂ
      Membrii Consiliului științific al CEC

                  Nume și institut

                  Sfârșitul mandatului

                  Klaus BOCK, Fundația Națională Daneză pentru Cercetare

                  31 decembrie 2018

                  Paola BOVOLENTA, Universitatea Autonomă din Madrid

                  31 decembrie 2020

                  Margaret BUCKINGHAM, Institutul Pasteur, Paris

                  30 iunie 2019

                  Christopher CLARK, Universitatea din Cambridge

                  31 decembrie 2019

                  Eveline CRONE, Universitatea din Leiden

                  31 decembrie 2020

                  Athene DONALD, Universitatea din Cambridge

                  31 decembrie 2018

                  Andrzej JAJSZCZYK, Universitatea de Știință și tehnologie AGH, Cracovia

                  31 decembrie 2020

                  Tomas JUNGWIRTH, Academia de Științe a Republicii Cehe

                  31 decembrie 2018

                  Eva KONDOROSI, Academia de Științe a Ungariei

                  31 decembrie 2018

                  Michael KRAMER, Institutul de Radioastronomie Max-Planck, Bonn

                  30 iunie 2019

                  Kurt MEHLHORN, Institutul de Informatică Max-Planck, Saarbrücken

                  30 iunie 2020

                  Barbara ROMANOWICZ, Laboratorul Seismologic din Berkeley

                  31 decembrie 2019

                  Nils Christian STENSETH, Universitatea din Oslo

                  31 decembrie 2017

                  Martin STOKHOF, Universitatea din Amsterdam

                  31 decembrie 2017

                  Giulio SUPERTI-FURGA, Centrul de Cercetare în domeniul Medicinei Moleculare al Academiei de Științe din Austria

                  31 decembrie 2020

                  Nektarios TAVERNARAKIS, Institutul de Biologie Moleculară și Biotehnologie, Fundația pentru Cercetare și Tehnologie – Hellas

                  30 iunie 2020

                  Janet THORNTON, Institutul European de Bioinformatică (EMBL-EBI) Laboratorul European de Biologie Moleculară

                  31 decembrie 2018

                  Isabelle VERNOS, Institutul Catalan de Cercetare și Studii Avansate, Barcelona

                  30 iunie 2019

                  Reinhilde VEUGELERS, Universitatea Catolică din Leuven

                  31 decembrie 2018

                  Michel WIEVIORKA, Centrul pentru Analiză și Intervenție Sociologică, Paris

                  31 decembrie 2017

                  Fabio ZWIRNER, Universitatea din Padova

                  31 decembrie 2018


title: Decizia (UE) 2017/102 a Băncii Centrale Europene din 11 ianuarie 2017 de modificare a Deciziei (UE) 2015/5 privind punerea în aplicare a programului de achiziționare de titluri garantate cu active (BCE/2017/3)

text:
               20.1.2017

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 16/55

         DECIZIA (UE) 2017/102 A BĂNCII CENTRALE EUROPENE
   din 11 ianuarie 2017
   de modificare a Deciziei (UE) 2015/5 privind punerea în aplicare a programului de achiziționare de titluri garantate cu active (BCE/2017/3)
   CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 127 alineatul (2) prima liniuță,
   având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolul 12.1 al doilea paragraf, coroborat cu articolul 3.1 prima liniuță, și articolul 18.1,
   întrucât:

               (1)

               Decizia (UE) 2015/5 a Băncii Centrale Europene (BCE/2014/45) (1) a instituit un program de achiziționare de titluri garantate cu active (asset-backed securities purchase programme – ABSPP). ABSPP face parte, împreună cu al treilea program de achiziționare de obligațiuni garantate (third covered bond purchase programme), cu programul de achiziționare de active de către sectorul public de pe piețele secundare (secondary markets public sector asset purchase programme) și cu programul de achiziționare de obligațiuni emise de sectorul corporativ (corporate sector purchase programme), din programul extins de achiziționare de active (asset purchase programme – APP). APP este menit să contribuie la transmiterea politicii monetare, să faciliteze furnizarea de credite către economia zonei euro, să relaxeze condițiile de creditare ale gospodăriilor și ale firmelor și să contribuie la revenirea ratelor inflației la niveluri mai mici, dar apropiate, de 2 % pe termen mediu, în conformitate cu obiectivul principal al Băncii Centrale Europene (BCE) de menținere a stabilității prețurilor.

               (2)

               Achiziționarea de active în cadrul APP este o măsură proporțională de atenuare a riscurilor la adresa perspectivei evoluției prețurilor, deoarece va relaxa în continuare condițiile monetare și financiare, inclusiv cele relevante pentru condițiile de creditare ale societăților nefinanciare și ale gospodăriilor din zona euro, sprijinind astfel consumul agregat și cheltuielile de investiții din zona euro și contribuind în final la o revenire pe termen mediu a ratelor inflației la niveluri mai mici, dar apropiate, de 2 %. APP respectă pe deplin obligațiile băncilor centrale din Eurosistem prevăzute de tratate, inclusiv interdicția de finanțare monetară, și nu afectează funcționarea Eurosistemului, în conformitate cu principiul unei economii de piață deschise în care concurența este liberă.

               (3)

               La 8 decembrie 2016, Consiliul guvernatorilor a decis, în conformitate cu mandatul său de a asigura stabilitatea prețurilor, că anumiți parametri ai APP ar trebui ajustați pentru a atinge obiectivele APP. Ajustările sunt în conformitate cu mandatul Consiliului guvernatorilor privind politica monetară, respectă pe deplin obligațiile băncilor centrale din Eurosistem prevăzute de tratate și reflectă în mod corespunzător preocupările privind gestionarea riscurilor.

               (4)

               Mai exact, termenul pentru efectuarea de achiziții în cadrul APP ar trebui extins până la sfârșitul lunii decembrie 2017 sau ulterior, dacă este necesar, și, în orice caz, până când Consiliul guvernatorilor constată o ajustare durabilă a traseului inflației care să corespundă obiectivului acestuia de a atinge pe termen mediu rate ale inflației mai mici, dar apropiate, de 2 %.

               (5)

               Lichiditatea furnizată pieței prin achizițiile lunare combinate efectuate în cadrul APP ar trebui să continue să se ridice la 80 de miliarde EUR până la sfârșitul lunii martie 2017. Din aprilie 2017, achizițiile lunare combinate efectuate în cadrul APP ar trebui să se desfășoare într-un ritm de 60 de miliarde EUR până la sfârșitul lunii decembrie 2017 sau ulterior, dacă este necesar, și, în orice caz, până când Consiliul guvernatorilor constată o ajustare durabilă a traseului inflației care să corespundă obiectivului acestuia privind inflația. În cazul în care, între timp, perspectiva devine mai puțin favorabilă sau în cazul în care condițiile financiare nu mai corespund înregistrării unui progres către o ajustare durabilă a traseului inflației, Consiliul guvernatorilor intenționează să extindă programul în ceea ce privește dimensiunea și/sau durata.

               (6)

               Pentru a asigura efectuarea în continuare și în bune condiții a achizițiilor în cadrul APP până la termenul stabilit, ar trebui permise achizițiile de valori mobiliare în cadrul APP cu un randament la scadență sub rata dobânzii pentru facilitatea de depozit a BCE, în măsura în care este necesar.

               (7)

               Prin urmare, Decizia (UE) 2015/5 (BCE/2014/45) ar trebui modificată în mod corespunzător,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Modificare
   La articolul 2 din Decizia (UE) 2015/5 (BCE/2014/45) se adaugă următorul punct 10:

                  „10.

