title: Cauza C-263/16 P: Recurs introdus la 12 mai 2016 de Schenker Ltd împotriva Hotărârii Tribunalului (Camera a noua) din 29 februarie 2016 în cauza T-265/12, Schenker Ltd/Comisia Europeană

text:
               4.7.2016

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 243/24

         Recurs introdus la 12 mai 2016 de Schenker Ltd împotriva Hotărârii Tribunalului (Camera a noua) din 29 februarie 2016 în cauza T-265/12, Schenker Ltd/Comisia Europeană
   (Cauza C-263/16 P)
   (2016/C 243/25)
   Limba de procedură: engleza

      Părțile

      Recurentă: Schenker Ltd (reprezentanți: F. Montag, Rechtsanwalt, F. Hoseinian, avocat, M. Eisenbarth, Rechtsanwalt)

      Cealaltă parte din procedură: Comisia Europeană

      Concluziile recurentei

   Recurenta solicită Curții:

               —

               anularea Hotărârii Tribunalului din 29 februarie 2016 în cauza T-265/12 Schenker Ltd/Comisia Europeană;

               —

               anularea articolului 1 alineatul (1) litera (a) din Decizia din 28 martie 2012 a Comisiei în cazul COMP/39462 – Expediere de mărfuri (denumită în continuare „decizia”) sau, în subsidiar, trimiterea cauzei spre rejudecare la Tribunal;

               —

               anularea sau, în subsidiar, reducerea cuantumului amenzilor stabilite la articolul 2 alineatul (1) litera (a) din decizie sau, cu titlu subsidiar, trimiterea cauzei spre rejudecare la Tribunal și

               —

               obligarea Comisiei la plata cheltuielilor de judecată.

      Motivele și principalele argumente

   În susținerea recursului, recurenta invocă următoarele argumente:

               1.

               Tribunalul a săvârșit o eroare de drept prin aceea că a concluzionat că Comisia era îndreptățită să se întemeieze pe cererea de imunitate a Deutsche Post, că principiul interzicerii dublei reprezentări nu a fost încălcat și că Comisia nu trebuia să investigheze eventuala încălcare a acestui principiu.

               2.

               Tribunalul a săvârșit o eroare de drept prin aceea că a interpretat articolul 1 din Regulamentul nr. 141/62 (1) în sensul că nu este aplicabil comportamentelor privind „noul sistem de export al Regatului Unit”.

               3.

               Tribunalul a săvârșit o eroare de drept prin aceea că a concluzionat că comportamentele privind „noul sistem de export al Regatului Unit”, în pofida faptului că erau limitate la suprataxe pentru un serviciu de depozitare în legătură cu expedieri din Regatul Unit în țări din afara SEE, erau susceptibile să afecteze în mod sensibil comerțul dintre statele membre.

               4.

               Tribunalul a săvârșit o eroare de drept prin aceea că a concluzionat că Comisia nu a încălcat articolul 41 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, principiul bunei administrări și obligația de motivare în temeiul articolului 296 din Tratatul privind Funcționarea Uniunii Europene (TFUE) atunci când a decis să nu considere The Brink's Company răspunzătoare în mod individual sau în solidar cu recurenta [ca succesoare a BAX Global Ltd. (UK)] pentru comportamentele privind „noul sistem de export al Regatului Unit”.

               5.

               Tribunalul a săvârșit o eroare de drept prin aceea că a denaturat conținutul deciziei, depășind competențele care i-au fost conferite în temeiul articolului 264 TFUE și prin aceea că nu a efectuat o analiză comparativă în aplicarea principiului proporționalității atunci când a concluzionat că Comisia nu a încălcat articolul 23 din Regulamentul nr. 1/2003 (2) și principiile proporționalității și faptul că sancțiunea trebuie să fie pe măsura faptei atunci când a calculat amenzile.

               6.

               Tribunalul a săvârșit o eroare de drept prin aceea că a menținut cotele de reducere ale Comisiei în temeiul Comunicării privind cooperarea din 2006 (3) și a denaturat conținutul deciziei.

      (1)  SEE: Regulamentul nr. 141 al Consiliului privind exceptarea sectorului transporturilor de la aplicarea Regulamentului nr. 17 al Consiliului (JO 1962, 124, p. 2751).

      (2)  Regulamentul (CE) nr. 1/2003 al Consiliului din 16 decembrie 2002 privind punerea în aplicare a normelor de concurență prevăzute la articolele 81 și 82 din tratat (JO 2003, L 1, p. 1, Ediție specială, 08/vol. 1, p. 167, rectificare în Ediție specială, 08/vol. 4, p. 269).

      (3)  Comunicarea Comisiei privind imunitatea la amenzi și reducerea cuantumului amenzilor în cauzele referitoare la înțelegeri (JO 2006, C 298, p. 17, Ediție specială, 08/vol. 5, p. 3)


title: Cauza T-284/11: Hotărârea Tribunalului din 25 aprilie 2013 — Metropolis Inmobiliarias y Restauraciones/OAPI — MIP Metro (METROINVEST) [ „Marcă comunitară — Procedură de opoziție — Cerere de înregistrare a mărcii comunitare verbale METROINVEST — Marcă națională figurativă anterioară METRO — Motiv relativ de refuz — Risc de confuzie — Articolul 8 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 207/2009 — Principiul nediscriminării — Dreptul la un proces echitabil” ]

text:
               8.6.2013

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 164/16

         Hotărârea Tribunalului din 25 aprilie 2013 — Metropolis Inmobiliarias y Restauraciones/OAPI — MIP Metro (METROINVEST)
   (Cauza T-284/11) (1)

   (Marcă comunitară - Procedură de opoziție - Cerere de înregistrare a mărcii comunitare verbale METROINVEST - Marcă națională figurativă anterioară METRO - Motiv relativ de refuz - Risc de confuzie - Articolul 8 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 207/2009 - Principiul nediscriminării - Dreptul la un proces echitabil)
   2013/C 164/28
   Limba de procedură: engleza

      Părțile

      Reclamantă: Metropolis Inmobiliarias y Restauraciones, SL (Barcelona, Spania) (reprezentanți: J. Carbonell Callicó, P. Craddock și B. Vanbrabant, avocați)

      Pârât: Oficiul pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (mărci, desene și modele industriale) (reprezentanți: J. Crespo Carrillo, agent)

      Cealaltă parte din procedura care s-a aflat pe rolul camerei de recurs a OAPI, intervenientă la Tribunal: MIP Metro Group Intellectual Property GmbH & Co. KG (Düsseldorf, Germania) (reprezentanți: M. Berger, R. Kaase și J.-C. Plate, avocați)

      Obiectul

   Acțiune formulată împotriva Deciziei Camerei întâi de recurs a OAPI din 17 martie 2011 (cauza R 954/2010-1) referitoare la o procedură de opoziție între MIP Metro Group Intellectual Property GmbH & Co. KG și Metropolis Inmobiliarias y Restauraciones, SL.

      Dispozitivul

               1.

               Respinge acțiunea.

               2.

               Obligă Metropolis Inmobiliarias y Restauraciones, SL la plata cheltuielilor de judecată

      (1)  JO C 232, 6.8.2011.


title: Cauza T-711/15: Acțiune introdusă la 3 decembrie 2015 – Othman/Consiliul

text:
               15.2.2016

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 59/33

         Acțiune introdusă la 3 decembrie 2015 – Othman/Consiliul
   (Cauza T-711/15)
   (2016/C 059/37)
   Limba de procedură: franceza

      Părțile

      Reclamant: Razan Othman (Damasc, Siria) (reprezentant: E. Ruchat, avocat)

      Pârât: Consiliul Uniunii Europene

      Concluziile

   Reclamantul solicită Tribunalului:

               —

               declararea admisibilității și temeiniciei acțiunii reclamantului;

               —

               în consecință, obligarea Uniunii Europene la repararea întregului prejudiciu suferit de reclamant cu o sumă pe care Tribunalul o va stabili în echitate;

               —

               desemnarea unui expert în vederea stabilirii cuantumului total al prejudiciului suferit de reclamantă;

               —

               obligarea Consiliului Uniunii Europene la plata cheltuielilor de judecată.

      Motivele și principalele argumente

   În susținerea acțiunii, reclamantul invocă un singur motiv, întemeiat pe un prejudiciu moral pe care l-ar fi suferit, și anume atingerea adusă reputației sale. Între acest prejudiciu și măsurile luate de Consiliul Uniunii Europene ar exista o legătură de cauzalitate directă, iar răspunderea i-ar incumba acestuia din urmă.


title: Cauza C-487/16 P: Recurs introdus la 11 septembrie 2016 de Telefónica S.A. împotriva Hotărârii Tribunalului (Camera a doua) din 28 iunie 2016 în cauza T-216/13, Telefónica/Comisia

text:
               21.11.2016

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 428/12

         Recurs introdus la 11 septembrie 2016 de Telefónica S.A. împotriva Hotărârii Tribunalului (Camera a doua) din 28 iunie 2016 în cauza T-216/13, Telefónica/Comisia
   (Cauza C-487/16 P)
   (2016/C 428/13)
   Limba de procedură: spaniola

      Părțile

      Recurentă: Telefónica S.A. (reprezentanți: J. Folguera Crespo și P. Vidal Martínez, avocați)

      Cealaltă parte din procedură: Comisia Europeană

      Concluziile recurentei

               —

               Anularea hotărârii Tribunalului, precum și a deciziei (1), pentru considerentele expuse în cadrul celui de-al doilea motiv, întemeiat pe inexistența unei restrângeri prin obiect în comportamentul societății Telefónica;

               —

               Cu titlu subsidiar, anularea hotărârii Tribunalului pentru considerentele expuse în cadrul primului motiv, cu trimiterea cauzei la Tribunal pentru ca acesta să administreze proba cu martori respinsă și să soluționeze fondul acțiunii în anulare formulate de Telefónica în fața Tribunalului, luând în considerare rezultatul probei administrate;

               —

               Cu titlu mai subsidiar și pentru considerentele expuse în cadrul celui de al treilea motiv,

                           —

                           anularea punctului 1 din dispozitivul hotărârii;

                           —

                           constatarea gravității reduse a comportamentului Telefónica, precum și a existenței circumstanțelor atenuante menționate în cadrul celui de al treilea motiv al prezentului memoriu și

                           —

                           stabilirea procentului de reducere a cuantumului amenzii, care rezultă în urma luării în considerare a acestei gravități reduse și a circumstanțelor atenuante menționate, conform celor expuse în cadrul motivului respectiv;

               —

               Obligarea Comisiei la plata cheltuielilor de judecată efectuate de Telefónica atât în cadrul procedurii în primă instanță, cât și în prezenta procedură în fața Curții;

               —

               Admiterea întinderii prezentului memoriu, care o depășește ușor pe cea recomandată în Instrucțiunile practice ale Curții, având în vedere impactul economic al cauzei asupra recurentei, precum și complexitatea argumentelor prezentate.

      Motivele și principalele argumente

               1.

               Încălcarea articolului 47 și a articolului 48 alineatul (2) din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, precum și a articolului 68 din Regulamentul de procedură al Tribunalului, prin respingerea cererii de audiere a martorilor. Respingerea de către Tribunal a probei cu martori solicitate a făcut imposibilă exercitarea dreptului la apărare de către societatea Telefónica, refuzându-i-se un mijloc de probă esențial și determinant pentru cunoașterea adecvată a cauzei. În ceea ce privește comportamentul Tribunalului, pot fi invocate patru obiecții fundamentale: (i) obiecția privind contradicția teleologică; (ii) obiecția privind caracterul disproporționat al sarcinii probei; (iii) obiecția privind anticiparea rezultatului probei cu martori și (iv) obiecția privind lipsa de echilibru a aprecierii.

               2.

               Încălcarea articolului 101 TFUE ca urmare a incorectei aplicări a jurisprudenței referitoare la restrângerile prin obiect și a principiilor motivării și prezumției de nevinovăție.

      Cu titlu subsidiar:

               3.

               Eroare privind aprecierea gravității reduse a încălcării și a existenței circumstanțelor atenuante în comportamentul societății Telefónica. Aceasta consideră că Tribunalul nu a luat în considerare, în cadrul aprecierii sale, factori suplimentari care denotă o gravitate redusă a comportamentului său și care ar fi condus la o reducere a amenzii suplimentară față de cea deja aplicată de Comisie.

