title: Hotărârea Curții (camera a opta) din 29 octombrie 2009.#Dinter GmbH împotriva Hauptzollamt Düsseldorf (C-522/07) şi Europol Frost-Food GmbH împotriva Hauptzollamt Krefeld (C-65/08).#Cereri având ca obiect pronunțarea unei hotărâri preliminare: Finanzgericht Düsseldorf - Germania.#Tariful vamal comun - Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 - Nomenclatură combinată - Clasificare tarifară - Validitate - Notă complementară - Concentrat de suc de mere.#Cauze conexate C-522/07 și C-65/08.

text:
      Cauzele conexate C‑522/07 și C‑65/08
      Dinter GmbH
      împotriva
      Hauptzollamt Düsseldorf
      și
      Europol Frost‑Food GmbH
      împotriva
      Hauptzollamt Krefeld
      (cereri de pronunțare a unor hotărâri preliminare formulate de Finanzgericht Düsseldorf)
      „Tariful vamal comun — Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 — Nomenclatură combinată — Clasificare tarifară — Validitate — Notă complementară — Concentrat de suc de mere”
      Sumarul hotărârii
      Tariful vamal comun — Poziții tarifare — Note explicative ale Nomenclaturii combinate
      (Regulamentul nr. 2658/87 al Consiliului; Regulamentele nr. 1776/2001, nr. 2031/2001 și nr. 1810/2004 ale Comisiei)
      Nota complementară 5 (b) din capitolul 20 din anexa I la Regulamentul nr. 2658/87 privind Nomenclatura tarifară și statistică
         și Tariful vamal comun, care rezultă din Regulamentele nr. 1776/2001, nr. 2031/2001 și nr. 1810/2004 de modificare a anexei
         I la Regulamentul nr. 2658/87, nu este validă în măsura în care exclude sucurile de mere naturale concentrate de la poziția
         2009.

      Astfel, economia subpoziției 2009 79 permite să se concluzioneze în mod clar că sucurile de mere naturale concentrate cu o
         valoare Brix puțin mai redusă de 67 nu și‑au pierdut caracterul de suc de fructe, contrar prevederilor notei menționate. Această
         notă exclude sucul concentrat de mere printr‑un calcul fictiv al conținutului de zahăr adăugat care are un rezultat de peste
         50 % din greutate, în timp ce sucul concentrat de mere care a fost deshidratat și atinge valori Brix ridicate își păstrează
         caracterul natural. Întrucât nu s‑a adăugat în vreun fel zahăr, iar conținutul ridicat de zahăr suplimentar, care conduce
         la un rezultat de peste 50 % din greutate, provine numai din concentrarea care rezultă din deshidratare, nota complementară
         în cauză, excluzând sucul concentrat de mere de la poziția 2009, modifică în mod cert conținutul poziției tarifare în cauză,
         depășind competențele pe care articolul 9 din Regulamentul nr. 2658/87 le conferă Comisiei.

      (a se vedea punctele 40-42 și dispozitivul)
HOTĂRÂREA CURȚII (Camera a opta)
      29 octombrie 2009(*)

      „Tariful vamal comun – Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 – Nomenclatură combinată – Clasificare tarifară – Validitate – Notă complementară – Concentrat de suc de mere”
      În cauzele conexate C‑522/07 și C‑65/08,
      având ca obiect două cereri de pronunțare a unor hotărâri preliminare formulate în temeiul articolului 234 CE de Finanzgericht
         Dusseldorf (Germania), prin deciziile din 8 noiembrie 2007 și din 12 februarie 2008, primite de Curte la 22 noiembrie 2007
         și la 18 februarie 2008, în procedurile

      Dinter GmbH
      împotriva
      Hauptzollamt Düsseldorf (C‑522/07)

      și
      Europol Frost‑Food GmbH
      împotriva
      Hauptzollamt Krefeld (C‑65/08),