                  Sunt permise achizițiile de TGA nominale cu un randament la scadență negativ [sau un randament minim (yield to worst)] egal sau peste rata dobânzii pentru facilitatea de depozit. Sunt permise, în măsura în care este necesar, achizițiile de TGA nominale cu un randament la scadență negativ [sau un randament minim (yield to worst)] sub rata dobânzii pentru facilitatea de depozit.”

   Articolul 2
   Intrarea în vigoare
   Prezenta decizie intră în vigoare la 13 ianuarie 2017.

      Adoptată la Frankfurt pe Main, 11 ianuarie 2017.

            Pentru Consiliul guvernatorilor BCE

            Președintele BCE

         Mario DRAGHI

      (1)  Decizia (UE) 2015/5 a Băncii Centrale Europene din 19 noiembrie 2014 privind punerea în aplicare a programului de achiziționare de titluri garantate cu active (BCE/2014/45) (JO L 1, 6.1.2015, p. 4).


title: 2011/256/UE: Decizia Consiliului din 11 aprilie 2011 de autorizare a semnării, în numele Uniunii Europene, a Acordului sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Republica Argentina în temeiul articolului XXIV alineatul (6) și al articolului XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) 1994 referitor la modificarea concesiilor din listele de angajamente ale Republicii Bulgaria și ale României în cadrul procesului de aderare a acestora la Uniunea Europeană

text:
               29.4.2011

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 110/13

         DECIZIA CONSILIULUI
   din 11 aprilie 2011
   de autorizare a semnării, în numele Uniunii Europene, a Acordului sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Republica Argentina în temeiul articolului XXIV alineatul (6) și al articolului XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) 1994 referitor la modificarea concesiilor din listele de angajamente ale Republicii Bulgaria și ale României în cadrul procesului de aderare a acestora la Uniunea Europeană
   (2011/256/UE)
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 207 alineatul (4) primul paragraf, coroborat cu articolul 218 alineatul (5),
   având în vedere propunerea Comisiei Europene,
   întrucât:

               (1)

               La 29 ianuarie 2007, Consiliul a autorizat Comisia să deschidă negocieri cu anumite state membre ale Organizației Mondiale a Comerțului în temeiul articolului XXIV alineatul (6) din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) 1994, în cadrul procesului de aderare la Uniunea Europeană a Republicii Bulgaria și a României.

               (2)

               Negocierile au fost desfășurate de Comisie în cadrul directivelor de negociere adoptate de Consiliu.

               (3)

               Respectivele negocieri s-au încheiat și la 22 septembrie 2010 a fost parafat Acordul sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Republica Argentina în temeiul articolului XXIV alineatul (6) și al articolului XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) 1994 referitor la modificarea concesiilor din listele de angajamente ale Republicii Bulgaria și ale României în cadrul procesului de aderare a acestora la Uniunea Europeană („acordul”).

               (4)

               Acordul ar trebui să fie semnat,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Prin prezenta decizie se aprobă semnarea în numele Uniunii a Acordului sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Republica Argentina în temeiul articolului XXIV alineatul (6) și al articolului XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) 1994 referitor la modificarea concesiilor din listele de angajamente ale Republicii Bulgaria și ale României în cadrul procesului de aderare a acestora la Uniunea Europeană („acordul”), sub rezerva încheierii acordului (1).
   Articolul 2
   Prin prezenta decizie, președintele Consiliului este autorizat să desemneze persoana sau persoanele împuternicite să semneze acordul în numele Uniunii.
   Articolul 3
   Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării sale.

      Adoptată la Luxemburg, 11 aprilie 2011.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         PINTÉR S.

      (1)  Textul acordului se va publica împreună cu decizia privind încheierea acestuia.


title: Decizia Consiliului din 18 iunie 2012 de numire a jumătate dintre membrii Consiliului de administrație al Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de modificare a Deciziei din 24 iunie 2010

text:
               30.6.2012

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 192/1

         DECIZIA CONSILIULUI
   din 18 iunie 2012
   de numire a jumătate dintre membrii Consiliului de administrație al Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de modificare a Deciziei din 24 iunie 2010
   2012/C 192/01
   CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și a cerințelor generale ale legislației alimentare, de instituire a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor în domeniul siguranței produselor alimentare (1), în special articolul 25 alineatul (1),
   având în vedere lista candidaților prezentată Consiliului de către Comisia Europeană,
   având în vedere punctele de vedere exprimate de Parlamentul European,
   întrucât:

               (1)

               Este esențial ca Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA) să i se asigure independența, înalta calitate științifică, transparența și eficiența. Cooperarea cu statele membre este, de asemenea, indispensabilă.

               (2)

               Jumătate dintre membrii Consiliului de administrație al EFSA își încheie mandatul la 30 iunie 2012. Trei dintre respectivii membri au experiență de muncă în organizații care reprezintă consumatorii sau alte interese din lanțul alimentar.

               (3)

               Lista înaintată de Comisie a fost examinată în vederea numirii a șapte noi membri ai Consiliului de administrație al EFSA pe baza documentației furnizate de către Comisie și luându-se în considerare punctele de vedere exprimate de către Parlamentul European. Scopul urmărit este de a se asigura cel mai înalt nivel de competență, o gamă largă de cunoștințe relevante, de exemplu în domeniul managementului și al administrației publice, precum și cea mai largă distribuție geografică posibilă la nivelul Uniunii.

               (4)

               Atunci când Consiliul a examinat lista înaintată de Comisie, acesta a luat în considerare faptul că, în urma demisiei unui membru din cadrul Consiliului de administrație al EFSA, Comisia procedează la înlocuirea fără întârziere a acestuia prin folosirea unei proceduri separate și depune lista candidaților în acest scop în conformitate cu condițiile stabilite la articolul 25 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 178/2002.

               (5)

               De asemenea, Consiliul a luat act de faptul că unul dintre membrii actuali ai Consiliului de administrație al EFSA, al cărui mandat expiră la 30 iunie 2014, ar putea fi considerat, datorită unei modificări în cadrul activităților sale profesionale, drept membru cu experiență de muncă în organizații care reprezintă alte interese din lanțul alimentar.

               (6)

               Prin urmare, Decizia din 24 iunie 2010 de numire a jumătate dintre membrii Consiliului de administrație al Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (2) ar trebui modificată în mod corespunzător,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Se numesc, în calitate de membri ai Consiliului de administrație al Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară, pentru perioada cuprinsă între 1 iulie 2012 și 30 iunie 2016, următoarele persoane:

               Valérie BADUEL

               Sue DAVIES (3)
                   (4)

               Piergiuseppe FACELLI (4)

               Jaana HUSU-KALLIO

               Radu ROATIȘ CHEȚAN

               Jiří RUPRICH (4)

               Tadeusz WIJASZKA

         Articolul 2
   La articolul 1 din Decizia din 24 iunie 2010, se adaugă semnul „(**)” la numele „Jan MOUSING”.
   Articolul 3
   Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

      Adoptată la Luxemburg, 18 iunie 2012.

            Pentru Consiliu

            Președintele

         M. GJERSKOV

      (1)  JO L 31, 1.2.2002, p. 1.

      (2)  JO C 171, 30.6.2010, p. 3.

      (3)  Membru cu experiență în organizații care reprezintă consumatorii.