      (1)  Decizia C(2013) 306 final a Comisiei din 23 ianuarie 2013 privind o procedură inițiată în temeiul articolului 101 TFUE (cazul COMP/39.839 – Telefónica/Portugalia Telecom).


title: Cauza T-244/17: Acțiune introdusă la 26 aprilie 2017 – António Conde & Companhia/Comisia

text:
               17.7.2017

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 231/29

         Acțiune introdusă la 26 aprilie 2017 – António Conde & Companhia/Comisia
   (Cauza T-244/17)
   (2017/C 231/36)
   Limba de procedură: engleza

      Părțile

      Reclamantă: António Conde & Companhia, SA (Gafanha de Nazaré, Portugalia) (reprezentant: J. García-Gallardo Gil-Fournier, avocat)

      Pârâtă: Comisia Europeană

      Concluziile

   Reclamanta solicită Tribunalului:

               —

               constatarea faptului că Comisia Europeană nu a acţionat în conformitate cu articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1386/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unor măsuri de conservare și executare care se aplică în zona de reglementare a Organizației de Pescuit în Atlanticul de Nord-Vest (JO 2007, L 318, p. 1) întrucât a solicitat Portugaliei să îi comunice o listă a navelor aflate sub pavilion portughez care sunt autorizate să pescuiască în zona de reglementare NAFO în campania de pescuit 2017, ce exclude nava de pescuit CALVÃO, cu consecinţa că nu a transmis Secretariatului NAFO o listă care să includă această navă;

               —

               obligarea Comisiei Europene la plata cheltuielilor de judecată.

      Motivele și principalele argumente

   În susținerea acțiunii, reclamanta invocă un motiv unic întemeiat pe faptul că Comisia a încălcat articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1386/2007 al Consiliului, întrucât a omis în mod nelegal să transmită o listă a navelor care să includă nava de pescuit CALVÃO, ce aparţine reclamantei, în vederea acordării autorizaţiei de pescuit în zona de reglementare NAFO, pentru campania de pescuit 2017.
   Reclamanta susţine că Comisia nu are competenţa de a participa la întocmirea listei navelor autorizate, care rămâne în competenţa exclusivă a statelor membre. Reclamanta a solicitat Comisiei să nu mai intervină în întocmirea listei în cauză şi să îşi îndeplinească obligaţiile privind transmiterea listei ce include nava de pescuit CALVÃO, care îi aparţine, către Secretariatul NAFO.


title: Cauza C-193/13 P: Ordonanța Curții (Camera a șasea) din 16 ianuarie 2014 – nfon AG/Fon Wireless Ltd, Oficiul pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (mărci, desene și modele industriale) [Recurs — Marcă comunitară — Regulamentul (CE) nr. 40/94 — Marcă figurativă care conține elementul verbal „nfon”  — Opoziția titularului mărcii figurative comunitare care conține elementul verbal „fon” și al mărcii verbale naționale FON — Respingerea opoziției de către camera de recurs a OAPI]

text:
               14.4.2014

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 112/19

         Ordonanța Curții (Camera a șasea) din 16 ianuarie 2014 – nfon AG/Fon Wireless Ltd, Oficiul pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (mărci, desene și modele industriale)
   (Cauza C-193/13 P) (1)

   ([Recurs - Marcă comunitară - Regulamentul (CE) nr. 40/94 - Marcă figurativă care conține elementul verbal „nfon” - Opoziția titularului mărcii figurative comunitare care conține elementul verbal „fon” și al mărcii verbale naționale FON - Respingerea opoziției de către camera de recurs a OAPI])
   2014/C 112/23
   Limba de procedură: germana

      Părțile

      Recurentă: nfon AG (reprezentant: V. von Bomhard, Rechtsanwältin)

      Celelalte părţi din procedură: Fon Wireless Ltd (reprezentant: L. Montoya Terán, abogada), Oficiul pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (mărci, desene și modele industriale) (reprezentant: D. Walicka, agent)

      Obiectul

   Recurs formulat împotriva Hotărârii Tribunalului (Camera a patra) din 29 ianuarie 2013, Fon Wireless/OAPI – Nfon (Nfon) (T-283/11), prin care Tribunalul a reformat decizia Camerei a patra de recurs a Oficiului pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (mărci, desene și modele industriale) (OAPI) din 18 martie 2011 (cauza R 1017/2009-4) în sensul respingerii căii de atac formulate de nfon AG la camera de recurs – Încălcarea articolului 8 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 207/2009 al Consiliului din 26 februarie 2009 privind marca comunitară (JO L 78, p. 1)

      Dispozitivul

               1)

               Respinge recursul.

               2)

               Obligă nfon AG să suporte, pe lângă propriile cheltuieli de judecată, pe cele efectuate de Fon Wireless Ltd.

               3)

               Oficiul pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (mărci, desene și modele industriale) (OAPI) suportă propriile cheltuieli de judecată.

      (1)  JO C 189, 29.6.2013.


title: Cauza F-77/09: Hotărârea Tribunalului Funcției Publice (Camera a doua) din 13 ianuarie 2011 — Nijs/Curtea de Conturi (Funcție publică — Funcționari — Regim disciplinar — Procedură disciplinară — Articolul 22a și articolul 22b din Statut — Imparțialitate — Termen rezonabil)

text:
               19.2.2011

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 55/36

         Hotărârea Tribunalului Funcției Publice (Camera a doua) din 13 ianuarie 2011 — Nijs/Curtea de Conturi
   (Cauza F-77/09) (1)

   (Funcție publică - Funcționari - Regim disciplinar - Procedură disciplinară - Articolul 22a și articolul 22b din Statut - Imparțialitate - Termen rezonabil)
   2011/C 55/65
   Limba de procedură: franceza

      Părțile

      Reclamantă: Bart Nijs (Bridel, Luxemburg) (reprezentant: F. Rollinger, avocat)

      Pârâtă: Curtea de Conturi a Uniunii Europene (reprezentanți: domnii T. Kennedy și J.-M. Stenier, agenți)

      Obiectul

   Funcție publică — Cerere de anulare a Deciziei Comitetului ad hoc al Curții de Conturi Europene din 15 ianuarie 2009 privind revocarea din funcție a reclamantului fără reducerea pensiei cu efect de la 1 februarie 2009

      Dispozitivul

               1.

               Respinge acțiunea.

               2.

               Domnul Nijs suportă propriile cheltuieli de judecată, precum și pe cele efectuate de Curtea de Conturi.

      (1)  JO C 282, 21.11.2009, p. 65.


title: Cauza C-393/10: Hotărârea Curții (Camera a doua) din 1 martie 2012 (cerere de pronunțare a unei hotărâri preliminare formulată de Supreme Court of the United Kingdom — Regatul Unit) — Dermod Patrick O'Brien/Ministry of Justice (fost Department for Constitutional Affairs) (Acordul-cadru privind munca pe fracțiune de normă — Noțiunea „lucrători pe fracțiune de normă care au un contract de muncă sau un raport de muncă” — Judecători care își exercită activitatea cu fracțiune de normă, remunerați pe baza unor indemnizații acordate pentru fiecare zi lucrată — Refuzul acordării unei pensii pentru limită de vârstă)

text:
               21.4.2012

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 118/3

         Hotărârea Curții (Camera a doua) din 1 martie 2012 (cerere de pronunțare a unei hotărâri preliminare formulată de Supreme Court of the United Kingdom — Regatul Unit) — Dermod Patrick O'Brien/Ministry of Justice (fost Department for Constitutional Affairs)
   (Cauza C-393/10) (1)

   (Acordul-cadru privind munca pe fracțiune de normă - Noțiunea „lucrători pe fracțiune de normă care au un contract de muncă sau un raport de muncă” - Judecători care își exercită activitatea cu fracțiune de normă, remunerați pe baza unor indemnizații acordate pentru fiecare zi lucrată - Refuzul acordării unei pensii pentru limită de vârstă)
   2012/C 118/04
   Limba de procedură: engleza

      Instanța de trimitere

   Supreme Court of the United Kingdom

      Părțile din acțiunea principală

      Reclamant: Dermod Patrick O'Brien

      Pârât: Ministry of Justice (fost Department for Constitutional Affairs)

      Obiectul

   Cerere de pronunțare a unei hotărâri preliminare — Supreme Court of the United Kingdom — Interpretarea Directivei 97/81/CE a Consiliului din 15 decembrie 1997 privind Acordul-cadru cu privire la munca pe fracțiune de normă, încheiat de UCIPE, CEIP și CES (JO L 14, p. 9, Ediție specială, 05/vol. 5, p. 35) — Noțiunea „lucrători [cu fracțiune de normă] care au un contract de muncă sau un raport de muncă” [clauza 2 alineatul (1) din directivă] — Judecători care lucrează cu fracțiune de normă — Diferență de tratament, în ceea ce privește dreptul la pensia pentru limită de vârstă, între judecătorii care lucrează cu normă întreagă și cei care lucrează cu fracțiune de normă sau între diferite categorii de judecători care lucrează cu fracțiune de normă

      Dispozitivul

               1.

               Dreptul Uniunii trebuie interpretat în sensul că este de competența statelor membre să definească noțiunea „lucrători […] care au un contract de muncă sau un raport de muncă” din cuprinsul clauzei 2 alineatul (1) din Acordul-cadru privind munca pe fracțiune de normă, încheiat la 6 iunie 1997, cuprins în anexa la Directiva 97/81/CE a Consiliului din 15 decembrie 1997 privind Acordul-cadru cu privire la munca pe fracțiune de normă, încheiat de UCIPE, CEIP și CES, astfel cum a fost modificată prin Directiva 98/23/CE a Consiliului din 7 aprilie 1998, și, în special, să stabilească dacă judecătorii se încadrează în sfera acestei noțiuni, cu condiția ca aceasta să nu aibă ca rezultat excluderea arbitrară a acestei categorii de persoane de la posibilitatea de a beneficia de protecția oferită de Directiva 97/81, astfel cum a fost modificată prin Directiva 98/23, și de acest acord-cadru. O excludere de la posibilitatea de a beneficia de această protecție nu poate fi admisă decât dacă raportul dintre judecători și Ministry of Justice este, prin natura sa, substanțial diferit de cel dintre angajatori și angajații care intră, potrivit dreptului național, în categoria lucrătorilor.

               2.

               Acordul-cadru privind munca pe fracțiune de normă, încheiat la 6 iunie 1997, cuprins în anexa la Directiva 97/81, astfel cum a fost modificată prin Directiva 98/23, trebuie interpretat în sensul că se opune posibilității ca, în ceea ce privește accesul la sistemul de pensii pentru limită de vârstă, dreptul național să instituie o distincție între judecătorii cu normă întreagă și cei cu fracțiune de normă remunerați pe baza unor indemnizații acordate pentru fiecare zi lucrată, cu excepția cazului în care o astfel de diferență de tratament este justificată de motive obiective, fapt care trebuie apreciat de instanța de trimitere.

      (1)  JO C 274, 9.10.2010.


title: Cauza C-307/07: Acțiune introdusă la 4 iulie 2007 — Comisia Comunităților Europene/Republica Portugheză

text:
               25.8.2007

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 199/23

         Acțiune introdusă la 4 iulie 2007 — Comisia Comunităților Europene/Republica Portugheză
   (Cauza C-307/07)
   (2007/C 199/37)
   Limba de procedură: portugheza
   Părțile

      Reclamantă: Comisia Comunităților Europene (reprezentanți: H. Støvlbæk și P. Andrade, agenți)

      Pârâtă: Republica Portugheză
   Concluziile reclamantei

               —

               constatarea faptului că, prin nerecunoașterea diplomelor care conferă acces la profesia de farmacist specialist în analize clinice, Republica Portugheză nu a îndeplinit, în ceea ce privește această profesie, obligațiile care îi revin în temeiul Directivei 89/48/CEE (1).

               —

               obligarea Republicii Portugheze la plata cheltuielilor de judecată.

         Motivele și principalele argumente
   Comisia consideră că activitatea profesională a farmacistului specialist în analize clinice este o profesie reglementată, care intră în sfera de aplicare a Directivei 89/48. Legea portugheză de transpunere a directivei limitează aplicarea acesteia la profesiile enumerate în cadrul unei liste. Întrucât profesia de farmacist specialist în analize clinice nu este inclusă în acea listă, statul portughez nu a respectat în întregime dispozițiile Directivei 89/48.