      CURTEA (Camera a opta),
      compusă din domnul G. Arestis (raportor), îndeplinind funcția de președinte al Camerei a opta, domnii J. Malenovský și T.
         von Danwitz, judecători,

      avocat general: doamna E. Sharpston,
      grefier: domnul B. Fülöp, administrator,
      având în vedere procedura scrisă și în urma ședinței din 14 mai 2009,
      luând în considerare observațiile prezentate:
      –        pentru Dinter GmbH, de H. Bleier, Rechtsanwalt;
      –        pentru Europol Frost‑Food GmbH, de A. Erben, Rechtsanwalt;
      –        pentru Comisia Comunităților Europene, de domnii G. Wilms și A. Sipos, în calitate de agenți,
      având în vedere decizia de judecare a cauzei fără concluzii, luată după ascultarea avocatului general,
      pronunță prezenta
      Hotărâre
      1        Cererile de pronunțare a unor hotărâri preliminare privesc validitatea notei complementare 5 (b) din capitolul 20 din Nomenclatura
         combinată (denumită în continuare „NC”) cuprinsă în anexa I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie
         1987 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun (JO L 256, p. 1, Ediție specială, 02/vol. 4, p. 3),
         în versiunea în vigoare la data producerii faptelor (denumit în continuare „Regulamentul nr. 2658/87”).

      2        Aceste cereri au fost formulate în cadrul a două litigii între Dinter GmbH (denumită în continuare „Dinter”), pe de o parte,
         și Hauptzollamt Düsseldorf (Biroul vamal principal din Düsseldorf), pe de altă parte, precum și între Europol Frost‑Food GmbH
         (denumită în continuare „Europol”), pe de o parte, și Hauptzollamt Krefeld (Biroul vamal principal din Krefeld), pe de altă
         parte, având ca obiect clasificarea în NC a sucului concentrat de mere.

       Cadrul juridic
      3        Convenția internațională care a stabilit Sistemul armonizat de denumire și codificare a mărfurilor (denumit în continuare
         „SA”), încheiată la Bruxelles la 14 iunie 1983, precum și Protocolul de modificare a acesteia din 24 iunie 1986 (denumită
         în continuare „Convenția privind SA”) au fost aprobate în numele Comunității Economice Europene prin Decizia nr. 87/369/CEE
         a Consiliului din 7 aprilie 1987 (JO L 198, p. 1, Ediție specială, 02/vol. 3, p. 199).

      4        În temeiul articolului 3 alineatul (1) din Convenția privind SA, fiecare parte contractantă se angajează ca nomenclaturile
         tarifare și statistice naționale să fie conforme cu SA, să folosească toate pozițiile și subpozițiile din acesta, fără completări
         sau modificări, precum și codurile numerice aferente și să respecte ordinea de numerotare a sistemului respectiv. De asemenea,
         fiecare parte contractantă se angajează să aplice regulile generale de interpretare a SA, precum și toate notele privind secțiunile,
         capitolele și subpozițiile și să nu modifice domeniul de aplicare al acestora din urmă.

      5        Articolul 9 din Regulamentul nr. 2658/87 prevede limitele puterii discreționare a Comisiei de a adopta note complementare:

      „(1)      Măsurile legate de problemele menționate mai jos se adoptă în conformitate cu procedura definită la articolul 10:
      (a)      aplicarea Nomenclaturii combinate și a TARIC privind, în special:
      –        clasificarea mărfurilor în nomenclaturile prevăzute la articolul 8;
      –        notele [complementare];
      –        […];
      (b)      modificări ale Nomenclaturii combinate pentru a ține seama de schimbările cerințelor legate de statistică sau politică comercială;
      (c)      modificări ale anexei II;
      (d)      modificări ale Nomenclaturii combinate și ajustări ale drepturilor în conformitate cu deciziile adoptate de Consiliu sau Comisie;

      (e)      modificări ale Nomenclaturii combinate destinate să o adapteze pentru a ține seama de evoluția tehnologică sau comercială
         sau în scopul alinierii sau clarificării textelor;

      (f)      modificări ale Nomenclaturii combinate care rezultă din modificări ale nomenclaturii Sistemului Armonizat;
      (g)      chestiuni legate de aplicarea, funcționarea și gestionarea Sistemului Armonizat care urmează a fi discutate în cadrul Consiliului
         de Cooperare Vamală.