      (4)  Actual membru al Consiliului de administrație al EFSA.


title: Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/122 a Comisiei din 23 ianuarie 2017 cu privire la aplicabilitatea articolului 34 din Directiva 2014/25/UE a Parlamentului European și a Consiliului în cazul contractelor atribuite pentru activitățile legate de producția de turbă în Finlanda [notificată cu numărul C(2017) 237] (Text cu relevanță pentru SEE. )

text:
               25.1.2017

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               L 19/33

         DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2017/122 A COMISIEI
   din 23 ianuarie 2017
   cu privire la aplicabilitatea articolului 34 din Directiva 2014/25/UE a Parlamentului European și a Consiliului în cazul contractelor atribuite pentru activitățile legate de producția de turbă în Finlanda

         [notificată cu numărul C(2017) 237]

   (Numai textele în limbile finlandeză și suedeză sunt autentice)
   (Text cu relevanță pentru SEE)
   COMISIA EUROPEANĂ,
   având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
   având în vedere Directiva 2004/17/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 de coordonare a procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale (1), în special articolul 30 alineatul (5),
   având în vedere Directiva 2014/25/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile efectuate de entitățile care își desfășoară activitatea în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale și de abrogare a Directivei 2004/17/CΕ (2), în special articolul 35 alineatul (3),
   având în vedere cererea transmisă de Vapo Oy,
   după consultarea Comitetului consultativ pentru achizițiile publice,
   întrucât:
   1.   FAPTELE

   1.1.   Cererea

               (1)

               La 2 februarie 2016, Comisia a primit din partea societății Vapo Oy (denumită în continuare „Vapo” sau „solicitantul”) o cerere în temeiul articolului 30 din Directiva 2004/17/CE (denumită în continuare „cererea”).

               (2)

               Vapo este o întreprindere publică în care statul finlandez deține 50,1 % din acțiuni, iar 49,9 % sunt deținute de Suomen Energiavarat Oy, o întreprindere aflată în proprietatea societăților energetice municipale și a cooperativelor de energie electrică.

               (3)

               Cererea vizează activitățile legate de producția de turbă în Finlanda.

               (4)

               Cererea a fost însoțită de o declarație din partea Autorității finlandeze pentru concurență și consumatori (denumită în continuare „ANC”), care a fost prezentată la 2 noiembrie 2015. Comisia consideră că acest document nu se califică drept un aviz argumentat și motivat în sensul articolului 35 alineatul (2) din Directiva 2014/25/UE, deoarece acesta reprezintă o simplă afirmație, conform căreia condițiile menționate sunt îndeplinite, fără să furnizeze argumente în susținerea acestei afirmații (3).

               (5)

               Comisia a solicitat informații suplimentare din partea solicitantului prin e-mailurile din 10 martie 2016, 2 iunie 2016, 6 iulie 2016, 8 iulie 2016 și 23 septembrie 2016. Răspunsurile la solicitarea de informații au fost transmise prin e-mail de către solicitant la 6 aprilie 2016, 16 iunie 2016, 26 august 2016 și 30 septembrie 2016.

               (6)

               În paralel, Comisia a solicitat informații suplimentare din partea autorităților finlandeze la 7 iunie 2016. Răspunsul a fost transmis de către autoritățile finlandeze prin e-mailul din 26 septembrie 2016. Concluziile în această privință s-au bazat pe un sondaj efectuat de către ANC din Finlanda, la care au participat 24 de clienți ai Vapo și 8 dintre concurenții săi, precum și pe informațiile primite din partea asociației producătorilor de turbă. Respondenților li s-au solicitat informații referitoare la utilizarea combustibililor, abilitatea de a schimba combustibilii, impactul unei posibile modificări a prețului combustibilului, distanțele de transport viabile din punct de vedere economic, prețurile combustibililor, barierele în calea intrării pe piață, procesul de achiziții publice pentru turbării și evoluția pieței turbei și a pieței combustibilului lemnos în următorii câțiva ani.

         1.2.   Producția de turbă în Finlanda

               (7)

               Turba este o materie deosebit de organică ce se găsește în regiunile umede și este compusă din materie vegetală parțial descompusă: aceasta este tăiată și uscată pentru a fi utilizată drept combustibil. În Finlanda, turba este utilizată în principal pentru generarea de energie electrică și pentru încălzirea centralizată. În total, turba a reprezentat 4 % din mixul total de combustibil de generare în 2014, în Finlanda (4).

               (8)

               Finlanda are o suprafață totală de 9 milioane de hectare de turbării, din care 1,2 milioane de hectare sunt adecvate pentru producția de turbă (5). Cu toate acestea, mai puțin de 10 % din suprafața potrivită pentru producția de turbă este utilizată efectiv pentru producție (6). Locația producției active este determinată de situația concurențială, având în vedere că pentru turbă există o distanță relativ mică de transport viabilă din punct de vedere economic de doar 150 km (7).

               (9)

               Finlanda are aproximativ 23 de milioane de hectare de pădure și este un furnizor important de produse forestiere pe piețele globale (8).

               (10)

               Aproximativ 400 de centrale electrice și termice din Finlanda utilizează drept combustibil turba și lemnul.

               (11)

               Vapo este singurul producător de turbă activ pe întregul teritoriu național. Finlanda are, de asemenea, o serie de producători regionali, aproximativ 300 de producători locali, iar unele centrale electrice mai mari au propriile zone pentru producția de turbă.

               (12)

               Combustibilii lemnoși sunt furnizați de 5 producători naționali, 79 de asociații de management forestier și de sute de producători locali (9).

         2.   CADRUL JURIDIC

               (13)

               Directiva 2014/25/UE se aplică atribuirii de contracte pentru desfășurarea de activități legate de exploatarea unei zone geografice în scopul extracției de cărbune sau de alți combustibili solizi, cu excepția cazului în care activitatea face obiectul unei derogări în temeiul articolului 34 din directiva respectivă.

               (14)

               În temeiul articolului 34 din Directiva 2014/25/UE, nu fac obiectul respectivei directive contractele destinate să permită desfășurarea unei activități care intră sub incidența directivei în cazul în care, în statul membru în care se desfășoară, activitatea este expusă direct concurenței pe piețe la care accesul nu este restricționat.

               (15)

               Expunerea directă la concurență se evaluează pe baza unor criterii obiective, ținându-se seama de caracteristicile specifice ale sectorului în cauză. Accesul este considerat nerestricționat în cazul în care statul membru a pus în aplicare și a aplicat legislația relevantă a Uniunii privind deschiderea unui anumit sector sau a unei părți a acestuia. Actele legislative în cauză sunt enumerate în anexa III la Directiva 2014/25/UE. Însă, pentru extracția de cărbune și de alți combustibili solizi, anexa respectivă nu menționează niciun act legislativ relevant de liberalizare a acestui sector. În consecință, nu se poate presupune că există acces liber la piață, acesta trebuind să fie demonstrat de fapt și de drept.

               (16)

               Prezenta decizie nu aduce atingere aplicării normelor în materie de concurență și a altor domenii ale dreptului Uniunii. În special, criteriile și metodologia utilizate pentru evaluarea expunerii directe la concurență în temeiul articolului 34 din Directiva 2014/25/UE nu sunt neapărat identice cu cele utilizate pentru efectuarea unei evaluări în temeiul articolului 101 sau al articolului 102 din tratat sau în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (10). Acest punct a fost confirmat, de asemenea, de Tribunal într-o hotărâre recentă (11).

         3.   EVALUARE

   3.1.   Accesul liber la piață

               (17)

               Deoarece nu se poate presupune că există acces liber la piață, acesta trebuie să fie demonstrat de fapt și de drept.

               (18)

               Solicitantul susține că nu există restricții juridice privind accesul la piața turbei. Producția de turbă necesită o autorizație de mediu, dar nu se poate considera că acest lucru restricționează accesul la piață. În plus, nu există drepturi speciale sau exclusive aferente producției de turbă.