      (1)  Directiva 89/48/CEE a Consiliului din 21 decembrie 1988 privind sistemul general de recunoaştere a diplomelor de învăţământ superior acordate pentru formarea profesională cu durata minimă de trei ani (JO 1989, L 19, p. 16, Ediţie specială, 05/vol. 2, p. 76).


title: Cauza C-647/15: Acțiune introdusă la 3 decembrie 2015 – Ungaria/Consiliul Uniunii Europene

text:
               1.2.2016

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 38/43

         Acțiune introdusă la 3 decembrie 2015 – Ungaria/Consiliul Uniunii Europene
   (Cauza C-647/15)
   (2016/C 038/56)
   Limba de procedură: maghiara

      Părțile

      Reclamantă: Ungaria (reprezentant: M. Z. Fehér, agent)

      Pârât: Consiliul Uniunii Europene

      Concluziile reclamantei

   Prin acțiunea formulată, Ungaria solicită Curții de Justiție:

               —

               anularea Deciziei (UE) 2015/1601 a Consiliului din 22 septembrie 2015 de instituire a unor măsuri provizorii în domeniul protecției internaționale în beneficiul Italiei și al Greciei (1) (denumită în continuare „decizia atacată”);

               —

               cu titlu subsidiar, în cazul în care nu ar admite primul capăt de cerere, anularea deciziei atacate în măsura în care se referă la Ungaria;

               —

               obligarea Consiliului la plata cheltuielilor de judecată.

      Motivele și principalele argumente

               1.

               Guvernul maghiar consideră că articolul 78 alineatul (3) TFUE nu asigură Consiliului temeiul juridic adecvat pentru adoptarea deciziei atacate. Articolul 78 alineatul (3) TFUE nu autorizează Consiliul să adopte un act legislativ, prin urmare nici să adopte măsurile stabilite prin decizia atacată, mai precis cele care conțin o excepție cu caracter obligatoriu de la un act legislativ, în speță Regulamentul (UE) nr. 604/2013 (2). Din punctul de vedere al conținutului său, decizia atacată constituie un act legislativ – având în vedere că stabilește o excepţie de la Regulamentul nr. 604/2013 –, motiv pentru care adoptarea sa nu se poate întemeia pe articolul 78 alineatul (3) TFUE, care autorizează Consiliul numai să adopte acte prin intermediul unei proceduri fără caracter legislativ, mai precis acte fără caracter legislativ. În cazul în care, contrar celor susținute, s-ar dovedi că articolul 78 alineatul (3) TFUE ar putea constitui temeiul pentru adoptarea unui act juridic care conține o excepție de la un act legislativ, guvernul maghiar consideră că această excepție nu poate fi de natură să afecteze esența actului legislativ și să golească de conținut dispozițiile sale fundamentale, astfel cum s-a întâmplat în cazul deciziei atacate.

               2.

               O măsură stabilită pentru o perioadă de 24 de luni – și, în anumite situații, de 36 de luni –, ale cărei efecte, în plus, chiar depășesc această perioadă, nu este compatibilă cu noțiunea „măsuri provizorii” prevăzută la articolul 78 alineatul (3) TFUE. Decizia atacată excede posibilității recunoscute Consiliului la articolul 78 alineatul (3) TFUE, având în vedere că, în scopul determinării duratei sale de valabilitate, nu s-a luat în considerare perioada necesară pentru adoptarea unui act legislativ întemeiat pe articolul 78 alineatul (2) TFUE.

               3.

               Prin adoptarea deciziei atacate, Consiliul a încălcat articolul 293 alineatul (1) TFUE, întrucât s-a îndepărtat de propunerea Comisiei fără să fi obținut unanimitatea.

               4.

               Decizia atacată stabilește o excepție de la un act legislativ și constituie un act legislativ din punctul de vedere al conținutului său, întrucât, pentru adoptarea sa – chiar presupunând că aceasta ar fi fost posibilă în temeiul articolului 78 alineatul (3) TFUE – ar fi trebuit să se respecte dreptul parlamentelor naționale de a emite un aviz cu privire la actele legislative, prevăzut de Protocoalele (nr. 1) și (nr. 2) anexate la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

               5.

               În urma consultării Parlamentului European, Consiliul a modificat în mod substanțial textul proiectului, însă nu l-a supus unei noi consultări a Parlamentului European.

               6.

               În momentul aprobării de către Consiliu nu erau disponibile versiunile lingvistice ale proiectului de decizie în limbile oficiale ale Uniunii.

               7.

               De asemenea, decizia atacată este nelegală întrucât adoptarea sa este contrară articolului 68 TFUE și concluziilor adoptate de Consiliul European în cadrul reuniunii sale din 25 și 26 iunie 2015.

               8.

               Decizia atacată încalcă principiul securității juridice și principiul clarității normelor juridice, întrucât nu clarifică, cu privire la unele aspecte, cum trebuie să se aplice dispozițiile sale și nici ce relație este între acestea și dispozițiile Regulamentului nr. 604/2013. Dintre aceste aspecte imprecise se desprinde problema referitoare la aplicarea normelor procedurale și de garantare cu privire la adoptarea deciziei de transfer, precum și faptul că decizia atacată nu stabilește în mod clar criteriile de selecție pentru transfer și nici nu reglementează în mod corespunzător statutul solicitanților în statul membru de transfer. Decizia atacată este contrară Convenției de la Geneva privind statutul refugiaților (3), întrucât îi privează pe solicitanți de dreptul lor de a rămâne pe teritoriul statului membru în care au făcut cererea și permite transferul acestora în alt stat membru, fără a putea fi demonstrată în mod necesar existența unei legături materiale între solicitant și statul membru de transfer.

               9.

               Decizia atacată încalcă principiul necesității și principiul proporționalității. Pe de o parte, având în vedere că, față de propunerea inițială a Comisiei, Ungaria a fost exclusă din grupul statelor membre beneficiare, decizia atacată nu prevede motivele pentru care dispune transferul a 120 000 de solicitanți de protecție internațională. Având în vedere că în decizia atacată nu se mai prevede niciun transfer din Ungaria, numărul de 120 000 de solicitanți propuși inițial a devenit arbitrar, pierzând legătura cu situația prezentată în propunerea Comisiei și care se intenționa a fi soluționată. Nu este acceptabil, în special în cazul măsuri provizorii adoptate în temeiul articolului 78 alineatul (3) TFUE, ca decizia de transfer definitiv privind aproximativ jumătate dintre solicitanții incluși în domeniul său de aplicare să depindă de împrejurări viitoare.

               10.

               Cu titlu subsidiar, guvernul maghiar susține că decizia atacată încalcă principiul proporționalității cu privire la Ungaria, întrucât, deși este vorba în mod evident de un stat membru pe al cărui teritoriu a intrat un număr mare de migranți în situație ilegală și în care a fost depus un număr mare de cereri de protecție internațională, i se impun cote obligatorii în calitate de stat membru gazdă. Decizia atacată nu respectă dispozițiile articolului 78 alineatul (3) TFUE în privința Ungariei, întrucât nu este compatibilă cu cerința stabilită în această prevedere – potrivit căreia măsurile pot fi adoptate în beneficiul statelor membre afectate de un aflux brusc de resortisanți ai țărilor terțe – o măsură care nu stabilește decât obligații cu privire la un asemenea stat membru.

      (1)  JO L 248, p. 80.

      (2)  Regulamentul (UE) nr. 604/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid (JO L 180, p. 31).

      (3)  Convenția de la Geneva din 28 iulie 1951 privind statutul refugiaților completată prin Protocolul de la New York din 31 ianuarie 1967.


title: Cauza C-525/10 P: Recurs introdus la 10 noiembrie 2010 de Mariyus Noko Ngele împotriva Ordonanței Tribunalului (Camera a treia) pronunțate la 10 decembrie 2009 în cauza T-390/09, Mariyus Noko Ngele/Comisia Europeană

text:
               7.5.2011

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 139/12

         Recurs introdus la 10 noiembrie 2010 de Mariyus Noko Ngele împotriva Ordonanței Tribunalului (Camera a treia) pronunțate la 10 decembrie 2009 în cauza T-390/09, Mariyus Noko Ngele/Comisia Europeană
   (Cauza C-525/10 P)
   2011/C 139/19
   Limba de procedură: franceza

      Părțile

      Recurent: Mariyus Noko Ngele (reprezentant: F. Sabakunzi, avocat)

      Cealaltă parte în proces: Comisia Europeană
   Prin Ordonanța din 10 martie 2011, Curtea de Justiție (Camera a opta) a declarat că recursul era indamisibil.


title: Cauza T-492/12: Ordonanța Tribunalului din 10 decembrie 2013 — von Storch și alții/BCE ( „Acțiune în anulare — Decizii adoptate de BCE — Caracteristici tehnice referitoare la operațiunile monetare cu titluri din Eurosistemi — Măsuri pentru a conserva disponibilitatea garanțiilor — Măsuri temporare legate de operațiunile de refinanțare din Eurosistemi și eligibilitatea colateralului — Lipsa afectării directe — Inadmisibilitate” )

text:
               15.2.2014

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 45/32

         Ordonanța Tribunalului din 10 decembrie 2013 — von Storch și alții/BCE
   (Cauza T-492/12) (1)

   (Acțiune în anulare - Decizii adoptate de BCE - Caracteristici tehnice referitoare la operațiunile monetare cu titluri din Eurosistemi - Măsuri pentru a conserva disponibilitatea garanțiilor - Măsuri temporare legate de operațiunile de refinanțare din Eurosistemi și eligibilitatea colateralului - Lipsa afectării directe - Inadmisibilitate)
   2014/C 45/53
   Limba de procedură: germana

      Părțile

      Reclamanți: Sven A. von Storch (Berlin, Germania) și alți 5 216 reclamanți, ale căror nume figurează în anexa la ordonanță (reprezentanți: M. Kerber și B. von Storch, avocați)

      Pârâtă: Banca Centrală Europeană (BCE) (reprezentanți: C. Kroppenstedt și G. Gruber, agenți, asistați de H. G. Kamann, avocat)

      Obiectul

   Cerere de anulare, cu titlu principal, pe de o parte, a Deciziei BCE din 6 septembrie 2012 privind o serie de caracteristici tehnice referitoare la operațiunile monetare cu titluri din Eurosistem pe piețele secundare ale obligațiunilor de stat, și, pe de altă parte, a Deciziei BCE din 6 septembrie 2012 de adoptare a unor măsuri suplimentare pentru a conserva disponibilitatea garanțiilor în vederea menținerii accesului partenerilor la operațiunile de lichiditate ale Eurosistemului, iar cu titlu subsidiar, a Orientării 2012/641/UE a BCE din 10 octombrie 2012 de modificare a Orientării BCE/2012/18 privind măsuri suplimentare temporare legate de operațiunile de refinanțare din Eurosistem și eligibilitatea colateralului (BCE/2012/23) (JO L 284, p. 14).

      Dispozitivul

               1.

               Respinge acțiunea ca inadmisibilă.

               2.

               Domnul Sven von Storch și ceilalți 5 216 de reclamanți, ale căror nume figurează în anexa la prezenta ordonanță, suportă propriile cheltuieli de judecată, precum și pe cele efectuate de Banca Centrală Europeană (BCE).

      (1)  JO C 32, 2.2.2013


title: Cauza T-398/13: Acțiune introdusă la 2 august 2013 — TVR Automotive/OAPI — TVR Italia (TVR)

text:
               21.9.2013

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 274/24

         Acțiune introdusă la 2 august 2013 — TVR Automotive/OAPI — TVR Italia (TVR)
   (Cauza T-398/13)
   2013/C 274/40
   Limba în care a fost formulată acțiunea: germana

      Părțile

      Reclamantă: TVR Automotive Ltd (Whiteley, Regatul Unit) (reprezentanți: A. von Mühlendahl și H. Hartwig, avocați)

      Pârât: Oficiul pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (mărci, desene și modele industriale)

      Cealaltă parte din procedura care s-a aflat pe rolul camerei de recurs: TVR Italia Srl (Milano, Italia)

      Concluziile

   Reclamanta solicită Tribunalului:

               —

               anularea Deciziei Camerei a doua de recurs a Oficiului pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (mărci, desene și modele industriale) din 14 mai 2013, pronunțată în cauza R 823/2011-2;

               —

               respingerea căii de atac introduse la 14 aprilie 2013 de TVR Italia Srl împotriva Deciziei B 313 248 a diviziei de opoziție a OAPI din 14 februarie 2011;

               —

               obligarea oficiului pârât și a TVR Italia Srl, în cazul în care aceasta din urmă intervine în procedură, la plata cheltuielilor de judecată aferente procedurii.