      (2)      Dispozițiile adoptate în temeiul alineatului (1) nu modifică:
      –        tarifele drepturilor vamale;
      –        prelevările agricole, restituirile sau alte sume aplicabile în cadrul politicii agricole comune sau în acela al regimurilor
         specifice aplicabile anumitor mărfuri care rezultă din transformarea produselor agricole;

      –        restricțiile cantitative stabilite în conformitate cu dispozițiile comunitare;
      –        nomenclaturile adoptate în cadrul politicii agricole comune.
      (3)      În cazul în care este necesar, modificările aduse subpozițiilor NC se includ de îndată ca subpoziții TARIC. Ele se includ
         în NC doar în condițiile prevăzute la articolul 12.”

      6        Regulamentul nr. 2388/2000 al Comisiei din 13 octombrie 2000 de modificare a anexei I la Regulamentul nr. 2658/87 (L 264,
         p. 1) a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2001. Printr‑un rectificativ al regulamentului menționat (L 276, p. 92), numărul inițial
         2263/2000 a fost înlocuit cu numărul 2388/2000.

      7        Regulamentul nr. 2031/2001 al Comisiei din 6 august 2001 de modificare a anexei I la Regulamentul nr. 2658/87 (JO L 279, p. 1)
         a intrat de asemenea în vigoare la 1 ianuarie 2002.

      8        Modificarea finală a anexei I la Regulamentul nr. 2658/87 care privește situația de fapt din acțiunile principale a fost efectuată
         prin Regulamentul nr. 1810/2004 al Comisiei din 7 septembrie 2004 (L 327, p. 1), intrat în vigoare la 1 ianuarie 2005.

      9        Conform Regulamentului nr. 2388/2000, subpoziția 2009 70, intitulată „Suc de mere”, are următorul cuprins:

      „2009 70 - Suc de mere:
                        - - Cu densitatea de maximum 1,33 g/cm3 la 20 °C:

      2009 70 11 - - - Cu o valoare de maximum 22 €/100 kg greutate netă
      2009 70 19 - - - Altele
                        - - Cu densitatea de maximum 1,33 g/cm3 la 20 °C:

      2009 70 30 - - - Cu o valoare de peste 18 €/100 kg greutate netă, care conțin zahăr adăugat
                                 - - - Altele:
      2009 70 91 - - - - Cu un conținut de zahăr adăugat de peste 30 % din greutate
      2009 70 93 - - - - Cu un conținut de zahăr adăugat de maximum 30 % din greutate
      2009 70 99 - - - - Care nu conțin zahăr adăugat”. [traducere neoficială]
      10      Regulamentele nr. 2031/2001 și nr. 1810/2004 prevăd linii tarifare identice pentru subpozițiile care sunt incluse la subpoziția
         „Suc de mere”.

      11      Conform regulamentelor menționate, această subpoziție care a avut anterior numărul 2009 70 este formulată după cum urmează:

      „− Suc de mere:
      2009 71  - - Cu o valoare Brix de maximum 20:
      2009 71 10  - - - Cu o valoare de peste 18 €/100 kg greutate netă, care conține zahăr adăugat
               - - - Altele:
      2009 71 91   - - - - Care conțin zahăr adăugat
      2009 71 99  - - - - Care nu conțin zahăr adăugat
      2009 79  - - Altele:
                                  - - - Cu o valoare Brix de peste 67:
      2009 79 11  - - - - Cu o valoare de maximum 22 €/100 kg greutate netă
      2009 79 19  - - - - Altele:
                                  - - - Cu o valoare Brix de peste 20, dar maxim 67:
      2009 79 30  - - - - Cu o valoare de peste 18 €/100 kg greutate netă, care conțin zahăr adăugat
                                 - - - - Altele:
      2009 79 91  - - - - - Cu un conținut de zahăr adăugat de peste 30 % din greutate
      2009 79 93  - - - - - Cu un conținut de zahăr adăugat de peste 30 % din greutate
      2009 79 99  - - - - - Care nu conțin zahăr adăugat”. [traducere neoficială]
      12      Nota complementară 5 din capitolul 20 din NC a fost modificată în mai multe rânduri în perioada în care s‑au produs faptele
         din acțiunea principală.