               (19)

               O examinare a dispozițiilor juridice aplicabile eliberării licențelor pentru producția de turbă, în Finlanda, arată că respectivele licențe sunt acordate, în prezent, în mod nediscriminatoriu. Pentru a începe producția de turbă, este necesară o autorizație de mediu. Deși procesul de obținere a respectivei autorizații poate fi foarte îndelungat (începând de la un an și până la patru ani), procedura pentru acordarea autorizației și criteriile de acordare a acesteia sunt aceleași pentru toți operatorii de piață și, prin urmare, nu se poate considera că acest lucru restricționează accesul la piață din perspectiva achizițiilor publice. În sensul acestei decizii, posibilitatea de a obține o licență pentru producția de turbă ar putea fi considerată, de drept, liberă.

               (20)

               O parte importantă a turbăriilor potrivite pentru producția de turbă nu a fost utilizată încă (12). Solicitantul susține, de asemenea, că numărul de producători de turbă a crescut în ultimii ani (13), ceea ce ar sprijini argumentul potrivit căruia accesul la piață este liber de drept.

               (21)

               Accesul liber la această activitate a fost confirmat de autoritățile finlandeze (14).

               (22)

               Având în vedere cele de mai sus, pentru a evalua condițiile prevăzute la articolul 34 din Directiva 2014/25/UE și fără a aduce atingere dreptului concurenței sau aplicării oricărui alt domeniu al dreptului Uniunii, accesul la piață pentru exploatarea unei zone geografice în scopul extracției turbei poate fi considerat liber de fapt și de drept.

         3.2.   Expunerea directă la concurență

               (23)

               Expunerea directă la concurență ar trebui evaluată pe baza mai multor indicatori, niciunul dintre aceștia nefiind decisiv în sine. În ceea ce privește piețele vizate de prezenta decizie, cota principalilor actori pe o anumită piață este un criteriu care ar trebui luat în considerare. Ținând seama de caracteristicile piețelor în cauză, pot fi luate în considerare, de asemenea, alte criterii suplimentare.

               (24)

               În plus, respectiva definiție, astfel cum este prezentată mai sus, nu aduce atingere în niciun fel aplicării articolelor 101 și/sau 102 din tratat și a normelor de control al concentrărilor din Regulamentul (CE) nr. 139/2004, și nici aplicării tuturor regulamentelor aplicabile și avizelor și orientărilor Comisiei care au legătură cu aplicarea normelor de concurență ale Uniunii, inclusiv dispozițiile relevante referitoare la definirea pieței și calcularea cotelor de piață.

               (25)

               Scopul prezentei decizii este de a stabili dacă serviciile vizate de cerere sunt expuse unui nivel de concurență în scopul achizițiilor publice (pe piețe la care accesul nu este restricționat în sensul articolului 34 din Directiva 2014/25/UE) care va asigura, inclusiv în absența disciplinei impuse de normele detaliate privind atribuirea contractelor de achiziții publice stabilite de Directiva 2014/25/UE, că procedurile de achiziții publice necesare pentru desfășurarea activităților vizate vor fi efectuate în mod transparent, nediscriminatoriu și pe baza unor criterii care să permită cumpărătorilor identificarea celei mai avantajoase soluții din punct de vedere economic în ansamblu.

               (26)

               Vapo este singura entitate contractantă activă pe piața turbei în Finlanda și, prin urmare, este singura entitate care face obiectul normelor privind achizițiile publice ale Uniunii. În acest context, este important de reținut faptul că societățile care nu fac obiectul procedurilor privind achizițiile publice, atunci când acționează pe aceste piețe, au posibilitatea de a exercita presiune concurențială asupra solicitantului.

         3.2.1.   Piața relevantă a produsului

               (27)

               Cererea vizează producția și vânzarea angro a turbei. Producătorii extrag și procesează turba și o vând direct diferitor centrale fără intermediari. Atunci când este luată în considerare concurența pe piața producției de turbă, trebuie acordată atenție legăturilor dintre producție și prima vânzare/distribuția angro a turbei extrase. În sensul prezentei decizii și fără a aduce atingere aplicării altor acte ale Uniunii, producția și vânzarea angro a turbei vor fi luate în considerare împreună pe aceeași piață de produse.

               (28)

               Solicitantul susține că turba aparține aceleiași piețe relevante precum, cel puțin, combustibilii lemnoși (și anume, tocătură de lemn și produsele secundare ale industriei forestiere). Vapo este activă pe ambele piețe, a turbei și a lemnului, dar vânzările sale sunt reprezentate, în principal, de turbă.

               (29)

               Practica anterioară (15) a ANC din Finlanda a considerat că turba și lemnul aparțin unor piețe de produse separate, dar a lăsat definiția deschisă. Diferențierea definiției pieței turbei și a pieței lemnului s-a bazat pe următoarele argumente: costurile ridicate ale investițiilor implicate în schimbarea/modificarea tehnologiei, calitățile tehnice diferite ale turbei și ale lemnului, deficitul aprovizionării cu lemn, lipsa unui preț specific al pieței pentru combustibilii lemnoși și acordurile pe termen lung. Comisia a evaluat situația actuală a pieței, prin evaluarea pertinenței argumentelor de mai sus.

      Schimbările tehnologice

               (30)

               Solicitantul susține că una dintre cele mai importante modificări, în comparație cu perioada în care au fost adoptate deciziile anterioare de către ANC din Finlanda, are legătură cu schimbările aduse tehnologiei de ardere a centralelor, care au avut drept rezultat o creștere a consumului de combustibil lemnos și o scădere a consumului de turbă. În special, solicitantul susține că, în prezent, este posibilă arderea turbei și a lemnului practic în toate centralele termice din Finlanda. Acest lucru a dus la o creștere a consumului de combustibili lemnoși în ultimii 15 ani (16).

               (31)

               ANC din Finlanda a confirmat că, în ultimii câțiva ani, turba s-a confruntat cu o creștere a presiunii concurențiale exercitate de lemn (17). ANC din Finlanda a observat că producătorii de energie au efectuat investiții în centrale cu combustibili multipli, care pot utiliza turba, lemnul și chiar cărbunele, pentru a permite un nivel maxim de flexibilitate în ceea ce privește diferitele condiții de piață, precum și politicile de mediu și de impozitare.

               (32)

               Cei mai mari 20 de utilizatori de turbă (18) din Finlanda utilizează, în prezent, cu toții turbă, alături de lemn și de cărbune (pentru centralele aflate de-a lungul coastei) (19).

               (33)

               Dintre cele 400 de centrale electrice și termice care utilizează turbă și lemn, doar mai puțin de 20 de centrale termice mici utilizează doar turbă (20). Cu toate acestea, consumul acestor centrale este marginal (21).

      Calitățile tehnice ale turbei și ale lemnului

               (34)

               În ceea ce privește diferențele tehnice, Comisia constată faptul că, în prezent, arderea eficientă din punct de vedere tehnic a lemnului poate fi obținută prin adăugarea de substanțe chimice.

               (35)

               Se constată faptul că utilizarea doar a lemnului crește corodarea cazanului și, pentru a preveni corodarea, se adaugă de obicei un procentaj minim de turbă (care conține în mod natural sulf), cărbune sau substanțe chimice, cum ar fi sulf sau var, în procesul de ardere. Procentajul optimizat necesar de turbă variază în mod semnificativ de la 0 % la 60 %, în funcție de tehnologia centralei și de emisiile planificate (22).