      Motivele și principalele argumente

      Solicitantul mărcii comunitare: TVR Italia Srl.

      Marca comunitară vizată: marca figurativă care cuprinde elementele verbale „TVR ITALIA”, pentru produse și servicii din clasele 12, 25 și 37 — cererea de înregistrare a unei mărci comunitare nr. 5 699 954.

      Titularul mărcii sau al semnului invocat în procedura opoziției: reclamanta.

      Marca sau semnul invocat: mărcile verbale națională și comunitară „TVR” pentru produse și servicii din clasele 9, 11, 12, 25 și 41.

      Decizia diviziei de opoziție: admite în parte opoziția.

      Decizia camerei de recurs: anulează decizia diviziei de opoziție și respinge opoziția.

      Motivele invocate:

               —

               încălcarea articolului 42 alineatele (2) și (3) din Regulamentul nr. 207/2009;

               —

               încălcarea principiului res iudicata, respectiv a principiului ne bis in idem, precum și articolului 42 alineatul (2) din Regulamentul nr. 207/2009 coroborat cu articolul 15 din Regulamentul nr. 207/2009


title: Cauza T-427/14: Acțiune introdusă la 12 iunie 2014 – Almoauto/Comisia

text:
               4.8.2014

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 253/56

         Acțiune introdusă la 12 iunie 2014 – Almoauto/Comisia
   (Cauza T-427/14)
   2014/C 253/75
   Limba de procedură: spaniola

      Părțile

      Reclamantă: Almoauto, SA [Alcorcón (Madrid), Spania)] (reprezentanți: J. García Muñoz, J. Jiménez-Blanco și J. Corral García, avocați)

      Pârâtă: Comisia Europeană

      Concluziile

   Reclamanta solicită Tribunalului:

               —

               anularea deciziei atacate;

               —

               obligarea Comisiei la plata tuturor cheltuielilor de judecată aferente procedurii.

      Motivele și principalele argumente

   Motivele și principalele argumente sunt cele invocate în cauza T-392/14, Gutser/Comisia


title: Cauza T-239/14: Acțiune introdusă la 20 aprilie 2014 – Monard/Comisia

text:
               7.7.2014

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 212/36

         Acțiune introdusă la 20 aprilie 2014 – Monard/Comisia
   (Cauza T-239/14)
   2014/C 212/46
   Limba de procedură: engleza

      Părțile

      Reclamantă: Eva Monard (Kessel-Lo, Belgia) (reprezentant: R. Antonini, avocat)

      Pârâtă: Comisia Europeană

      Concluziile

   Reclamanta solicită Tribunalului:

               —

               anularea deciziei Comisiei Europene nr. ref. Ares(2014) 321920 (nr. SG.B.4/RH/rc-sg.dsg2.b.4(2014) 285433), adoptată la 10 februarie de Secretarul general în conformitate cu articolul 4 din Normele de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 privind cererea de confirmare formulată de Eva Monard în ceea ce privește accesul la documente în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 (GESTDEM 4641/2011);

               —

               obligarea Comisiei Europene la plata cheltuielilor de judecată.

      Motivele și principalele argumente

   În susținerea acțiunii, reclamanta invocă două motive.

               1.

               Primul motiv, întemeiat pe argumentul potrivit căruia Comisia era obligată să acorde reclamantei acces la documente, în conformitate cu articolul 1 din Tratatul privind Uniunea Europeană (denumit în continuare „TUE”), cu articolele 15 și 298 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare „TFUE”), cu dreptul fundamental de acces la documente, cu articolul 6 alineatul (1) TUE coroborat cu articolul 42 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene din 7 decembrie 2000, astfel cum a fost adaptată la 12 decembrie 2007, la Strasbourg (denumită în continuare „carta”), precum și cu articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2001 privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (denumit în continuare „Regulamentul nr. 1049/2001”). Acest lucru rezultă și din aplicarea per a contrario a articolului 4 alineatul (3) din Regulamentul nr 1049/2001. Întrucât nu a procedat astfel și s-a întemeiat (în mod incorect) pe excepțiile prevăzute la articolul 4 alineatul (1) litera (a) a treia liniuță și la articolul 4 alineatul (2) a doua și a treia liniuță din Regulamentul nr. 1049/2001, Comisia a aplicat în mod necorespunzător dispozițiile relevante și a săvârșit un abuz de putere. De asemenea, Comisia nu a aplicat în mod corect articolul 4 alineatul (6) și alineatul (7) și a săvârșit un abuz de putere în aplicarea acestor dispoziții.

               2.

               Al doilea motiv, întemeiat pe încălcarea de către Comisie a articolului 1 TUE, a articolelor 15 și 298 TFUE, a dreptului fundamental de acces la documente, a articolului 6 alineatul (1) TUE coroborat cu articolul 42 din cartă și cu articolul 8 alineatul (1) și cu articolul 8 alineatul (2) din Regulamentul nr. 1049/2001, prin faptul că aceasta nu a soluționat cu promptitudine cererea de confirmare formulată de reclamantă și prin faptul că a prelungit termenul-limită de răspuns la această cerere de confirmare într-un caz care nu avea caracter excepțional. Procedând astfel, Comisia a săvârșit un abuz de putere și a aplicat în mod incorect dispozițiile relevante prin amânarea în mod nejustificat a adoptării unei decizii privind cererea de confirmare formulată de reclamantă.


				|

		52012DC0278

			COMUNICAREA COMISIEI CĂTRE CONSILIU privind o consultare legată de posibilitățile de pescuit pentru 2013 /* COM/2012/0278 final */

			   	COMUNICAREA COMISIEI
CĂTRE CONSILIU
privind o consultare legată de posibilitățile de pescuit pentru
2013