      13      Conform Regulamentului nr. 2388/2000, nota menționată prevede:

      „Conținutul de zahăr adăugat pentru produsele care se clasifică la poziția 2009 corespunde conținutului de zahăr diminuat
         cu valorile indicate mai jos, în funcție de felul sucurilor:

      – suc de lămâi sau de tomate: 3,
      – suc de mere: 11,
      – suc de struguri: 15,
      – sucuri de alte fructe sau legume, inclusiv amestecurile de sucuri: 13.” [traducere neoficială]
      14      Regulamentul (CE) nr. 1776/2001 al Comisiei din 7 septembrie 2001 de modificare a anexei I la Regulamentul nr. 2658/87 (JO
         L 240, p. 3) a adăugat la capitolul 20 din NC nota complementară 5 (b), care prevede:

      „Sucul de fructe cu zahăr adăugat, cu densitatea de maximum 1,33 g/cm3 la 20 °C și care conține sub 50 % din greutate suc de fructe în stare naturală, obținut din fructe sau prin diluarea unui
         suc concentrat de fructe, își pierde caracterul original de suc de fructe de la poziția 2009.” [traducere neoficială]

      15      Regulamentul nr. 2031/2001 a modificat nota complementară 5 (b) după cum urmează:

      „Sucul de fructe cu zahăr adăugat, cu o valoare Brix de maximum 67 și care conține sub 50 % din greutate suc de fructe în
         stare naturală, obținut din fructe sau prin diluarea unui suc concentrat de fructe, își pierde caracterul original de suc
         de fructe de la poziția 2009.”

      16      Nota complementară 5 din Regulamentul nr. 1810/2004 prevede:

      „(a)      Conținutul de zahăr adăugat pentru produsele care se clasifică la poziția 2009 corespunde conținutului de zahăr diminuat cu
         valorile indicate mai jos, în funcție de felul sucurilor:

      –        suc de lămâi sau de tomate: 3,
      –        suc de struguri: 15,
      –        sucuri de alte fructe sau legume, inclusiv amestecurile de sucuri: 13.
      (b)      Sucul de fructe cu zahăr adăugat, cu o valoare Brix de maximum 67 și care conține sub 50 % din greutate suc de fructe în stare
         naturală, obținut din fructe sau prin diluarea unui suc concentrat de fructe, își pierde caracterul original de suc de fructe
         de la poziția 2009.”

      17      Nota complementară 5 (b) din capitolul 20 din NC a fost modificată recent prin Regulamentul (CE) nr. 360/2008 din 18 aprilie
         2008 (JO L 111, p. 9) după cum urmează:

      „5. Dispozițiile următoare se aplică produselor așa cum sunt prezentate:
      […]
      (b)      Sucurile de fructe cu zahăr adăugat, cu o valoare Brix de maximum 67 și care conțin sub 50 % în greutate suc de fructe își
         pierd caracterul originar de suc de fructe de la poziția 2009.

      Litera (b) nu se aplică sucurilor de fructe naturale concentrate. Prin urmare, sucurile de fructe naturale concentrate nu
         sunt excluse de la poziția 2009.”

       Acțiunile principale și întrebările preliminare
       Cauza C‑522/07
      18      La 27 octombrie 2005, biroul vamal a acceptat clasificarea tarifară a sucului concentrat de mere care nu conține zahăr adăugat
         cu o valoare Brix de 66,8, importat de Dinter ca fiind clasificat la subpoziția 2009 79 99 din NC. Sucul de mere a fost numai
         deshidratat.