               (36)

               Comisia a cerut informații (23) solicitantului în ceea ce privește tiparele sezoniere ale mixului de aprovizionare cu turbă și lemn pe parcursul unui an și, mai precis, dacă clienții au fost nevoiți să utilizeze de fapt doar turbă sau doar lemn. Solicitantul a explicat (24) faptul că consumul de turbă înregistrează cel mai ridicat nivel din ianuarie până în martie, în timp ce, pe timpul verii, consumul este scăzut, deoarece combustibilul nu este necesar pentru încălzire. Solicitantul a utilizat drept exemplu situația din 2015, când temperaturile au fost foarte scăzute (25) și instalațiile de termoficare au utilizat cantități mai mari de turbă și de petrol în loc de lemn. Cu toate acestea, volumele înlocuite au fost marginale în consumul total.

      Disponibilitatea combustibilului lemnos

               (37)

               În ceea ce privește deficitul de lemn, solicitantul susține că situația actuală este complet diferită de cea din perioada în care au fost adoptate deciziile anterioare de către ANC, deoarece operatorii au investit în mașinile de recoltare a lemnului, ceea ce a dus la o creștere importantă a pieței lemnului (26).

               (38)

               Conform cererii (27), disponibilitatea combustibililor de înlocuire a turbei este satisfăcătoare. În nordul și estul Finlandei, combustibilii lemnoși sunt ușor accesibili, în timp ce în zonele de sud și de vest, disponibilitatea combustibililor lemnoși interni poate limita sporirea utilizării tocăturii de lemn în viitor (28). Combustibilii alternativi utilizați sunt cărbunele (în regiunile de coastă), lemnul importat din Rusia și gazul (în locurile unde se află conductele de gaz). Deși cererea poate depăși oferta de lemn, acest lucru are doar caracter temporar (29).

               (39)

               ANC din Finlanda a indicat faptul că „În prezent, atât tocătura de lemn, cât și produsele secundare ale industriei forestiere au început să fie din ce în ce mai comercializate și și-au consolidat poziția în comparație cu turba.” (30)

               (40)

               Conform datelor aflate la dispoziția publicului (31), seriile cronologice privind sursele de energie pentru generarea de energie electrică prezintă o creștere constantă în ceea ce privește consumul de combustibil lemnos și o scădere în privința turbei, în special începând din 2010.

      Prețul combustibililor

               (41)

               Finlanda beneficiază de sistemele de ajutor de operare (32) pentru centralele electrice care funcționează pe bază de tocătură de lemn, care urmăresc să sporească generarea energiei din surse regenerabile prin oferirea de stimulente pentru trecerea de la turbă la biomasă.

               (42)

               Obiectivul UE 2020 în materie de energie din surse regenerabile este de 38 % pentru Finlanda. Ponderea energiei din surse regenerabile în consumul final brut de energie în Finlanda a crescut de la 28,5 % în 2005 la 36,8 % în 2013 (33).

               (43)

               Solicitantul confirmă (34) faptul că toți clienții săi principali sunt eligibili pentru ajutorul menționat mai sus.

               (44)

               Actul de modificare a nivelului de ajutor impus de guvern (35) a intrat în vigoare la 1 martie 2016. Conform respectivului act, nivelul maxim de subvenționare a energiei electrice produse din tocătură de lemn a crescut de la 15,90 EUR per MWh la 18 EUR per MWh.

               (45)

               În Finlanda, impozitele pe energie sunt percepute pentru energie electrică, gaze naturale, cărbune, turba utilizată drept combustibil, uleiul de tal și combustibilii lichizi. Conform celei mai recente legislații (36), noul impozit aplicat turbei utilizate drept combustibil este de 1,90 EUR per MWh, în scădere de la 3,40 EUR per MWh. Acest nou impozit a intrat în vigoare la 1 martie 2016, de asemenea.

               (46)

               Utilizarea turbei și a altor combustibili fosili, spre deosebire de utilizarea lemnului, în sectorul energiei, face obiectul taxei pe emisiile de CO2. La momentul adoptării deciziei anterioare a ANC (37), taxa pe emisii nu era în vigoare. Introducerea respectivei taxe a determinat investiții mari în noile centrale cu combustibili multipli și în conversia centralelor vechi, astfel încât acestea să poată utiliza atât lemnul, cât și alți combustibili fosili.

               (47)

               Solicitantul susține (38) că, având în vedere toate taxele percepute pentru turbă și ajutorul acordat pentru lemn, comparația costurilor suportate de client pentru turba folosită drept combustibil (inclusiv impozitul pentru turbă și costul drepturilor de emisii de CO2) și a costurilor combustibilului lemnos demonstrează că atât combustibilii lemnoși, cât și turba au costuri comparabile pentru client, dar că lemnul este încă mai ieftin decât turba.

               (48)

               Autoritățile finlandeze au confirmat (39) că, în cursul sondajului efectuat în rândul clienților și al concurenților Vapo, „mulți respondenți au menționat că, în practică, costul final pentru clienți este în prezent același pentru turbă și pentru lemn, ca urmare a nivelului ajutorului, al impozitelor și al certificatelor de emisii în vigoare”.

      Contracte pe termen lung

               (49)

               La momentul adoptării deciziei anterioare a ANC, existau deficite de aprovizionare cu turbă și combustibilul lemnos nu era o alternativă într-o asemenea măsură precum este în prezent. Pentru a garanta aprovizionarea cu cantități adecvate, clienții erau dispuși să încheie contracte pe termen lung.

               (50)

               Vapo își desfășoară activitatea în prezent pe baza acordurilor-cadru încheiate cu clienții săi. Aceste contracte-cadru sunt, în general, valabile timp de mai mulți ani, dar prețurile și cantitățile furnizate sunt convenite anual sau pentru o perioadă mai scurtă, în funcție de situația de pe piață. Vapo nu are contracte de distribuție exclusivă și toți clienții săi au posibilitatea de a achiziționa turbă de la alți producători. Astfel, în ciuda acordurilor-cadru existente, clienții nu sunt legați prin angajamente pe termen lung de achiziționare de la Vapo.

               (51)

               Având în vedere situația actuală a pieței turbei și lemnului, astfel cum este descrisă în considerentele 27-50, și, de asemenea, ținând cont de actuala schemă de ajutoare de stat pentru lemn, se pare că turba folosită drept combustibil se confruntă cu o presiune concurențială importantă exercitată, printre altele, de lemn.

               (52)

               Având în vedere cele de mai sus, pentru a evalua condițiile prevăzute la articolul 34 din Directiva 2014/25/UE și fără a aduce atingere dreptului concurenței sau aplicării oricărui alt domeniu al dreptului Uniunii, Comisia consideră că turba folosită drept combustibil și combustibilul lemnos (tocătură de lemn și produse secundare ale industriei forestiere) se află în prezent în situație de concurență.

         3.2.2.   Piața geografică relevantă

               (53)

               Conform solicitantului, piața relevantă include teritoriul național al Finlandei. Solicitantul, precum și alți producători de turbă și de lemn sunt activi în Finlanda.

               (54)

               Prin decizia anterioară (40) adoptată de ANC s-a constatat că piața geografică pentru turbă are un domeniu de aplicare național. Aceeași concluzie este susținută de autoritățile finlandeze, în scrisoarea din 26 septembrie 2016 (41).

               (55)

               Turba folosită drept combustibil este produsă, în general, cât mai aproape posibil de locația clientului. În general, aprovizionarea unui client se realizează de obicei de la zeci de turbării diferite (42). Distanța maximă de transport viabilă din punct de vedere economic a fost estimată de solicitant ca fiind de aproximativ 150 km pentru turba folosită drept combustibil, 50 km pentru tocătura de lemn și 150 km pentru produsele secundare de lemn.