1.           Introducere
Prezentul document de consultare prezintă
ideile Comisiei Europene privind modalitățile de fixare a capturilor
totale admisibile (TAC-uri) și a nivelurilor de efort în apele europene
și pentru pescarii europeni în 2013 și, pentru anumite stocuri,
pentru perioada 2013-2014. Statele membre, consiliile consultative regionale
(CCR‑uri) și Comitetul consultativ pentru pescuit și acvacultură
(CCPA) sunt invitate să își prezinte Comisiei opiniile, pentru a fi
luate în considerare înainte de adoptarea unei decizii finale cu privire la
propunerile Comisiei.
Se prezintă o nouă abordare pentru
stabilirea TAC-urilor în cazul stocurilor pentru care nu există
recomandări cantitative complete, bazată pe obținerea
recomandărilor calitative și pe utilizarea unor proceduri de evaluare
cu un necesar mai mic de date la furnizarea de recomandări de către
instituțiile științifice (secțiunea 4.1).
Se sintetizează informațiile recente
privind evoluția în ultimii ani a politicii comune în domeniul
pescuitului, pe baza recomandărilor științifice referitoare la
situația stocurilor de pești exploatate în apele europene și în
apele învecinate și la datele economice furnizate de statele membre.
Obiectivul stabilirii de niveluri pentru TAC-uri,
cote și niveluri de efort de pescuit ar trebui să rămână
eliminarea pescuitului excesiv. Pescuitul excesiv prezintă un risc de
colaps comercial. Dacă s-ar pune capăt pescuitului excesiv, s-ar
putea prinde tot atât sau chiar mai mult pește cu o activitate de pescuit
mai redusă, un consum mai mic de combustibil și echipamente de
pescuit de mai mici dimensiuni. Aceasta presupune capturarea în fiecare an a
unei anumite cantități de pește din mare, astfel încât să
se permită peștilor să crească și să se
reproducă la nivelul cel mai productiv în actualele circumstanțe
ecologice. În aceste condiții, capturile pe termen lung din aceste stocuri
se vor situa la nivelul de producție maximă durabilă (MSY). În
2002, Comisia Europeană și statele membre ale Uniunii s-au angajat
să atingă până în 2015 obiectivul MSY. Comisia a prezentat în
2006 un plan pentru trecerea la MSY[1].
În 2007, statele membre au încurajat Comisia, prin intermediul Consiliului,
să acționeze în direcția atingerii MSY și s-au arătat
conștiente de necesitatea obținerii de recomandări
științifice, de a pune în aplicare planuri pe termen lung, cu
evaluări ale impactului, și de a consulta părțile
interesate.
Atingerea și menținerea MSY va aduce
beneficii semnificative și o trecere de la pescuitul intensiv al unor
resurse sărace la un pescuit mai benefic al unor stocuri mai bogate. Se
vor captura cantități similare sau mai mari, dar cu un impact redus
asupra mediului. Impactul activităților de pescuit asupra fundului
mării va fi mai scăzut, iar capturile accidentale de organisme
vulnerabile, printre care marsuini, delfini și alte mamifere marine, vor
scădea la rândul lor, odată cu reducerea intensității
globale a pescuitului. În condițiile unor prețuri ridicate ale
combustibilului, consumul de combustibil ar trebui să scadă
considerabil, deoarece durează mai puțin să se captureze o
tonă de pește dintr-un stoc abundent decât dintr-un stoc sărac.
În acest fel se vor reduce emisiile de dioxid de carbon și cheltuielile
pentru combustibili ale proprietarilor de nave.
Un alt avantaj important este reducerea capturilor
aruncate înapoi în mare. Stocurile din care se pescuiește intensiv sunt
compuse cu precădere din pești mai mici și mai puțin
valoroși, care sunt aruncați înapoi în mare fie din cauza valorii lor
mici pe piață, fie din cauză că sunt subdimensionați
și pescuitul lor este ilegal în conformitate cu normele actuale. Prin
reducerea activităților de pescuit, mai mulți pești vor
avea șansa să crească până la o dimensiune valoroasă
și va fi mult mai ușor pentru pescari să prindă pește
de dimensiuni corespunzătoare fără să captureze pește
mai mic.
În 2010, Consiliul Internațional pentru
Explorarea Apelor Maritime (ICES) a elaborat o nouă formă de
recomandare cu privire la nivelurile TAC care vor duce la un pescuit MSY
până în 2015. În 2011, Comisia și-a bazat propunerile de TAC-uri pe
această nouă abordare. Pentru 2013, ICES plănuiește să
dezvolte în continuare cadrul MSY, în așa fel încât să ofere o
recomandare cuantificată privind stocurile pentru care nu a fost până
acum în măsură să furnizeze o astfel de recomandare.
Această evoluție se va baza pe utilizarea pe scară mai
largă a unor metode de evaluare adaptate la lipsa de informații, precum
și pe utilizarea mai sistematică și într-o mai mare
măsură a evaluărilor calitative într-un cadru cantitativ.
Comisia salută această abordare, care va îmbunătăți
considerabil baza de informații pe care se realizează propunerile de
TAC.
2.           Situația stocurilor de pește
Este îngrijorător că în apele europene
65% din stocuri nu sunt complet evaluate și numai despre 22% din stocurile
supuse TAC-urilor se știe că nu sunt pescuite excesiv (anexa I). Mai
mult, tendința din ultimii ani a fost că o parte tot mai mică a
stocurilor (de la 47% în 2003 la 35% în 2012) pot fi clasificate în
funcție de limitele de siguranță biologică. Nu este clar în
ce măsură datele pot fi afectate de aceasta (adică dacă nu
cumva se renunță la evaluarea stocurilor cu riscul cel mai ridicat).
Însă, atunci când se evaluează
situația stocurilor, aceasta pare să se
îmbunătățească, chiar dacă într-un ritm lent:
numărul stocurilor supraexploatate[2]
din Atlantic și din mările învecinate a scăzut de la 32 din 34
în 2004 la 18 din 38 de stocuri în 2011, ceea ce înseamnă o reducere de la
94% la 47% (pentru mai multe detalii, a se vedea anexa I). MSY este un obiectiv
realist și tangibil. Printre noile stocuri care nu se mai evaluează
ca pescuite excesiv se numără peștele pescar iberico-atlantic,
putasu, limba-de-mare din Marea Celtică, eglefinul din vestul
Scoției, heringul din Marea Nordului, cambula din Marea Nordului și
heringul din Golful Botnic. Pentru 2012, există posibilitatea mai multor
creșteri de TAC, care ar asigura pescarilor un venit suplimentar de peste
135 milioane EUR. Politicile de pescuit bazate pe MSY încep deja să ofere
consumatorilor mai mult pește și un potențial mai mare de locuri
de muncă și de venituri suplimentare pentru cei care lucrează în
sectoarele capturării și prelucrării.
Informațiile actuale referitoare la
situația stocurilor de pește sunt rezumate în anexa I și sunt
descrise pe scurt în cele ce urmează, la nivel regional[3].
Stocuri de pești pelagici din Atlanticul
de Nord-Est: Toate stocurile pelagice principale, cu
excepția macroului, au fost pescuite la nivelurile MSY de pescuit sau la
niveluri mai scăzute și s-au stabilit TAC-urile corespunzătoare
pentru 2012. Uniunea a încercat de mai multe ori să obțină
acordul Islandei și al Insulelor Feroe de a se alătura Norvegiei
și UE în gestionarea durabilă a macroului. Totalul TAC-urilor de
macrou fixate de UE, Norvegia, Insulele Feroe și Islanda în 2012 a
depășit cu 36% nivelul recomandării științifice
(excluzând capturile rusești). Rata pescuitului de macrou este cu mult în
afara limitelor durabile și stocul se va diminua în următorii ani
dacă nu se reușește să se ajungă la un acord cu
Islanda și Insulele Feroe în legătură cu gestionarea
durabilă a acestui stoc. Acest dezacord și lipsa unei gestionări
corespunzătoare au dus la pierderea certificării de stoc gestionat în
mod durabil din partea Marine Stewardship Council.
În Marea Nordului, Skagerrak și Kattegat,
eglefinul, heringul, langustina și limba-de-mare (numai în Skagerrak
și Kattegat) se pescuiesc în conformitate cu ratele MSY de mortalitate
prin pescuit. În ceea ce privește alte stocuri, fie situația nu se
cunoaște, fie sunt supraexploatate. TAC-urile au depășit nivelul
recomandării științifice cu 5% în 2012, față de 11% în
2011, 17% în 2010 și 37% în 2009.
Numeroase stocuri din vestul Scoției,
Marea Irlandei și Marea Celtică sunt de dimensiuni reduse și
cu evaluări nesigure. ICES a raportat pentru mai multe stocuri probleme de
înregistrare a capturilor și a altor date, inclusiv a capturilor aruncate
înapoi în mare. Cinci stocuri sunt atât de aproape de epuizare încât, potrivit
recomandării științifice, capturile ar trebui să fie reduse
la cel mai mic nivel posibil. Dintre cele 18 stocuri pentru care s-a evaluat
nivelul MSY, o treime erau supraexploatate și 12 erau pescuite la
nivelurile MSY sau sub acestea. Stocurile de hering din Marea Celtică
și de eglefin din vestul Scoției prezintă
îmbunătățiri recente îmbucurătoare, dar
cantitățile deja ridicate de cod, eglefin și merlan aruncate
înapoi în mare vor crește dacă se va continua pescuitul intensiv de
langustină cu plase cu ochiuri mici, fără a se utiliza într-o
mai mare măsură unelte selective care să permită
peștilor de mici dimensiuni să nu fie capturați. Normele privind
compoziția capturii, introduse pentru a proteja acest stoc atunci când era
la un nivel scăzut, au fost suspendate[4].
Statele membre s-au angajat să introducă unelte de pescuit mai
selective pentru a reduce capturile aruncate înapoi în mare.
Pentru stocurile din Golful Biscaya și din
apele iberico-atlantice există puține evaluări. Merluciul
este într-o situație mai bună datorită unei rate bune de
recrutare în stoc a puietului, dar în 2011 capturile au depășit din
nou cu mult cotele, astfel încât durabilitatea pe termen lung a acestui stoc
este amenințată și prețurile pieței sunt scăzute.
Comisia și Spania lucrează la un plan de acțiune pentru
adaptarea sistemului național de înregistrare a capturilor și a
efortului, în vederea rezolvării acestei probleme. Auditurile sistemelor
de înregistrare a capturilor și a efortului în alte state membre atlantice
se vor încheia în vara anului 2012. Pentru langustina din Marea
Cantabrică rămâne aplicabilă recomandarea de încetare a
activităților de pescuit.
În Marea Baltică, 5 din cele 7 stocuri
cunoscute sunt în continuare supraexploatate. Numai codul din zona de est a
Mării Baltice și heringul din Marea Botnic se pescuiesc la niveluri
de producție maximă durabilă.
În Marea Mediterană, 80% din resursele
studiate sunt supraexploatate și unele sunt la niveluri scăzute
(anexa Ib). Numărul și calitatea
evaluărilor, deși încă dezechilibrate din punct de vedere
geografic și lipsite de periodicitate în timp, au continuat să
crească și acoperă în prezent mai mult de 100 de stocuri din 27
de specii; cu toate acestea, doar 63% din stocurile evaluate au fost
clasificate în conformitate cu criteriile MSY. Situația a 37% din stocuri
rămâne necunoscută. Ținând cont că aceste evaluări au
demarat abia recent și că nu toate stocurile se evaluează în
fiecare an, nu este posibil să se folosească aceste date pentru a se
examina evoluția situației stocurilor în timp.
În Marea Neagră, situația nu s-a
schimbat semnificativ. Situația stocului
de șprot este bună, datorită recrutărilor recente
importante și pescuitului durabil, în timp ce calcanul este în continuare
supraexploatat.
3.           Analiză economică
Se preconizează o performanță
economică slabă în numeroase sectoare ale industriei de pescuit
europene, mai ales în sectoarele demersale. Există două motive pentru
aceasta.
În primul rând, situația în continuare
precară a multor stocuri de pești înseamnă că ratele
capturilor sunt mai mici, iar costurile asociate pescuitului – în special
combustibilul utilizat – sunt mai mari decât este necesar. Cu toate acestea,
erau deja posibile în 2012 creșteri de TAC în valoare de cel puțin
135 de milioane EUR, ceea ce arată că efectele economice și
sociale negative pe termen scurt ale trecerii la MSY ar putea fi mai puțin
importante decât se credea. Câștigurile anticipate pe termen lung de pe
urma MSY se realizează mai devreme decât se preconiza. Cu toate acestea,
reziliența financiară a sectorului este încă destul de
redusă.
În al doilea rând, prețurile combustibililor
au crescut din nou la valori apropiate de cele de vârf atinse în iulie 2008,
iar prețurile peștelui pe principalele piețe de consum au
scăzut ușor. S-ar putea compensa în parte aceste tensiuni prin
trecerea la o propulsie mai eficientă din punctul de vedere al consumului
de combustibil și prin schimbări ale comportamentului și
uneltelor de pescuit. Și îmbunătățirea strategiilor de
comercializare ar putea stimula stabilitatea sectorului. Cu toate acestea,
eliminarea treptată a pescuitului excesiv este cea care poate contribui
cel mai mult la eficiența economică și stabilitatea în fața
problemelor create de costurile mai ridicate și prețurile mai mici
ale produselor.
Cifrele cele mai recente disponibile privind
ocuparea forței de muncă (pentru 2009) arată că
numărul total de pescari angajați în flota de pescuit a UE (cu
excepția Greciei, ale cărei cifre nu au fost transmise) a fost de
134 700 - o scădere de aproximativ 8% în raport cu 2005. Prin urmare,
ocuparea forței de muncă în sector continuă să scadă.
O îmbunătățire a situației generale a stocurilor de
pește este esențială pentru stoparea acestei tendințe de
declin.
4.           Orientări ale politicilor
4.1.        Evoluții ale
recomandărilor științifice privind stocurile pentru care
există informații incomplete
În 2011 s-au putut furniza recomandări
științifice cuantificate privind pescuitul excesiv în legătură
cu Fmsy[5]
(cu excepția speciilor de adâncime) pentru 38 de stocuri din 92 în
Atlanticul de Nord-Est, respectiv 41% din stocuri, deși această
recomandare vizează majoritatea resurselor celor mai mari și mai
importante din punct de vedere comercial. În total, această recomandare
vizează 2 milioane de tone din posibilitățile de pescuit, din
cele totalul de 2,5 milioane de tone al posibilităților de pescuit
corespunzătoare (respectiv, această recomandare reglementează
80% din tonajul de captură). În Marea Mediterană și în Marea
Neagră, din 103 stocuri cercetate în 2011, s-au oferi recomandări
privind pescuitul excesiv în 65 de cazuri (63%).
În Atlantic, Marea Nordului și Marea
Baltică, numărul de stocuri pentru care s-au putut furniza
recomandări în ceea ce privește MSY a crescut de la 34 în 2005 la 39
în 2010 și a fost de 38 în 2012. S-a înregistrat o tendință
ușor descrescătoare a proporției de stocuri pentru care sunt
disponibile o analiză cuantificată și o previziune.
Proporția de stocuri pentru care nu este disponibilă nicio
recomandare științifică a crescut de la 45% în 2003 la 52% în
2006 și a scăzut apoi din nou la 36% pentru 2012.
Motivele pentru lipsa recomandărilor sunt
diverse: informațiile cu privire la capturi care lipsesc sau nu sunt
fiabile, anchetele sunt incomplete sau eșantionarea necorespunzătoare
sau există incertitudini intrinseci cu privire la proprietățile
biologice ale stocurilor, precum și lipsa de resurse umane în cadrul
procesului științific de pregătire a recomandărilor.
Furnizarea datelor științifice în domeniul pescuitului în
conformitate cu cadrul UE de colectare a datelor[6]
cade în responsabilitatea statelor membre, care însă nu o îndeplinesc
satisfăcător în unele cazuri, deși există fonduri UE
disponibile în acest sens. În 2011, Comisia și Consiliul au cerut statelor
membre să amelioreze disponibilitatea datelor pentru stocurile din tabelul
1. Rezultatele acestui exercițiu vor fi evidențiate în viitoarea
recomandare a ICES, care urmează să apară în iunie 2012.
Tabelul 1 – Stocuri care
fac obiectul unei declarații comune a Consiliului și a Comisiei
privind ameliorarea disponibilității datelor în apele europene ale
Atlanticului de Nord-Est și ale Mării Baltice.
 Stocuri || Zone
 Pești-pescari || [ Marea Nordului și] vestul Scoției
 Pești-pescari || Mările Celtice
 Pești-pescari || Golful Biscaya
 Eglefin || Marea Celtică
 Stavrid negru || Marea Nordului
 Cardine || Marea Celtică
 Cardine || Golful Biscaya
 Cambulă de Baltica || Marea Irlandei
 Cambulă de Baltica || Marea Celtică (Zona VIIfg)
 Cambulă de Baltica || Marea Baltică
 Polac || Vestul Scoției
 Polac || Marea Celtică
 Vulpi și pisici-de-mare || Vestul Scoției
 Șprot || Canalul Mânecii
 Șprot || Marea Nordului
 Merlan || Marea Celtică
În urma unor studii științifice
suplimentare realizate în 2012, se preconizează o extindere a sferei de
aplicare a recomandărilor științifice pentru a acoperi mai multe
stocuri, dacă nu chiar majoritatea acestora. În timp ce în 2011 am avut
peste 44 de stocuri pentru care nu s-au putut realiza evaluările
științifice, această cifră este probabilă să scadă
la aproximativ 10-12 în 2012. Pentru aceasta va fi nevoie să se utilizeze
metode de evaluare și proceduri de recomandare noi în consultanța
europeană, dar bine încercate și testate în alte părți.
Aceasta va permite să se țină cont de considerații specifice
de la caz la caz, după cum s-a recomandat în cadrul consultărilor
publice organizate în 2011.
Comisia este nerăbdătoare să
utilizeze aceste noi recomandări pentru motivarea propunerilor sale legate
de posibilitățile de pescuit pentru aceste resurse în 2013 și,
după caz, în 2014. Cu toate acestea, în cazul în care recomandările
științifice nu sunt disponibile și incertitudinea este mai mare,
este în continuare adecvat să se recurgă la o abordare mai
prudentă în stabilirea posibilităților de pescuit, în
conformitate cu principiul precauției[7].