      19      Prin decizia din 15 martie 2006, Hauptzollamt Düsseldorf a solicitat recuperarea a posteriori a taxelor vamale aferente sucului de mere importat de Dinter pentru motivul că, potrivit notei complementare 2 (a), precum
         și notei complementare 5 (a) și (b) din capitolul 20 din NC, întrucât și‑a pierdut caracterul original de suc de fructe, sucul
         de mere importat nu s‑ar încadra la poziția 2009, ci la subpoziția 2106 90 98 din NC.

      20      Dinter a formulat în fața Finanzgericht Düsseldorf o acțiune împotriva acestei decizii, fără procedură administrativă prealabilă,
         fapt cu care Hauptzollamt Düsseldorf a fost de acord.

      21      În aceste condiții, Finanzgericht Hamburg a hotărât să suspende judecarea cauzei și să adreseze Curții următoarele întrebări
         preliminare:

      „1)      Nota complementară 5 (b) din capitolul 20 din [NC] trebuie interpretată în sensul că prin noțiunea «sucuri de fructe cu zahăr
         adăugat» se înțelege și noțiunea de sucuri de fructe, cărora în realitate nu li se adaugă zahăr și al căror conținut respectiv
         de zahăr adăugat a fost obținut prin calcul în conformitate cu nota complementară 5 (a) din capitolul 20 din [NC]?

      2)      Nota complementară 5 (b) din capitolul 20 din [NC] trebuie interpretată în sensul că formularea «produs din fructe sau prin
         diluarea unui suc concentrat de fructe» nu face decât să explice mai detaliat noțiunea «suc de fructe în stare naturală»,
         însă în realitate această formulare se aplică tuturor categoriilor de sucuri de fructe (nefermentate sau fără adaos de alcool)
         în starea în care se află la momentul prezentării lor în vamă?

      3)      În cazul unor răspunsuri afirmative la ambele întrebări menționate anterior: este validă nota complementară 5 (b) din capitolul
         20 din [NC]?”

       Cauza C‑65/08
      22      Din 13 noiembrie 2001 până la 11 octombrie 2002, Europol a importat suc concentrat de mere cu o valoare Brix de 65, declarând
         marfa ca fiind încadrată în 2001 la subpoziția 2009 70 30 și, respectiv, în 2002 la subpoziția 2009 79 19 din NC.

      23      Printr‑un aviz din 14 august 2003, Hauptzollamt Krefeld, considerând că, în aplicarea notei complementare 5 din capitolul
         20 din NC, sucul importat și‑a pierdut calitatea de suc de fructe care se încadrează la poziția 2009 și trebuie clasificat
         la subpoziția 2106 90 98 din NC, a solicitat recuperarea a posteriori a taxelor vamale aferente.

      24      La 15 martie 2005, acțiunea administrativă formulată de Europol împotriva acestui aviz de recuperare a fost respinsă ca nefondată.

      25      Reclamanta a solicitat Finanzgericht Düsseldorf anularea deciziei de respingere menționate.

      26      Finanzgericht Düsseldorf a hotărât, la 12 februarie 2008, să suspende judecarea cauzei și să adreseze Curții următoarea întrebare
         preliminară:

      „Este valabilă nota complementară 5 (b) din capitolul 20 din [NC] în versiunea care rezultă din Regulamentele nr. 2388/2000
         și nr. 2031/2001?”

      27      Prin Ordonanța președintelui Curții din 27 iunie 2008, cauzele C‑522/07 și C‑65/08 au fost conexate pentru buna desfășurare
         a procedurii orale și în vederea pronunțării hotărârii.

       Cu privire la întrebările preliminare
      28      Prin intermediul întrebărilor preliminare, care trebuie examinate împreună, instanța de trimitere solicită, în esență, să
         se stabilească dacă nota complementară 5 (b) din capitolul 20 din NC, în versiunea care rezultă din Regulamentele nr. 1776/2001,
         nr. 2031/2001 și nr. 1810/2004, este validă. Mai precis, aceasta solicită să se stabilească dacă nota menționată trebuie interpretată
         în sensul că noțiunea de suc de fructe cu zahăr adăugat include de asemenea sucurile concentrate de fructe care nu conțin
         zahăr adăugat și dacă formularea „obținut din fructe sau prin diluarea unui suc concentrat de fructe” vizează toate sucurile
         de fructe în starea lor naturală, indiferent de modul de prezentare.