               (56)

               În urma sondajului de piață efectuat de ANC în 2016, distanța de transport viabilă din punct de vedere economic a fost estimată la 160 km pentru turbă, 110 km pentru tocătura de lemn și 155 km pentru produsele secundare de lemn (43).

               (57)

               Solicitantul susține că, în cadrul zonei de aprovizionare viabile din punct de vedere economic a unei centrale care utilizează drept combustibil turba sau lemnul, există mai multe turbării sau surse de lemn și că, pe de altă parte, operatorii din domeniul turbei și lemnului vând combustibili diferitor centrale. Aceleași argumente au fost utilizate de ANC în decizia anterioară (44), la definirea pieței geografice ca fiind națională.

               (58)

               Comisia constată faptul că cei mai mari 20 de utilizatori de turbă din Finlanda utilizează cu toții turbă împreună cu lemn și cărbune, iar fiecare dintre aceștia are mai mult de un furnizor de turbă și de lemn, precum și un număr ridicat de posibili furnizori în cadrul razei de transport viabil din punct de vedere economic.

               (59)

               ANC din Finlanda susține (45) că, în comparație cu situația existentă la momentul adoptării deciziei anterioare de către ANC în 2001, situația pieței geografice nu pare să se fi schimbat, așadar, piața geografică poate fi definită ca având un domeniu de aplicare național.

               (60)

               Având în vedere cele de mai sus, pentru a evalua condițiile prevăzute la articolul 34 din Directiva 2014/25/UE și fără a aduce atingere dreptului concurenței sau aplicării oricărui alt domeniu al dreptului Uniunii, Comisia nu trebuie să stabilească domeniul de aplicare precis al pieței geografice, deoarece, în orice situație, rezultatul evaluării situației concurențiale ar fi același.

         3.2.3.   Evaluarea din punctul de vedere al concurenței

               (61)

               Se consideră că, în ceea ce privește piața turbei și a lemnului, un indicator al nivelului de concurență pe piețele naționale este cota totală de piață a celor mai mari trei producători. Acest lucru este în concordanță cu deciziile anterioare ale Comisiei (46).

               (62)

               Cota de piață a celor mai mari trei producători, în ceea ce privește valoarea vânzărilor, a fost de […] (47) % în 2012, […] % în 2013 și […] % în 2014 (48). Vapo Oy este primul actor pe această piață, dar cotele sale de piață au fost în scădere în ultimii ani ([…] în 2012; […] în 2013 și […] în 2014).

               (63)

               Analiza situației concurențiale la nivelul fiecăruia dintre cei mai mari 20 de consumatori arată faptul că cotele de piață ale Vapo variază între […] și […] (49), cu două excepții (50), în timp ce Vapo reprezintă în total […] (51) din toate livrările către cei mai mari 20 de clienți.

               (64)

               Faptul că cota de piață a Vapo în ceea ce privește livrările către cei mai mari clienți este mai mare decât cota de piață generală, calculată la nivel național, poate sugera faptul că este posibil ca Vapo să nu își poată utiliza poziția pe piață în raport cu clienții mici.

               (65)

               Chiar și luând în considerare, în mod ipotetic, un scenariu alternativ în care Finlanda este împărțită în patru zone de furnizare regională (nord, est, vest și sud), rezultatul evaluării rămâne, în mare parte, același, iar cotele de piață ale Vapo (52) variază între […] și […] (53).

               (66)

               Astfel cum se explică în considerentul 50, solicitantul vinde turbă și lemn, în temeiul contractelor-cadru încheiate cu clienții săi, cantitățile care urmează să fie livrate și prețurile acestora fiind convenite anual sau la intervale mai scurte de timp. Cei mai mari 20 de utilizatori de turbă din Finlanda (54), care se situează pe întreg teritoriul țării, utilizează cu toții turba, împreună cu lemnul și uneori cărbunele. Toate centralele au mai mult de un furnizor de turbă și de lemn, iar solicitantul nu deține contracte exclusive.

               (67)

               În ceea ce privește trecerea la un alt combustibil, se poate observa faptul că schimbările aduse tehnologiei centralelor, impozitele aplicabile în cazul turbei și subvențiile acordate pentru lemn au dus la o scădere a consumului de turbă. Solicitantul a pierdut o serie de clienți cărora le vindea turbă, deoarece aceștia au trecut la combustibili furnizați de alți furnizori, în timp ce alți clienți au cerut solicitantului să le furnizeze cantități mai mici de turbă.

               (68)

               În ultimii ani, au existat mai multe intrări (55) pe piața turbei, însă numărul lor este limitat din cauza unei cereri scăzute pentru turbă.

               (69)

               Guvernul finlandez promovează utilizarea combustibilului lemnos pentru producția de energie. Nivelul de impozitare a turbei folosite drept combustibil a scăzut, dar, în același timp, subvenția acordată pentru combustibilii lemnoși a crescut, ceea ce demonstrează intenția guvernului de a menține situația de concurență internă dintre turbă și combustibilul lemnos. Lemnul este deja cea mai utilizată sursă de energie; utilizarea acestuia este în creștere începând din 2000, în timp ce cota respectivă de turbă este în scădere.

               (70)

               Astfel cum se explică în considerentele 41-48, costurile finale suportate de client, care includ impozitul pe combustibil, certificatele de emisii (pentru turbă) și subvențiile (pentru lemn) sunt comparabile, lemnul fiind, în medie, mai ieftin decât turba.

               (71)

               Comisia constată faptul că presiunea concurențială actuală asupra turbei este determinată, în esență, de cadrul de reglementare în vigoare (impozitul pe turbă, taxa pe emisiile de CO2 și subvenția pentru tocătura de lemn) și faptul că modificarea respectivelor politici poate schimba dinamica pieței între turbă și lemn, abilitatea acestora de a concura reciproc și presiunea concurențială generală exercitată asupra Vapo.

         4.   CONCLUZII

               (72)

               În ceea ce privește producția și vânzarea angro de turbă, situația poate fi rezumată după cum urmează: cotele de piață agregate ale celor mai mari trei concurenți sunt scăzute, clienții au posibilitatea de a trece de la turbă la lemn și la alți combustibili.

               (73)

               Având în vedere factorii examinați în considerentele 23-71, condiția expunerii directe la concurență prevăzută la articolul 34 alineatul (1) din Directiva 2014/25/UE ar trebui considerată ca fiind îndeplinită cu privire la producția și vânzarea angro a turbei în Finlanda.

               (74)

               În plus, întrucât condiția de acces nerestricționat la piață se consideră a fi îndeplinită, Directiva 2014/25/UE nu ar trebui să se aplice atunci când entitățile contractante atribuie contracte care permit desfășurarea producției și a vânzării angro a turbei în Finlanda și nici atunci când aceste entități organizează concursuri de proiecte în vederea exercitării unei astfel de activități în respectiva zonă geografică.

               (75)

               Prezenta decizie se bazează pe situația de drept și de fapt din perioada februarie 2016 – octombrie 2016, astfel cum reiese din informațiile transmise de solicitant și de autoritățile finlandeze. Prezenta decizie poate fi revizuită în cazul în care, în urma unor schimbări semnificative ale situației de drept sau de fapt, condițiile de aplicabilitate a articolului 34 din Directiva 2014/25/UE nu mai sunt îndeplinite.

               (76)

               Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului consultativ pentru achizițiile publice,

         ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
   Articolul 1
   Directiva 2014/25/UE nu se aplică contractelor atribuite de entitățile contractante și menite să permită desfășurarea producției și a vânzării angro a turbei în Finlanda.
   Articolul 2
   Prezenta decizie se adresează Republicii Finlanda.