Între timp, statele membre ar trebui să
dedice suficiente resurse în vederea furnizării urgente a
informațiilor necesare pentru a permite estimarea situației
stocurilor. Comisia va continua să promoveze dezvoltarea de standarde
și programe comune pentru monitorizarea și evaluarea stocurilor în
regiunea mediteraneană și a Mării Negre, inclusiv a celor
partajate cu țări din afara UE. Se vor întruni grupuri de lucru ale
experților care se vor concentra pe stocurile și zonele ce au fost
cercetate până acum mai puțin.
4.2.        Efortul de pescuit
Efortul de pescuit (limitarea timpului petrecut pe
mare de navele de pescuit) este gestionat alături de TAC în vederea
reducerii cantităților de pește aruncate înapoi în mare și
a capturilor ilegale. Gestionarea efortului este o măsură de conservare
utilizată în cadrul mai multor planuri de gestionare pe termen lung, de
exemplu pentru codul din Marea Nordului și din Marea Baltică, cambula
și limba-de-mare din Marea Nordului, limba-de-mare din vestul Canalului
Mânecii și stocurile de merluciu și de langustină (anexa II).
Anexa II prezintă o tendință
generală, chiar dacă neregulată, de scădere a efortului de
pescuit începând cu 2003 sau 2004 și până în 2010.
Scăderile efortului total sunt mai mari
pentru Marea Baltică, Marea Nordului, Kattegat, Marea Irlandei și
vestul Scoției, dar mai scăzute în vestul Canalului Mânecii.
Până în 2009, în zona iberico-atlantică s-au înregistrat doar mici
scăderi. Cu toate acestea, efortul total a crescut ușor în zona
centrală a Mării Baltice, iar efortul de pescuit cu traule laterale a
crescut și el în vestul Canalului Mânecii între 2010 și 2011.
Este evident că măsurile de reducere a
efortului în această zonă nu sunt încă eficiente.
În 2012, Comisia va revizui sistemele de
gestionare a efortului de pescuit implementate până în prezent în UE.
Această revizuire va include o reuniune publică, care urmează
să aibă loc la 5 iulie 2012 și care va examina o gamă
largă de aspecte, semnalate de oamenii de știință, de
statele membre, de părțile interesate și de industrie, pentru a
se continua în direcția simplificării în mare măsură a
gestionării stocurilor în cadrul unei politici comune în domeniul
pescuitului reformate.
5.           Gestionarea prin intermediul planurilor
multianuale
Comisia a început pregătirile pentru
înlocuirea planurilor actuale, bazate pe stocuri individuale, cu planuri de
gestionare multistoc. Prima propunere care urmează să fie
prezentată va fi un plan multispecii pentru Marea Baltică, în care se
vor include interacțiuni biologice precum prădătorii și
concurența. Se lucrează, de asemenea, la un plan mixt de pescuit
pentru Marea Nordului, care va include interacțiuni tehnice, respectiv
modul în care diferite flote și unelte de pescuit capturează diferite
amestecuri de pește.
Vor urma planuri mixte de pescuit pentru Marea
Celtică, Marea Irlandei și vestul Scoției după ce se vor
consolida cunoștințele științifice. S-a programat
elaborarea de propuneri de modificare a planurilor actuale pentru limba de mare
din Golful Biscaya și pentru merluciu și langustină, dar aceasta
va depinde de disponibilitatea datelor cu privire la activitățile de
pescuit implicate.
Comisia a adoptat, între 2009 și 2011,
propuneri de planuri pentru hamsie din Golful Biscaya, somon din Marea
Baltică și stavrid negru vestic și acestea se află în
prezent în discuție în cadrul Consiliului și al Parlamentului.
În ceea ce privește Marea Mediterană,
vor continua eforturile de consolidare a recomandărilor
științifice privind un număr tot mai mare de specii și
stocuri, în vederea elaborării de planuri internaționale pe termen
lung pentru activitățile de pescuit. Potrivit regulamentului privind
Marea Mediterană[8],
statele membre ale UE trebuie să întocmească planuri multianuale la
nivel național. În pofida unor întârzieri importante, recent s-au
înregistrat progrese în punerea în aplicare a acestei obligații, care este
monitorizată îndeaproape și sprijinită. Pentru accelerarea în
continuare a acestui proces, Comisia a inițiat deja proceduri în fază
de precontencios împotriva câtorva state membre, iar această acțiune
va fi dezvoltată în continuare în 2012. De asemenea, se
plănuiește o continuare a procedurilor în cadrul Comisiei Generale
pentru Pescuit în Marea Mediterană în ceea ce privește stocurile
comune.
Se așteaptă ca aceste acțiuni
să îmbunătățească procesul de adoptare a deciziilor
pentru stabilirea de planuri multianuale internaționale.
6.           Metoda de lucru pentru propunerea
TAC-urilor
Ar trebui să se aplice următoarele
principii:
Acolo unde există planuri pe termen lung care
guvernează TAC-urile sau limite de efort, ele trebuie aplicate. De
asemenea, Comisia va propune TAC-uri sau limite de efort la niveluri conforme
cu propunerile Comisiei de planuri de gestionare pe termen lung.
Dacă s-au convenit TAC-uri și alte
măsuri cu țări terțe, ele trebuie implementate.
Atunci când se oferă recomandări
științifice pe bază de date cuprinzătoare și pe
analize și prognoze cantitative conform „cadrului MSY” al ICES, TAC-urile
ar trebui fixate în conformitate cu recomandările științifice.
Atunci când există asemenea recomandări, ele trebuie utilizate direct
pentru fixarea nivelului cotelor sau al efortului de pescuit, deși se
poate accepta și o implementare graduală a acestui cadru până în
2015, dacă acest lucru este compatibil cu recomandările.
În cazul în care se oferă, ar trebui folosite
ca bază pentru deciziile referitoare la TAC recomandările
științifice orientative pe baza analizei calitative a
informațiilor disponibile (chiar dacă aceasta este incompletă
sau încorporează aprecieri de specialitate).
În cazul în care nu există deloc
recomandări științifice, este necesar să se urmeze
principiul precauției.
Se pot propune TAC-uri pentru specii care nu fac
încă obiectul TAC-urilor și cotelor, ținând cont de
recomandările științifice care semnalează o creștere
substanțială a capturilor debarcate. Printre speciile candidate în
acest sens se numără bibanul-de-mare și barbunul. Se vor elabora
orientări pentru activitățile de pescuit noi și în curs de
extindere, în conformitate cu declarația din procesul verbal al Consiliilor
din decembrie 2010 și 2011. Aceste orientări vor respecta principiile
și cele mai bune practici, precum și standardele internaționale
pentru pescuitul responsabil. Va fi necesară elaborarea de chei de alocare
pentru aceste stocuri pe baza istoricului capturilor, cu condiția ca
aceste înregistrări să se fi realizat în cursul
activităților de pescuit în deplină conformitate cu
măsurile de conservare aplicabile (de exemplu, tehnice).
Este necesar să se asigure cea mai bună
corelare între domeniile de reglementare TAC și identitatea stocurilor
pentru ca posibilitățile de pescuit să respecte starea de
conservare și gestionare a diverselor stocuri. Ar trebui să se ia în
considerare în acest sens gestionarea langustinei prin unități
funcționale și gestionarea celor două stocuri de cambulă de
Baltica din Canalul Mânecii, iar Comisia va încuraja statele membre să
susțină lucrările de reorganizare în ceea ce privește
TAC-urile necesare în aceste cazuri. Comisia își rezervă dreptul de a
include aceste mecanisme în propunerile sale și salută reacțiile
specifice în această privință din partea statelor membre și
a părților interesate. Pentru a se pune bazele gestionării
specifice a stocurilor de limbă-roșie, limandă, cambulă
și cambulă cenușie din Marea Nordului, se va propune raportarea
separată a capturilor debarcate din aceste specii.
7.           Specii de adâncime din Atlanticul de
Nord-Est
Situația multor stocuri de specii de adâncime
este îngrijorătoare. Stocurile de pion portocaliu, anumite specii de
rechini de adâncime, pagel argintiu din Golful Biscaya și grenadier de
piatră sunt epuizate. Pentru majoritatea stocurilor, recomandările
formulate se referă fie la reducerea pescuitului, fie la interzicerea
extinderii pescuitului, cu excepția cazului în care durabilitatea acestor
acțiuni este confirmată. În cazul speciilor cu creștere mai
rapidă, cum sunt brosme, mihalțul-de-mare, mihalțul-de-mare
albastru, pagelul argintiu și sabia neagră, s-ar putea să existe
posibilitatea de identificare a unor puncte de referință pentru a
permite gestionarea stocurilor pe baze durabile pe termen lung, dar acestea nu
sunt încă disponibile.
TAC-urile pentru speciile de adâncime se stabilesc
la fiecare doi ani, cel mai recent pentru 2011 și 2012. Comisia va
prezenta o propunere separată privind posibilitățile de pescuit
de adâncime pentru perioada 2013-2014, pe baza metodei de lucru descrise mai
sus.
8.           TAC-uri stabilite de statele membre
Începând cu 2011, s-a „delegat” stabilirea
TAC-urilor pentru 6 stocuri singurului stat membru care le pescuiește pe
fiecare dintre acestea (articolul 6 din Regulamentul nr. 57/2011 al
Consiliului și din Regulamentul nr. 43/2012 al Consiliului). Aceasta s-a
făcut – sub rezerva garanțiilor privind buna gestionare – în cazuri
în care doar un singur stat membru are interes în pescuitul acestora. Raportarea
de către statul membru în cauză, în conformitate cu articolul 6, s-a
îmbunătățit, chiar dacă rapoartele sunt de calitate
inegală. În anumite cazuri, lipsesc în continuare datele pe care să
se construiască recomandarea măsurilor adecvate pentru a gestiona
stocurile și, pentru aceste stocuri, este necesar să se procedeze cu
prudență suplimentară. Comisia intenționează să
propună în continuare delegarea acestor TAC-uri. În ceea ce privește
stocurile pentru care sunt necesare eforturi suplimentare, se va face un efort
specific de urmărire împreună cu statele membre în cauză.
9.           Calendarul propunerilor
Planificarea provizorie a lucrărilor ar putea
fi următoarea:
 Regulamentul privind posibilitățile de pescuit || Recomandări disponibile || Propunerea Comisiei || Posibilă adoptare de către Consiliu
 Specii de adâncime 2013-2014 || Iunie || Mijlocul lunii septembrie || Octombrie
 Stocurile UE din Atlantic și Marea Nordului (fără negocieri sau acorduri internaționale) || Iunie || Septembrie || Noiembrie
 Stocuri internaționale și comune din Atlantic, Marea Nordului, Antarctica și alte zone || Octombrie-decembrie || Noiembrie || Decembrie
 Marea Baltică || Mai || Începutul lunii septembrie || Octombrie
 Marea Neagră || Octombrie || Noiembrie || Decembrie
10.         Concluzie
Comisia invită statele membre, consiliile consultative
regionale și CCPA să își exprime opiniile asupra abordării
prezentate în prezenta comunicare.
ANEXA
Ia – Atlanticul de Nord-Est și apele adiacente
 Tabelul 1. Recomandare științifică privind situația stocului || Număr de stocuri de pește
   || 2003 || 2004 || 2005 || 2006 || 2007 || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || 2012 || Medie
 În afara limitelor biologice de siguranță || 30 || 29 || 26 || 26 || 26 || 28 || 27 || 22 || 19 || 14 || 25
 În limitele biologice de siguranță || 12 || 10 || 14 || 11 || 12 || 13 || 12 || 15 || 15 || 18 || 13
 % din stocuri aflate în limitele biologice de siguranță || 29% || 26% || 35% || 30% || 32% || 32% || 31% || 41% || 44% || 56% || 35%
 Situația stocurilor nu se cunoaște din cauza datelor insuficiente || 48 || 53 || 53 || 57 || 58 || 55 || 57 || 60 || 61 || 60 || 56
 % din stocuri cu situație cunoscută || 47% || 42% || 43% || 39% || 40% || 43% || 41% || 38% || 36% || 35% || 40%
 Tabelul 2. Recomandare științifică privind pescuitul excesiv || Număr de stocuri de pește
   || 2003 || 2004 || 2005 || 2006 || 2007 || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || 2012 || Medie
 Rata de pescuit din stocul respectiv în raport cu rata care asigură producția maximă durabilă este cunoscută ||   ||   || 34 || 23 || 32 || 33 || 35 || 39 || 35 || 38 || 34
 Stocul este supraexploatat ||   ||   || 32 || 21 || 30 || 29 || 30 || 28 || 22 || 18 || 26
 Stoc pescuit la nivelul producției maxime durabile ||   ||   || 2 || 2 || 2 || 4 || 5 || 11 || 13 || 20 || 7
 % din stocuri supraexploatate ||   ||   || 94% || 91% || 94% || 88% || 86% || 72% || 63% || 47% || 79%
 Tabelul 3. Recomandări științifice care indică o „situație de urgență” || Număr de stocuri de pește
   || 2003 || 2004 || 2005 || 2006 || 2007 || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || 2012 || Me die
 Recomandare științifică de încetare a pescuitului || 24 || 13 || 12 || 14 || 20 || 18 || 17 || 14 || 11 || 8 || 15
 Tabelul 4. Diferența dintre TAC și nivelul de captură durabil || Număr de stocuri de pește
   || 2003 || 2004 || 2005 || 2006 || 2007 || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || 2012 || Medie
 Proporția în care TAC depășește nivelul de captură durabil (%) || 46% || 49% || 59% || 47% || 45% || 51% || 48% || 34% || 23% || 11% || 41%
 Tabelul 5. Sinteza recomandărilor științifice privind posibilitățile de pescuit || Număr de stocuri de pește
   || 2003 || 2004 || 2005 || 2006 || 2007 || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || 2012 || Medie
 Stocuri pentru care se pot întocmi previziuni legate de dimensiuni și de mortalitatea cauzată de pescuit || 40 || 34 || 40 || 31 || 29 || 30 || 34 || 36 || 36 || 40 || 35
 Stocuri pentru care există recomandări științifice privind posibilitățile de pescuit || 59 || 52 || 54 || 65 || 61 || 62 || 63 || 55 || 55 || 47 || 57
 Stocuri pentru care nu există recomandări științifice || 31 || 40 || 39 || 29 || 35 || 34 || 33 || 42 || 40 || 44 || 37
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 (*) În cazul în care o recomandare vizează două TAC‑uri, nu se ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 numără de două ori ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  ANEXA Ib – Marea Mediterană și Marea Neagră ||   ||   ||
 Recomandări științifice privind pescuitul excesiv al stocurilor demersale și al stocurilor pelagice de mici dimensiuni din Marea Mediterană și din Marea Neagră || Nr. || % ||
   ||   ||   ||
 Stocuri clasificate conform criteriilor (punct de referință convenit) || 65 || 63,0 ||
 Alte stocuri neincluse din cauza calității slabe a datelor (punct de referință încă neconvenit) || 38 || 37,0 ||
 Stocuri luate în calcul (din 27 de specii) || 103 || 100 ||
 Stocuri clasificate: ||   ||   ||
 Stocul este supraexploatat (peste indicatorul Fmsy sau înlocuitorul acestuia) || 52 || 80,0 ||
 Stocul este exploatat la un nivel egal sau inferior nivelului Fmsy sau al înlocuitorului acestuia || 13 || 20,0 ||
 Total stocuri || 65 || 100 ||
   ||   ||   ||
ANEXA
II –Efortul de pescuit
reglementat prin planuri multianuale, potrivit informațiilor comunicate
CSTEP de către statele membre
(informații
furnizate de Centrul Comun de Cercetare)
Figura 1. Efortul
de pescuit reglementat în vestul Mării Baltice
Figura 2. Efortul
de pescuit reglementat în centrul Mării Baltice
Figura 3. Efortul de pescuit reglementat în Kattegat
Figura 4.
Efortul de pescuit reglementat în Marea Nordului, Skagerrak și estul
Canalului Mânecii
Figura 5.
Efortul de pescuit reglementat în Marea Irlandei
Figura 6. Efortul de pescuit
reglementat în vestul Scoției
Figura 7. Efortul de pescuit
reglementat în vestul Canalului Mânecii
Figura 8. Efortul de pescuit
reglementat în apele iberico-atlantice.
Notă: Tendința diferită în raport cu anul anterior se
datorează în principal datelor îmbunătățite furnizate de
Portugalia. Spania nu a prezentat date pentru 2010, prin urmare datele sunt
compilate numai pentru 2009.
[1]               Aplicarea principiului durabilității în
activitățile de pescuit din UE prin intermediul producției
maxime durabile. Comunicare a Comisiei către Consiliu și Parlamentul
European. COM (2006) 360 final.
[2]               „Pescuit excesiv” înseamnă că ultima estimare
a ratei mortalității prin pescuit este mai mare decât rata mortalității
prin pescuit care ar conduce la o producție maximă durabilă pe
termen lung.
[3]               O situație a cotelor europene și codurile de
culoare aferente fiecărui stoc sunt disponibile la adresa:
http://ec.europa.eu/fisheries/documentation/publications/poster_tac2012_en.pdf.
O analiză completă a
situației stocurilor de pește este disponibilă la adresele www.ices.dk
și https://stecf.jrc.ec.europa.eu
[4]               Regulamentul (UE) nr. 161/2012 al Comisiei din
23 februarie 2012 privind măsurile de urgență pentru
protejarea stocurilor de eglefin în apele situate la vest de Scoția. JO L
52, 24.2.2012, p. 6-7.
[5]               Rata pescuitului care va atinge cele mai înalte niveluri
de captură în medie și pe termen lung.
[6]               Regulamentul (CE) nr. 199/2008 al Consiliului
din 25 februarie 2008 privind instituirea unui cadru comunitar pentru
colectarea, gestionarea și utilizarea datelor din sectorul pescuitului
și sprijinirea consultanței științifice cu privire la
politica comună în domeniul pescuitului. JO L 60, 5.3.2008, p. 1-12.
[7]               Comunicarea Comisiei privind principiul precauției.
COM(2000) 1 final.
[8]               Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 al Consiliului.