      29      Cu titlu introductiv, trebuie amintită jurisprudența constantă potrivit căreia, în interesul securității juridice și al facilității
         controalelor, criteriul decisiv pentru clasificarea tarifară a mărfurilor trebuie căutat, în general, în caracteristicile
         și în proprietățile lor obiective, astfel cum au fost definite în formularea poziției din NC și în notele de secțiune sau
         de capitol (a se vedea în special Hotărârea din 18 iulie 2007, Olicom, C‑142/06, Rep., p. I‑6675, punctul 16 și jurisprudența
         citată, precum și Hotărârea din 11 decembrie 2008, Kip Europe și alții, C‑362/07, nepublicată încă în Repertoriu, punctul
         26).

      30      În această privință, notele de capitol din NC, precum și, de altfel, notele explicative la SA reprezintă într‑adevăr mijloace
         importante de asigurare a unei aplicări uniforme a acestui tarif și oferă, prin ele însele, elemente valabile pentru interpretarea
         acestuia (a se vedea Hotărârea din 19 mai 1994, Siemens Nixdorf, C‑11/93, Rec., p. I‑1945, punctul 12, Hotărârea din 18 decembrie
         1997, Techex, C‑382/95, Rec., p. I‑7363, punctul 12, Hotărârea din 19 octombrie 2000, Peacock, C‑339/98, Rec., p. I‑8947,
         punctul 10, și Hotărârea Olicom, citată anterior, punctul 17).

      31      Formularea notelor respective trebuie să fie conformă dispozițiilor din NC și nu le poate modifica domeniul de aplicare (a
         se vedea în special Hotărârea din 9 februarie 1999, ROSE Elektrotechnik, C‑280/97, Rec., p. I‑689, punctul 23, Hotărârea din
         26 septembrie 2000, Eru Portuguesa, C‑42/99, Rec., p. I‑7691, punctul 20, și Hotărârea din 15 septembrie 2005, Intermodal
         Transports, C‑495/03, Rec., p. I‑8151, punctul 48).

      32      În această privință trebuie amintit că, potrivit unei jurisprudențe constante, Consiliul a conferit Comisiei, care acționează
         în cooperare cu experții vamali din statele membre, o vastă putere de apreciere pentru a preciza conținutul pozițiilor tarifare
         care sunt avute în vedere la clasificarea anumitor mărfuri. Totuși, competența Comisiei de a adopta măsuri menționate la articolul
         9 alineatul (1) literele (a), (b), (d) și (e) din Regulamentul nr. 2658/87, precum note complementare, nu îi permite să modifice
         conținutul pozițiilor tarifare care au fost stabilite pe baza SA instituit prin Convenția privind SA și al cărei domeniu de
         aplicare Comunitatea, în temeiul articolului 3 din aceasta din urmă, s‑a angajat să nu îl modifice (Hotărârea din 14 decembrie
         1995, Franța/Comisia, C‑267/94, Rec., p. I‑4845, punctele 19 și 20, precum și Hotărârea din 27 aprilie 2006, Kawasaki Motors
         Europe, C‑15/05, Rec., p. I‑3657, punctul 35).

      33      În speță trebuie, așadar, să se analizeze dacă, prin adoptarea notelor complementare 5 (b) în Regulamentele nr. 1776/2001,
         nr. 2031/2001 și nr. 1810/2004, Comisia a modificat poziția 2009 7 din NC, depășind astfel limitele competențelor care îi
         sunt conferite în temeiul articolului 9 din Regulamentul nr. 2658/87.