      Adoptată la Bruxelles, 23 ianuarie 2017.

            Pentru Comisie

         Elżbieta BIEŃKOWSKA

            Membră a Comisiei

      (1)  JO L 134, 30.4.2004, p. 1.

      (2)  JO L 94, 28..2014, p. 243.

      (3)  Conform respectivului aviz, ANC „consideră că nu există niciun motiv special pentru a se opune acordării unei derogări de la normele privind achizițiile publice”. Cu toate acestea, avizul ANC nu motivează concluziile incluse în acesta. În special, avizul nu face nicio trimitere la prima condiție a derogării, și anume accesul liber la piață, și nu stabilește o definiție precisă actuală a pieței relevante a produsului sau a pieței geografice relevante.

      (4)  Raportul național pentru 2016 adresat Agenției pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei și Comisiei Europene, p. 35.

      (5)  Scrisoarea solicitantului din 26 august 2016, p. 6.

      (6)  Scrisoarea solicitantului din 26 august 2016, p. 6 și 7.

      (7)  Cerere, secțiunea 3.2, p. 12.

      (8)  „Forest Finland in brief” (Pădurile din Finlanda pe scurt) http://www.metla.fi/metinfo/tilasto/julkaisut/muut/Forest-Finland_2013.pdf

      (9)  Secțiunea 5.1 din cerere, p. 13.

      (10)  Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului din 20 ianuarie 2004 privind controlul concentrărilor economice între întreprinderi [Regulamentul (CE) privind concentrările economice] (JO L 24, 29.1.2004, p. 1).

      (11)  Österreichische Post AG/Comisia, T-463/14, EU:T:2016:243, punctul 28.

      (12)  A se vedea nota de subsol 6.

      (13)  Scrisoarea solicitantului din 16 iunie 2016, ultimul paragraf, p. 3, și primele trei paragrafe, p. 4.

      (14)  Scrisoarea autorităților finlandeze din 26 septembrie 2016, pagina 3.

      (15)  Decizia nr. 267/61/94 din 5 septembrie 2000, Decizia nr. 021/81/2000 din 8 martie 2001, p. 5, 7, 8.

      (16)  Potrivit informațiilor prezentate de solicitant la 22 ianuarie 2016, pagina 2, al doilea paragraf și conform scrisorii solicitantului din 16 iunie 2016, pagina 5, penultimul și ultimul paragraf.

      (17)  Scrisoarea autorităților finlandeze din 26 septembrie 2016, p. 2.

      (18)  Reprezentând 56 % din consumul total de turbă în 2014.

      (19)  Cerere, secțiunea 3.1, p. 9.

      (20)  Scrisoarea solicitantului din 6 aprilie 2016, p. 14.

      (21)  Mai puțin de 1 % din consumul total de turbă.

      (22)  Scrisoarea autorităților finlandeze din 26 septembrie 2016, p. 2. Scrisoarea solicitantului din 30 septembrie 2016, pagina 2.

      (23)  Scrisoarea Comisiei din 2 iunie 2016, p. 3.

      (24)  Scrisoarea solicitantului din 16 iunie 2016, p. 10.

      (25)  Temperaturi sub minus 20 de grade, care s-au menținut timp de trei săptămâni.

      (26)  Scrisoarea solicitantului din 16 iunie 2016, pagina 1.

      (27)  Cerere, secțiunea 3.2, p. 13.

      (28)  Scrisoarea solicitantului din 16 iunie 2016, p. 7.

      (29)  A se vedea nota de subsol 28.

      (30)  Scrisoarea autorităților finlandeze din 26 septembrie 2016, p. 2.

      (31)  Statistici Finlanda http://pxweb2.stat.fi/sahkoiset_julkaisut/energia2015/html/engl0002.htm

      (32)  Ajutorul de stat SA.42218(2015/N) Finlanda – Ajutorul de operare acordat pentru centralele electrice care funcționează pe bază de tocătură de lemn; C(2016) 976; Ajutorul de stat SA.31204 (2011/N) Finlanda – Ajutorul de operare pentru centralele termoelectrice cu ciclu combinat mici care funcționează pe bază de lemn și pentru centralele electrice care funcționează pe bază de tocătură de lemn; C(2011) 1950 (JO C 153, 24.5.2011 p. 2).

      (33)  http://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:4f8722ce-1347-11e5-8817-01aa75ed71a1.0001.02/DOC_2&format=PDF, p.2.

      (34)  Scrisoarea solicitantului din 26 august 2016, p. 5.

      (35)  Decretul guvernamental privind subvenționarea producției de energie electrică din surse regenerabile de energie.

      (36)  Actul de modificare a anexei la Legea privind accizele pentru energie electrică și pentru anumiți combustibili (1724/2015).

      (37)  Decizia ANC nr. 021/81/00, 8 martie 2001.

      (38)  Scrisoarea solicitantului din 16 iunie 2016, p. 13.

      (39)  Scrisoarea autorităților finlandeze din 26 septembrie 2016, p. 2.

      (40)  Decizia nr. 021/81/2000 din 8 martie 2001, p. 9.

      (41)  Scrisoarea autorităților finlandeze din 26 septembrie 2016, p. 3.

      (42)  Scrisoarea solicitantului din 16 iunie 2016, p. 12.

      (43)  A se vedea nota de subsol 41.

      (44)  A se vedea nota de subsol 40.

      (45)  Scrisoarea autorităților finlandeze din 26 septembrie 2016, p. 3 și avizul ANC din 2 noiembrie 2011, p. 3.

      (46)  Decizia de punere în aplicare 2011/306/UE a Comisiei din 20 mai 2011 de stabilire a faptului că articolul 30 alineatul (1) din Directiva 2004/17/CE a Parlamentului European și a Consiliului de coordonare a procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții în sectoarele apei, energiei, transportului și a serviciilor poștale nu se aplică exploatării cărbunelui bituminos în Republica Cehă (JO L 137, 25.5.2011, p. 55).

      (47)  […] informații confidențiale.

      (48)  Cerere, p. 15 și 17.

      (49)  Scrisoarea solicitantului din 16 iunie 2016, p. 6.

      (50)  Respectivele două excepții nu sunt problematice, deoarece, în unul dintre cazuri, centrala se află în aceeași locație precum celelalte centrale în care Vapo deține cote de piață scăzute, iar în celălalt caz este vorba despre una dintre cele mai mici centrale.

      (51)  Cotele de piață bazate pe datele din 2014.

      (52)  Cotele de piață bazate pe datele din 2013.

      (53)  Scrisoarea solicitantului din 6 aprilie 2016, p. 13.

      (54)  Cei mai mari 20 de clienți pentru turbă reprezintă 56 % din consumul total de turbă.