title: Cauza C-170/04: Hotărârea Curții (Marea Cameră) din 5 iunie 2007 (cerere având ca obiect pronunțarea unei hotărâri preliminare formulată de Högsta domstolen — Suedia) — Klas Rosengren, Bengt Morelli, Hans Särman, Mats Åkerström, Åke Kempe, Anders Kempe, Mats Kempe, Björn Rosengren, Martin Lindberg, Jon Pierre, Tony Staf/Riksåklagaren (Libera circulație a mărfurilor — Articolele 28 CE, 30 CE și 31 CE — Reglementare națională care interzice particularilor să importe băuturi alcoolice — Normă referitoare la existența și funcționarea monopolului suedez privind comercializarea băuturilor alcoolice — Apreciere — Măsură care încalcă articolul 28 CE — Justificare prin protecția sănătății și vieții persoanelor — Control de proporționalitate)

text:
               21.7.2007

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 170/2

         Hotărârea Curții (Marea Cameră) din 5 iunie 2007 (cerere având ca obiect pronunțarea unei hotărâri preliminare formulată de Högsta domstolen — Suedia) — Klas Rosengren, Bengt Morelli, Hans Särman, Mats Åkerström, Åke Kempe, Anders Kempe, Mats Kempe, Björn Rosengren, Martin Lindberg, Jon Pierre, Tony Staf/Riksåklagaren
   (Cauza C-170/04) (1)

   (Libera circulație a mărfurilor - Articolele 28 CE, 30 CE și 31 CE - Reglementare națională care interzice particularilor să importe băuturi alcoolice - Normă referitoare la existența și funcționarea monopolului suedez privind comercializarea băuturilor alcoolice - Apreciere - Măsură care încalcă articolul 28 CE - Justificare prin protecția sănătății și vieții persoanelor - Control de proporționalitate)
   (2007/C 170/03)
   Limba de procedură: suedeza
   Instanța de trimitere
   Högsta domstolen
   Părțile din acțiunea principală

      Reclamanți: Klas Rosengren, Bengt Morelli, Hans Särman, Mats Åkerström, Åke Kempe, Anders Kempe, Mats Kempe, Björn Rosengren, Martin Lindberg, Jon Pierre, Tony Staf

      Pârât: Riksåklagaren
   Obiectul
   Cerere având ca obiect pronunțarea unei hotărâri preliminare — Högsta domstolen — Interpretarea articolelor 28, 30 și 31 CE — Prevederi naționale referitoare la un monopol național de vânzare cu amănuntul a băuturilor alcoolice care exclud importul direct al unor asemenea băuturi de către particulari
   Dispozitivul

               1)

               O prevedere națională care interzice particularilor să importe băuturi alcoolice, precum cea care rezultă din articolul 2 primul paragraf din capitolul 4 al legii privind băuturile alcoolice (alkohollagen) din 16 decembrie 1994, trebuie examinată în lumina articolului 28 CE, iar nu a articolului 31 CE.

               2)

               O măsură care interzice particularilor să importe băuturi alcoolice, precum cea care rezultă din articolul 2 primul paragraf din capitolul 4 al legii privind băuturile alcoolice, constituie o restricție cantitativă la import în sensul articolului 28 CE, chiar dacă legea menționată instituie pentru titularul monopolului vânzării cu amănuntul obligația de a furniza și deci, dacă este cazul, de a importa la cerere băuturile respective.

               3)

               O măsură care interzice particularilor să importe băuturi alcoolice, precum cea care rezultă din articolul 2 primul paragraf din capitolul 4 al legii privind băuturile alcoolice,

                           —

                           nefiind aptă să atingă obiectivul privind limitarea în general a consumului de alcool și

                           —

                           nefiind proporțională în vederea realizării obiectivului privind protecția tinerilor împotriva efectelor negative ale consumului de alcool,

                     nu poate fi considerată ca fiind justificată, în temeiul articolului 30 CE, prin motive ce țin de protecția sănătății și vieții persoanelor.

      (1)  JO C 156, 12.6.2004.


title: Cauza T-194/08: Acțiune introdusă la 21 mai 2008 — Cattin și Cattin/Comisia Comunităților Europene

text:
               2.8.2008

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 197/27

         Acțiune introdusă la 21 mai 2008 — Cattin și Cattin/Comisia Comunităților Europene
   (Cauza T-194/08)
   (2008/C 197/48)
   Limba de procedură: franceza
   Părțile

      Reclamanți: R. Cattin & Cie (Bimbo, Republica Centrafricană) și Yves Cattin (Cadiz, Spania) (reprezentant: B. Wägenbaur, avocat)

      Pârâtă: Comisia Comunităților Europene
   Concluziile reclamanților

               —

               Obligarea pârâtei la plata către reclamantă a unei sume totale de 18 946 139 EUR pentru prejudiciul material suferit;

               —

               obligarea pârâtei la plata către reclamantă a unei sume de 100 000 EUR pentru prejudiciul moral suferit;

               —

               obligarea pârâtei la plata către reclamant a unei sume de 150 000 EUR pentru prejudiciul moral suferit;

               —

               majorarea acestor sume cu dobânzi moratorii începând de la data pronunțării prezentei hotărâri până la plata efectivă, în rată anuală egală cu rata stabilită de Banca Centrală Europeană pentru operațiunile principale de refinanțare, majorată cu 2 puncte, dar fără a depăși rata de 6 %;

               —

               obligarea Comisiei Comunităților Europene la plata cheltuielilor de judecată, atât privind cheltuielile reclamantei, cât și pe cele ale reclamantului.

