				|

		52011PC0609

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl Europos Sąjungos socialinių pokyčių ir inovacijų programos /* KOM/2011/0609 galutinis - 2011/0270 (COD) */

			   	{SEC(2011)1130
final}
{SEC(2011)1131
final}
AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO APLINKYBĖS
·
Bendrosios aplinkybės
Europos visuomenei tenka patirti daugybę
išbandymų dėl didėjančios konkurencijos pasaulyje, itin sparčių technologinių
pokyčių, demografinių tendencijų ir klimato kaitos. Padėtis dar pablogėjo kilus
ekonomikos ir finansų krizei, paveikusiai visas valstybes nares ir regionus.
Sąjungai toliau kyla sudėtingų užimtumo ir socialinės politikos problemų, kaip
antai:
–
didelis (ypač žemos kvalifikacijos, jaunų ir
pagyvenusių darbuotojų, migrantų ir neįgaliųjų) nedarbas;
–
vis labiau suskaidyta darbo rinka, kurioje randasi
lankstesnių darbo organizavimo modelių ir kitų sudėtingų reiškinių, darančių
įtaką užimtumo garantijoms ir darbo sąlygoms;
–
mažėja darbo jėga ir dėl demografinių visuomenės
pokyčių didėja našta socialinėms apsaugos sistemoms;
–
sunkumai derinant darbą ir turimus įsipareigojimus
ir siekiant tvarios profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros – šie
sunkumai trukdo asmeniniam ir šeimos vystymuisi;
–
nepriimtinai daug žmonių gyvena žemiau skurdo ribos
ir patiria socialinę atskirtį.
Dėl krizės taip
pat aiškiau matyti glaudūs tarpusavio ryšiai ir visų ES-27 valstybių narių ūkių
sąsaja, ypač euro zonoje, vykdant reformas arba jų vykdant nepakankamai; tai reiškia, kad reformos arba jų trūkumas vienoje
šalyje daro poveikį kitų šalių ūkio rezultatams. Dėl šios priežasties
koordinuotais Sąjungos lygmens veiksmais šios problemos sprendžiamos
veiksmingiau nei pavienių valstybių narių veiksmais. Siekiant
ekonomiškai naudingų reformų, jos taip pat, kiek tai įmanoma, turi būti
pagrįstos įrodymais. Politikos formuotojų ir
kitų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas kolektyvinio mokymosi procese, taip
pat kuriant ir išbandant naujus metodus tikriausiai paskatintų platesniu mastu
pritarti strategijai „Europa 2020“, prisiimti didesnę atsakomybę už ją bei
ryžtingiau ją vykdyti. Turint tai omenyje,
socialinės inovacijos ir ypač socialinis eksperimentavimas gali būti
veiksmingos priemonės rengiant reformas ir pritaikant politiką strategijos
„Europa 2020“ tikslams įgyvendinti.
Tačiau formuoti ir
plačiau skleisti socialinėmis inovacijomis grindžiamą metodą Sąjungoje trukdo
keli veiksniai, kaip antai:
–
trūksta žinių apie pilietinės visuomenės
organizacijų, socialinių įmonių ir socialinių verslininkų bei viešojo
sektoriaus organizacijų poreikius ir gebėjimus;
–
suskaidytos pastangos ir nesuderinti ištekliai,
skaidrumo ir matomumo trūkumas, ribota finansinė parama; organizacijoms trūksta
techninių įgūdžių pradėti ir vykdyti socialines inovacijas;
–
nepakankamai dalyvauja piliečiai ir verslininkai;
–
geroji patirtis nepakankamai skleidžiama ir ja
nepakankamai naudojamasi;
–
veiksmų ir politikos poveikis vertinamas
netinkamais metodais.
Nors už veiksmus,
kuriais sprendžiamos socialinės ir ekonominės problemos, pirmiausia atsako
valstybės narės bei regionai ir sprendimai turi būti priimami kuo labiau
atsižvelgiant į pilietį, Sąjungos užduotis – į darbotvarkę įtraukti konkrečias
reformas, nustatyti, kas kliudo pokyčiams, ir kaip įveikti šias kliūtis,
užtikrinti atitiktį galiojančioms Sąjungos taisyklėms, skatinti dalytis gerąja
patirtimi ir mokytis vieniems iš kitų, remti socialines inovacijas ir Europos
masto metodus.
·
Pasiūlymo pagrindas
Europos Sąjunga socialinių pokyčių ir
inovacijų programa sukuriama remiantis trimis esamomis priemonėmis:
–
programa „Progress“, sukurta Sprendimu
Nr. 1672/2006/EB;
–
EURES tinklas;
–
Europos užimtumo ir socialinės įtraukties
mikrofinansų skyrimo priemone „Progress“, nustatyta Sprendimu
Nr. 283/2010/ES.
Programa
„Progress“
Pagrindinis
Sąjungos užimtumo ir socialinės politikos uždavinys yra, neviršijant jos
kompetencijos, užtikrinti, kad valstybės narės veiktų išvien ir jų politika
būtų veiksmingai koordinuojama. Jos pagrindas yra nustatytas Sutartimi (Europos
Sąjungos sutartimi), kurioje nustatyti dviejų svarbiausių rūšių veiksmai:
koordinavimas (priemonių, skirtų valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimui
skatinti, priėmimas) ir teisėkūra (būtiniausių reikalavimų nustatymas