      (55)  Scrisoarea solicitantului din 16 iunie 2016, p. 3.


title: Decizia Consiliului din 24 ianuarie 2006 privind acordarea unui ajutor macrofinanciar Georgiei

text:
Anunţ juridic important

|

32006D0041

Jurnalul Oficial L 025 , 28/01/2006 p. 0028 - 0030

		Decizia Consiliuluidin 24 ianuarie 2006privind acordarea unui ajutor macrofinanciar Georgiei(2006/41/CE)CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 308,având în vedere propunerea Comisiei,având în vedere avizul Parlamentului European [1],întrucât:(1) Decizia 97/787/CE [2] a Consiliului prevede acordarea unei asistențe financiare excepționale Armeniei și Georgiei sub formă de credite pe termen lung și granturi.(2) Decizia 2000/244/CE a Consiliului prevede acordarea unei asistențe financiare excepționale Tadjikistanului și prelungește termenul de punere în aplicare a ajutorului pentru Armenia și Georgia până în 2004.(3) În cazul Georgiei, obiectivele ajutorului nu au fost pe deplin atinse din cauza unui mediu nesatisfăcător din punct de vedere al politicii economice, care a predominat în mare parte a perioadei de punere în aplicare.(4) Ca urmare, numai o sumă de 31,5 milioane EUR din totalul de 65 milioane EUR din granturile atribuite a fost angajată și plătită în cadrul asistenței financiare excepționale.(5) Eforturile autorităților din Georgia pentru promovarea stabilității economice și a reformelor structurale sunt susținute de Fondul Monetar Internațional (FMI) prin intermediul unui acord de trei ani încheiat în cadrul Facilității de creștere și de reducere a sărăciei, care a fost aprobată la 4 iunie 2004 și se referă la 98 milioane de drepturi speciale de tragere (DST). Ca urmare, creditorii Clubului de la Paris au restructurat datoria publică bilaterală a Georgiei, la 21 iulie 2004, pe baza condițiilor de la Houston.(6) Noul guvern georgian a primit, de asemenea, un sprijin considerabil din partea comunității internaționale în cadrul Conferinței donatorilor, care a avut loc la Bruxelles la 16 iunie 2004.(7) Banca Mondială a aprobat în iunie 2004 un împrumut pentru sprijinirea reformei (Reform Support Credit) de 24 milioane USD și va continua acordarea asistenței Georgiei în cadrul unei noi strategii de parteneriat cu țara respectivă prin intermediul unor operațiuni de sprijin în vederea reducerii sărăciei.(8) Autoritățile georgiene și-au făcut cunoscută intenția de a continua rambursarea anticipată a datoriilor lor față de Comunitate în vederea ameliorării sustenabilității datoriei lor.(9) Relațiile UE-Georgia se dezvoltă în cadrul Politicii Europene de Vecinătate, concepută pentru consolidarea integrării economice și se consideră oportun ca programul de reformă economică a guvernului să fie susținut de Comunitate.(10) Punerea la dispoziție a unei sume echivalente cu fracțiunea asistenței financiare excepționale care nu a fost plătită ar permite sprijinirea eforturilor de reformă economică a țării și ar contribui la reducerea datoriei sale externe. Aceasta ar constitui deci o contribuție corespunzătoare a Comunității la punerea în aplicare a strategiilor de creștere și de reducere a sărăciei în Georgia.(11) În vederea asigurării unei protecții eficiente a intereselor financiare ale Comunității legate de prezentul ajutor macrofinanciar, este necesar ca Georgia să ia măsuri corespunzătoare de prevenire și de luptă împotriva fraudei, corupției, și a altor ilegalități în legătură cu acest ajutor și să se prevadă, pe de altă parte, controale din partea Comisiei și audituri din partea Curții de Conturi.(12) Serviciile Comisiei, cu concursul experților externi mandatați în mod corespunzător, au realizat în octombrie 2004 o evaluare operațională a circuitelor financiare și a procedurilor administrative ale Ministerului de Finanțe și ale Băncii Centrale din Georgia, în scopul verificării existenței unui cadru care să asigure o gestionare financiară corectă.(13) Decontarea prezentului ajutor nu aduce atingere prerogativelor autorității bugetare.(14) Comisia a consultat Comitetul Economic și Financiar înainte de a-și prezenta propunerea.(15) Tratatul nu prevede, pentru adoptarea prezentei decizii, alte competențe decât cele de la articolul 308,DECIDE:Articolul 1(1) Comunitatea pune la dispoziția Georgiei o asistență macrofinanciară sub formă de granturi în valoare de 33,5 milioane EUR în vederea sprijinirii reformelor economice și ajutorării țării în ameliorarea sustenabilității datoriei sale.(2) Prezenta asistență macrofinanciară a Comunității este administrată de către Comisie în consultare cu Comitetul Economic și Financiar și în conformitate cu normele compatibile cu acordurile încheiate între FMI și Georgia.(3) Asistența macrofinanciară a Comunității este pusă la dispoziție pe doi ani, din prima zi de la data intrării în vigoare a prezentei decizii. Cu toate acestea, în cazul în care circumstanțele o cer, Comisia poate să decidă, în urma consultării Comitetului Economic și Financiar, prelungirea perioadei de punere la dispoziție cu maxim un an.Articolul 2(1) Comisia este împuternicită să adopte împreună cu autoritățile georgiene, în urma consultării Comitetului Economic și Financiar, condițiile de politică economică și financiare pentru prezentul ajutor. Aceste condiții, încorporate într-un memorandum de înțelegere, trebuie să fie compatibile cu acordurile încheiate între FMI și Georgia.(2) În timpul punerii în aplicare a ajutorului Comunității, Comisia controlează calitatea circuitelor financiare, a procedurilor administrative și a mecanismelor de control intern și extern relevante pentru prezenta asistență macrofinanciară.(3) Comisia verifică periodic că politicile economice ale guvernului sunt compatibile cu obiectivele prezentei asistențe financiare și condițiile financiare și de politică economică agreate sunt respectate.Articolul 3(1) Suma grantului este pusă la dispoziția Georgiei în cel puțin două tranșe, plătite atunci când poziția debitoare netă față de Comunitatea fost, ca regulă, redusă cu cel puțin o sumă similară.(2) Prima tranșă a grantului se eliberează pe baza unei puneri în aplicare satisfăcătoare a programului economic susținut de FMI în cadrul Facilității de creștere și de reducere a sărăciei.A doua tranșă și eventualele tranșe suplimentare sunt eliberate pe baza punerii în aplicare satisfăcătoare a programului economic susținut de FMI și a tuturor celorlalte măsuri astfel cum au fost definite în memorandumul de înțelegere prevăzut la articolul 2 alineatul (1), aceste alte tranșe neputând fi plătite la mai puțin de trei luni de la data eliberării tranșei precedente.(3) Fondul este vărsat la Banca Națională a Georgiei. Destinatarul final al fondului este Ministerul de Finanțe al Georgiei.Articolul 4Prezentul ajutor se pune în aplicare în conformitate cu dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene [3] și cu normele sale de aplicare. Memorandumul de înțelegere prevăzut la articolul 2 alineatul (1) trebuie, în mod special, să garanteze luarea de măsuri corespunzătoare de către Georgia pentru prevenirea și combaterea fraudei, a corupției și a oricărei ilegalități legate de prezentul ajutor. În plus, această înțelegere trebuie să autorizeze realizarea unor controale de către Comisie și Oficiul European Antifraudă (OLAF), inclusiv sub formă de verificări și inspecții la fața locului, și a unor audituri de către Curtea de Conturi, realizate, după caz, la fața locului.Articolul 5Cel puțin o dată pe an înainte de luna septembrie, Comisia adresează Parlamentului European și Consiliului un raport cuprinzând o evaluare a punerii în aplicare a prezentei decizii în cursul anului precedent.Articolul 6Prezenta decizie intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.Adoptată la Bruxelles, 24 ianuarie 2006.Pentru ConsiliuPreședinteleK.-H. Grasser[1] Avizul adoptat la 15.12.2005 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).[2] JO L 322, 25.11.1997, p. 37. Decizie astfel cum a fost modificată prin Decizia 2000/244/CE (JO L 77, 28.3.2000, p. 11).[3] JO L 248, 16.9.2002, p. 1.--------------------------------------------------