         Motivele și principalele argumente
   Societatea reclamantă, specializată în producerea, în prelucrarea și în exportul de cafea din Republica Centrafricană a fost exclusă de la plata, prin fondurile Fondului European de Dezvoltare (FED), a creanțelor pe care le avea față de organismul de stat „Soutien Café”, organism creat la sfârșitul anilor 80, cu ocazia scăderii masive a prețurilor, pentru susținerea prețului cafelei. Reclamanta a fost exclusă de la plată pentru motivul că, potrivit unui raport de audit întocmit la cererea autorităților naționale, după toate probabilitățile, ar fi deturnat anumite sume în avantajul asociaților acesteia. Ca urmare a acestei excluderi, societatea reclamantă a trebuit să-și reducă activitatea și să îi concedieze pe cei opt sute de angajați permanenți care lucrau pe plantațiile sale.
   În sprijinul acțiunilor lor, reclamanții invocă mai întâi o încălcare a i) dreptului lor la apărare, în măsura în care societatea reclamantă nu a fost ascultată la stabilirea raportului de audit în care s-a concluzionat în sensul deturnării de fonduri și ii) a prezumției de nevinovăție, nicio dovadă nefiind formulată în sprijinul acestei concluzii.
   În continuare, reclamanții invocă un motiv întemeiat pe încălcarea principiului protecției jurisdicționale efective, a principiului securității juridice și a obligației de motivare, întrucât societatea reclamantă a fost exclusă de la plată fără să i se fi adresat de către Comisie vreun act decizional și fără ca aceasta să fi fost informată în mod oficial în legătură cu recomandările din raportul de audit pe care se întemeiază această excludere.
   În cele din urmă, reclamanții arată că s-ar fi încălcat de către Comisie principiul diligenței și cel al bunei administrări, cererile adresate Comisiei de către autoritățile naționale privind cazul societății reclamante rămânând fără răspuns, iar raportul de audit întemeindu-se pe cifre eronate, care necesită o contraexpertiză, ceea ce Comisia ar fi recunoscut, fără însă a proceda la realizarea acesteia.


title: Cauza T-565/08: Acțiune introdusă la 17 decembrie 2008 — Corsica Ferries France/Comisia

text:
               7.3.2009

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 55/38

         Acțiune introdusă la 17 decembrie 2008 — Corsica Ferries France/Comisia
   (Cauza T-565/08)
   (2009/C 55/68)
   Limba de procedură: franceza
   Părțile

      Reclamantă: Corsica Ferries France SAS (Bastia, Franța) (reprezentanți: S. Rodrigues și C. Bernard-Glanz, avocați)

      Pârâtă: Comisia Comunităților Europene
   Concluziile reclamantei

               —

               Declararea prezentei acțiuni ca admisibilă;

               —

               anularea Deciziei Comisiei din 8 iulie 2008 privind ajutorul pentru restructurare pe care Franța intenționează să îl acorde Société Nationale Maritime Corse-Méditerranée (SNCM);

               —

               obligarea pârâtei la plata cheltuielilor de judecată.

         Motivele și principalele argumente
   Reclamanta solicită anularea Deciziei C (2008) 3182 final a Comisiei din 8 iulie 2008 prin care Comisia a declarat următoarele:

               —

               compensația plătită de Republica Franceză către Société Nationale Maritime Corse-Méditerranée (denumită în continuare „SNCM”) în cuantum de 53,48 milioane de euro cu titlul de obligațiuni de serviciu public constituie un ajutor de stat ilegal, dar compatibil cu piața comună;

               —

               prețul de vânzare negativ al SNCM de 158 milioane de euro, punerea în aplicare de către Compagnie Générale Maritime et Financière (denumită în continuare „CGMF”) a unor măsuri sociale în privința salariaților în cuantum de 38,5 milioane de euro și recapitalizarea comună și concomitentă a SNCM de către CGMF în cuantum de 8,75 milioane de euro nu constituie ajutoare de stat; și

               —

               ajutorul pentru restructurare în cuantum de 15,81 milioane de euro pe care Republica Franceză l-a acordat SNCM constituie un ajutor de stat ilegal, dar compatibil cu piața comună.

         În susținerea acțiunii sale, reclamanta invocă două motive întemeiate pe:

               —

               lipsa de motivare și încălcarea dreptului la apărare al reclamantei și a dreptului la un proces efectiv, în măsura în care un număr prea mare de date și de informații ar fi fost înlăturate din decizia atacată, nepermițându-i reclamantei să înțeleagă conținutul, motivarea și întinderea acesteia;

               —

               încălcarea articolelor 87 CE și 88 CE și a normelor de aplicare a acestora, în special a Liniilor directoare comunitare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate, care rezultă dintr-o apreciere greșită și/sau incompletă în ceea ce privește aportul de capital de 53,48 milioane de euro cu titlul de compensare de serviciu public, cesiunea SNCM la un preț de vânzare negativ de 158 milioane de euro, aportul de capital de către CGMF în cuantum de 8,75 milioane de euro, măsuri sociale în valoare de 38,5 milioane de euro și soldul de 22,5 milioane de euro notificat ca ajutoare pentru restructurare.


title: Avizul 2/15: Avizul Curții (Plenul) din 16 mai 2017 – Comisia Europeană [Aviz dat în temeiul articolului 218 alineatul (11) TFUE — Acord de liber schimb între Uniunea Europeană și Republica Singapore — Acord de „nouă generație” negociat după intrarea în vigoare a Tratatelor UE și FUE — Competența de a încheia acordul — Articolul 3 alineatul (1) litera (e) TFUE — Politica comercială comună — Articolul 207 alineatul (1) TFUE — Schimburi de mărfuri și de servicii — Investiţii străine directe — Achiziții publice — Aspecte comerciale ale proprietăţii intelectuale — Concurență — Comerț cu statele terțe și dezvoltare durabilă — Protecţia socială a lucrătorilor — Protecția mediului — Articolul 207 alineatul (5) TFUE — Servicii în domeniul transporturilor — Articolul 3 alineatul (2) TFUE — Acord internațional care ar putea aduce atingere normelor comune sau ar putea modifica domeniul de aplicare a acestora — Norme de drept derivat al Uniunii în materia liberei prestări a serviciilor în domeniul transporturilor — Alte investiții străine decât cele directe — Articolul 216 — Acord necesar pentru realizarea unuia dintre obiectivele tratatului — Libera circulație a capitalurilor și a plăților între state membre și state terțe — Tratate succesive în materie de investiții — Înlocuirea acordurilor de investiții dintre statele membre și Republica Singapore — Dispoziții instituționale ale acordului — Soluționarea litigiilor dintre investitori și state — Soluționarea litigiilor dintre părți]

text:
               24.7.2017

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 239/3

         Avizul Curții (Plenul) din 16 mai 2017 – Comisia Europeană
   (Avizul 2/15) (1)

   ([Aviz dat în temeiul articolului 218 alineatul (11) TFUE - Acord de liber schimb între Uniunea Europeană și Republica Singapore - Acord de „nouă generație” negociat după intrarea în vigoare a Tratatelor UE și FUE - Competența de a încheia acordul - Articolul 3 alineatul (1) litera (e) TFUE - Politica comercială comună - Articolul 207 alineatul (1) TFUE - Schimburi de mărfuri și de servicii - Investiţii străine directe - Achiziții publice - Aspecte comerciale ale proprietăţii intelectuale - Concurență - Comerț cu statele terțe și dezvoltare durabilă - Protecţia socială a lucrătorilor - Protecția mediului - Articolul 207 alineatul (5) TFUE - Servicii în domeniul transporturilor - Articolul 3 alineatul (2) TFUE - Acord internațional care ar putea aduce atingere normelor comune sau ar putea modifica domeniul de aplicare a acestora - Norme de drept derivat al Uniunii în materia liberei prestări a serviciilor în domeniul transporturilor - Alte investiții străine decât cele directe - Articolul 216 - Acord necesar pentru realizarea unuia dintre obiectivele tratatului - Libera circulație a capitalurilor și a plăților între state membre și state terțe - Tratate succesive în materie de investiții - Înlocuirea acordurilor de investiții dintre statele membre și Republica Singapore - Dispoziții instituționale ale acordului - Soluționarea litigiilor dintre investitori și state - Soluționarea litigiilor dintre părți])
   (2017/C 239/03)
   Limba de procedură: toate limbile oficiale

      Solicitantă

   Comisia Europeană (reprezentanți: U. Wölker, B. De Meester, R. Vidal-Puig și M. Kocjan, agenți)

      Dispozitivul

   Acordul de liber schimb între Uniunea Europeană şi Republica Singapore ţine de competenţa exclusivă a Uniunii, cu excepţia dispoziţiilor următoare, care ţin de o competenţă partajată între Uniune şi statele membre:

               —

               dispoziţiile secţiunii A (Protecţia investiţiilor) din capitolul 9 (Investiţii) din acest acord, în măsura în care se raportează la alte tipuri de investiții decât investițiile directe dintre Uniune şi Republica Singapore;

               —

               dispoziţiile secţiunii B (Soluţionarea litigiilor dintre investitori şi stat) din acest capitol 9 şi

               —

               dispoziţiile capitolelor 1 (Obiective și definiții generale), 14 (Transparenţă), 15 (Soluţionarea litigiilor între părți), 16 (Mecanismul de mediere) şi 17 (Dispoziții instituționale, generale și finale), în măsura în care se raportează la dispoziţiile capitolului 9 şi acestea din urmă ţin de o competenţă partajată între Uniune şi statele membre.

      (1)  JO C 363, 3.11.2015


title: Cauza T-322/09: Ordonanța Tribunalului din 15 mai 2013 — Al-Faqih și MIRA/Consiliul și Comisia ( „Politica externă și de securitate comună — Măsuri restrictive luate împotriva anumitor persoane și entități care au legătură cu Osama ben Laden, cu rețeaua Al-Qaida și cu talibanii — Înghețarea fondurilor — Retragere de pe lista persoanelor în cauză — Nepronunțare asupra fondului” )

text:
               3.8.2013

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 225/78

         Ordonanța Tribunalului din 15 mai 2013 — Al-Faqih și MIRA/Consiliul și Comisia
   (Cauza T-322/09) (1)

   (Politica externă și de securitate comună - Măsuri restrictive luate împotriva anumitor persoane și entități care au legătură cu Osama ben Laden, cu rețeaua Al-Qaida și cu talibanii - Înghețarea fondurilor - Retragere de pe lista persoanelor în cauză - Nepronunțare asupra fondului)
   2013/C 225/174
   Limba de procedură: engleza

      Părțile

      Reclamanți: Saad Al-Faqih (Londra, Regatul Unit) și Movement for Islamic Reform in Arabia (MIRA) (Londra, Regatul Unit) (reprezentanți: J. Jones, barrister, și A. Raja, solicitor)

      Pârâte: Consiliul Uniunii Europene (reprezentanți: inițial R. Szostak și E. Finnegan, ulterior E. Finnegan și J.-P. Hix, agenți), și Comisia Europeană (reprezentanți: T. Scharf și M. Konstantinidis, agenți)

      Obiectul

   Cerere de anulare a Regulamentului (CE) nr. 881/2002 al Consiliului din 27 mai 2002 de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități care au legătură cu Osama ben Laden, cu rețeaua Al-Qaida și cu talibanii și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 467/2001 al Consiliului de interzicere a exportului anumitor mărfuri și servicii către Afganistan, de întărire a interdicției de zbor și de extindere a înghețării fondurilor și a altor resurse financiare în ceea ce-i privește pe talibanii din Afganistan (JO L 139, p. 9), astfel cum a fost modificat pentru a 42-a oară prin Regulamentul (CE) nr. 14/2005 al Comisiei din 5 ianuarie 2005 (JO L 5, p. 10, Ediție specială, 18/vol. 3, p. 104), pentru a 48-a oară prin Regulamentul (CE) nr. 1190/2005 al Comisiei din 20 iulie 2005 (JO L 193, p. 27, Ediție specială, 18/vol. 4, p. 21), pentru a 75-a oară prin Regulamentul (CE) nr. 492/2007 al Comisiei din 3 mai 2007 (JO L 116, p. 5), precum și pentru a 116-a oară prin Regulamentul (CE) nr. 1102/2009 al Comisiei din 16 noiembrie 2009 (JO L 303, p. 39), și/sau cerere de anulare a Regulamentelor nr. 14/2005, 1190/2005, 492/2007 et 1102/2009, în măsura în care aceste acte îi privesc pe reclamanți.

      Dispozitivul

               1.

               Constată că nu mai este necesar să se pronunțe asupra fondului cauzei.

               2.

               Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană suportă în solidar cheltuielile de judecată.

      (1)  JO C 113, 1.5.2010.


title: Cauza T-399/13: Ordonanța Tribunalului din 10 octombrie 2013 — KO-Invest/OAPI — Kraft Foods Schweiz (Milkoshake For Active People)

text:
               7.12.2013

               RO

               Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

               C 359/20

         Ordonanța Tribunalului din 10 octombrie 2013 — KO-Invest/OAPI — Kraft Foods Schweiz (Milkoshake For Active People)
   (Cauza T-399/13) (1)

   2013/C 359/38
   Limba de procedură: polona
   Președintele Camerei a șasea a dispus radierea cauzei.

      (1)  JO C 284, 28.9.2013.