direktyvomis).
Įvertinus
ankstesnę valstybių narių bendradarbiavimo užimtumo ir socialinėje srityje
skatinimo patirtį, išaiškėja keli koordinuojamų politikos priemonių sėkmę
lemiantys veiksniai, be kita ko, nuoseklus pagrindinių veiksnių ir jų sąveikų
nustatymas (pavyzdžiui, dirbančiųjų skurdo aiškinimas, nelygybės sveikatos
srityje mažinimas), bendra terminija ir vertinimas siekiant stebėti ir
nustatyti standartus, duomenų palyginamumas ir įvairių suinteresuotųjų subjektų
siekių, vertybių ir interesų bendrumai arba sąveikos.
Nuo programos „Progress“
pradžios pagal ją taikomos veiksmingos politinio atsako priemonės. Pagal
naująją strategiją „Europa 2020“ parengta stipresnė politikos programa,
todėl politikos formavimas turi būti dar labiau grindžiamas įrodymais, kad
Sąjungos politika ir teisės aktai būtų pritaikyti socialinėms ir ekonominėms
problemoms spręsti. Pagal programą, kuria bus pakeista programa „Progress“, bus
padedama vykdyti Komisijos užduotis:
–
nustatyti faktus ir rinkti įrodymus apie susijusius
politikos pokyčius;
–
stebėti ir pranešti apie valstybių narių pažangą
siekiant bendrųjų Sąjungos prioritetų ir tikslų;
–
užtikrinti, kad Sąjungos teisės aktai būtų
veiksmingai ir vienodai taikomi;
–
modernizuoti Sąjungos teisės aktus dėl darbo sąlygų
pagal pažangaus reglamentavimo principus.
EURES
Laisvas darbuotojų
judėjimas – viena iš keturių Sutartimi įtvirtintų laisvių – skatina Sąjungos
ekonominę plėtrą ir socialinę sanglaudą. Tačiau yra keletas geografinio judumo
Sąjungoje kliūčių, pradedant teisinėmis ir administracinėmis kliūtimis, būsto kainomis,
pensijų perkeliamumo kliūtimis, kalbos nemokėjimu ir baigiant nepakankamu
informavimu apie laisvas darbo vietas ir nepakankama pagalba darbo ieškantiems
kandidatams rasti tinkamus darbo pasiūlymus. EURES tinklas, pateikdamas darbo
skelbimus EURES darbo mobilumo portale, siekia didinti darbo rinkos skaidrumą
ir padėti teikti nacionalines bei tarpvalstybines informavimo, konsultavimo ir
profesinio orientavimo paslaugas.
Dėl pastarojo meto
ekonomikos krizės ir labiau specializuotų paslaugų poreikio pasikeitė
valstybinių užimtumo tarnybų vaidmuo. Valstybinės užimtumo tarnybos turėtų
siekti mokymosi visą gyvenimą tikslų ir teikti labai įvairias paslaugas
(pavyzdžiui, įgūdžių vertinimo, mokymo, profesinio orientavimo, tinkamų darbo
vietų parinkimo kandidatams, klientų konsultavimo) ir rūpintis labiausiai nuo
darbo rinkos atskirtų asmenų poreikiais. Be to, EURES turėtų skatinti privačius
įdarbinimo paslaugų teikėjus taikyti naujus darbo metodus.
Europos
mikrofinansų priemonė „Progress“
Viena iš galimybių
bedarbiams rasti darbą – pradėti verstis savarankiška veikla. Siekiant
strategijos „Europa 2020“ tikslų, labai svarbu kurti darbo vietas
steigiant naujas ir sujungiant esamas įmones: daug naujų darbo vietų Sąjungoje
sukuriama naujose įmonėse, beveik 85 proc. jų – labai mažose įmonėse.
Tačiau Sąjunga tikrai neišnaudoja visų šios srities galimybių. Viena didžiausių
kliūčių pradėti verslą yra tai, kad sunku gauti finansavimą, ypač
mikrokreditus; padėtis dar pablogėjo dėl pastarojo meto ekonomikos krizės.
Europos mikrofinansų sektorius dar nėra visiškai susiformavęs. Kad Sąjungos
mikrofinansų įstaigos galėtų plėtoti savo veiklą, jos turėtų kurti ir taikyti
tinkamus finansavimo modelius. Dėl to akivaizdžiai reikia stiprinti
institucinius (ypač nebankinių mikrofinansų įstaigų) gebėjimus padengti veiklos
pradžios sąnaudas ir finansuoti paskolas didelės rizikos grupės gavėjams.
Europos Sąjungos
socialinių pokyčių ir inovacijų programa siekiama didinti ES veiksmų darną
užimtumo ir socialinės politikos srityse, sujungiant programą „Progress“, EURES
ir Europos mikrofinansų priemonę „Progress“ ir jas įgyvendinant. Be to, pagal
programą numatoma galimybė supaprastinti vykdymą nustatant bendras nuostatas, inter
alia, vienodus bendruosius tikslus, bendrą veiksmų tipologiją ir racionalizuojant
ataskaitų teikimą ir vertinimą. Tuo pat metu pagal programą numatomas ribotas
skaičius trims programos kryptims („Progress“, EURES ir mikrofinansai bei
socialinis verslumas) taikomų konkrečių nuostatų, kad būtų atsižvelgta į
teisinius reikalavimus (įskaitant komitologijos taisykles, taikomas tik
programos „Progress“ daliai, geografinę aprėptį ir specialius ataskaitų teikimo
ir vertinimo reikalavimus, taikomus mikrofinansų ir socialinio verslumo daliai.