      34      Nota complementară 5 (b) din capitolul 20 din NC, în versiunea aplicabilă la data faptelor în celor două acțiuni principale
         prevede că sucul de fructe cu zahăr adăugat, cu o valoare Brix de maximum 67 și care conține sub 50 % din greutate suc de
         fructe în stare naturală obținut din fructe sau prin diluarea unui suc concentrat de fructe, își pierde caracterul original
         de suc de fructe de la poziția 2009. Trebuie să se constate că acel criteriu al densității de maximum 1,33 g/cm3 la 20 °C corespunde valorii Brix de maximum 67 și, în consecință, notele complementare 5 (b) din Regulamentele nr. 1776/2001,
         nr. 2031/2001 și nr. 1810/2004 au un conținut identic. În această privință, nu se contestă că aplicarea acestei note exclude
         sucul concentrat de mere cu o valoare Brix mai redusă de 67 de la clasificarea la poziția 2009.

      35      Reclamantele din acțiunile principale au susținut că, potrivit modului de redactare a liniilor tarifare de la poziția 2009,
         conținutul de zahăr propriu fructelor nu este limitat. În speță, prin aplicarea notei complementare 5 (b) din capitolul 20
         din NC, conținutul de zahăr adăugat ar fi fost calculat de autoritățile naționale în mod fictiv. Sucul concentrat de mere
         importat avea un conținut de suc de fructe de 100 % din greutate și nu a suferit alte transformări decât o deshidratare care
         nu are nicio incidență asupra caracterului original de suc de fructe. Astfel, reclamantele susțin că această notă nu este
         aplicabilă sucului concentrat de mere care nu conține zahăr adăugat. În plus, SA nu prevedea o excludere a sucului concentrat
         de mere cu o valoare Brix puțin mai redusă de 67 de la clasificarea la poziția 2009.

      36      În cauza C‑522/07, Comisia susține că obiectul notei complementare 5 (b) din capitolul 20 din NC este să se excludă produsele
         care pierd caracterul original de suc de fructe din cauza conținutului lor ridicat de zahăr. Conform considerentelor (1) și
         (5) ale Regulamentului nr. 1776/2001, finalitatea regulamentului menționat de a exclude produsele al căror conținut de suc
         de fructe natural este sub 50 % din greutate ar pleda în favoarea unei interpretări a acestei noțiuni potrivit căreia conținutul
         de zahăr adăugat se calculează în mod pur matematic.

      37      Potrivit Comisiei, nota complementară 5 (b) din capitolul 20 din NC este aplicabilă tuturor tipurilor de suc de fructe indiferent
         de modul de prezentare și, în consecință, sucului concentrat de mere. Or, structura poziției 2009 și jurisprudența constantă
         potrivit căreia un suc de fructe își păstrează caracterul original de suc de fructe prin mirosul și prin gustul său ar face
         inaplicabilă această notă într‑un caz precum cel din acțiunile principale, când produsul în cauză își păstrează caracterul
         său de suc de mere prin mirosul și prin gustul său.

      38      În plus, în cauza C‑65/08, Comisia admite că, prin adoptarea notei complementare 5 (b) din capitolul 20 din NC, și‑a depășit
         competențele pe care i le conferă articolul 9 din Regulamentul nr. 2658/87. Pentru acest motiv, Comisia a modificat această
         notă adoptând Regulamentul nr. 360/2008 și a adăugat o nouă dispoziție care prevede că litera (b) a acestei note nu se aplică
         sucurilor de fructe naturale concentrate.

      39      Cu titlu introductiv, trebuie să se arate că poziția 2009 în versiunea care rezultă din Regulamentele nr. 2388/2000, nr. 2031/2001
         și nr. 1810/2004 include în SA, precum și în NC sucul concentrat de mere. Regulamentele nr. 2031/2001 și nr. 1810/2004 prevăd
         linii tarifare identice pentru subpozițiile care se încadrează la subpoziția intitulată „Suc de mere” și includ nota complementară
         5 (b) din capitolul 20 din NC în cauză. Regulamentul nr. 2388/2000 nu conține această notă și utilizează criteriul „densității
         de maximum 1,33 g/cm3 la 20 °C”, care corespunde valorii Brix de maximum 67. În consecință, pozițiile tarifare prevăzute în Regulamentul nr. 2388/2000
         conțin distincții similare cu cele prevăzute în Regulamentele nr. 2031/2001 și nr. 1810/2004.

      40      Astfel, modurile de redactare prin care se desemnează diferite feluri de suc de mere din cadrul poziției 2009 realizează o
         distincție între produsele clasificate la subpoziția 2009 71 cu o valoare Brix de maximum 20 și produsele care se încadrează
         la subpoziția 2009 79, „Altele”. Subpoziția 2009 79 include două categorii de sucuri de mere: cele cu o valoare Brix de peste
         67 și cele cu o valoare Brix de peste 20, dar maximum 67. Cele două subpoziții 2009 71 și 2009 79 conțin două subcategorii
         cu descrierea „Care nu conțin zahăr adăugat”. Nici modul de redactare, nici structura acestei poziții 2009 nu exclude aplicarea
         sa în cazul sucului de mere concentrat cu valori Brix determinate.

      41      În consecință, economia subpoziției 2009 79 permite să se concluzioneze în mod clar că sucurile de mere naturale concentrate
         cu o valoare Brix puțin mai redusă de 67 nu și‑au pierdut caracterul de suc de fructe, contrar prevederilor notei 5 (b) din
         capitolul 20 din NC în cauză, care exclude sucurile menționate de la acea subpoziție. Această notă exclude sucul concentrat
         de mere printr‑un calcul fictiv al conținutului de zahăr adăugat care are un rezultat de peste 50 % din greutate. Sucul concentrat
         de mere în cauză care a fost deshidratat și a atins, prin urmare, valori Brix ridicate își păstrează caracterul natural. În
         speță nu s‑a adăugat în vreun fel zahăr. Conținutul ridicat de zahăr suplimentar, care conduce la un rezultat de peste 50 %
         din greutate, provine numai din concentrarea care rezultă din deshidratare. În consecință, nota complementară 5 (b) din capitolul
         20 din NC, excluzând sucul concentrat de mere de la poziția 2009, modifică în mod cert conținutul poziției tarifare în cauză,
         depășind competențele pe care articolul 9 din Regulamentul nr. 2658/87 le conferă Comisiei.

      42      Având în vedere considerațiile de mai sus, trebuie să se constate că nota complementară 5 (b) din capitolul 20 din NC, în
         versiunea care rezultă din Regulamentele nr. 1776/2001, nr. 2031/2001 și nr. 1810/2004, nu este validă în măsura în care exclude
         sucurile de mere naturale concentrate de la poziția 2009.

       Cu privire la cheltuielile de judecată
      43      Întrucât, în privința părților din acțiunea principală, procedura are caracterul unui incident survenit la instanța de trimitere,
         este de competența acesteia să se pronunțe cu privire la cheltuielile de judecată. Cheltuielile efectuate pentru a prezenta
         observații Curții, altele decât cele ale părților menționate, nu pot face obiectul unei rambursări.

      Pentru aceste motive, Curtea (Camera a opta) declară:
      Nota complementară 5 (b) din capitolul 20 din anexa I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind
            Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun, care rezultă din Regulamentul (CE) nr. 1776/2001 al Comisiei din
            7 septembrie 2001, din Regulamentul (CE) nr. 2031/2001 al Comisiei din 6 august 2001 și din Regulamentul (CE) nr. 1810/2004
            al Comisiei din 7 septembrie 2004 de modificare a anexei I la Regulamentul nr. 2658/87, nu este validă în măsura în care exclude
            sucurile de mere naturale concentrate de la poziția 2009.
      Semnături
      * Limba de procedură: germana.


Hotărârea Tribunalului Funcției Publice (camera a doua) din 4 februarie 2010. # Valérie Wiame împotriva Comisiei Europene. # Funcție publică - Concurs general. # Cauza F-15/08.


Hotărârea Curții (camera întâi) din data de 2 mai 1985. # Klaus von Menges împotriva Land Nordrhein-Westfalen. # Cerere având ca obiect pronunțarea unei hotărâri preliminare: Oberverwaltungsgericht Nordrhein-Westfalen - Germania. # Cauza 109/84.