·
Pasiūlymo tikslas
Programa bus
siekiama šių bendrųjų tikslų:

(a)
stiprinti pagrindinių Sąjungos ir nacionalinės
politikos formuotojų ir kitų suinteresuotųjų šalių atsakomybę už Sąjungos
užimtumo, socialinių ir darbo sąlygų gerinimo tikslų įgyvendinimą siekiant, kad
Sąjungos ir valstybių narių lygmenimis būtų imamasi konkrečių ir koordinuotų
veiksmų;
(b)
skatinant gerą valdymą, abipusį mokymąsi ir
socialines inovacijas remti tinkamų, prieinamų ir veiksmingų socialinės
apsaugos sistemų bei darbo rinkų kūrimą ir palengvinti politikos reformas;
(c)
modernizuoti Sąjungos teisės aktus pagal pažangaus
reglamentavimo principus ir užtikrinti, kad darbo sąlygas reglamentuojantys
Sąjungos teisės aktai būtų veiksmingai taikomi;
(d)
kuriant atviras ir visiems prieinamas Sąjungos
darbo rinkas skatinti geografinį darbuotojų judumą ir išplėsti įsidarbinimo
galimybes;
(e)
didinant mikrofinansavimo galimybes pažeidžiamoms
grupėms ir labai mažoms įmonėms, taip pat gerinant socialinių įmonių
finansavimo galimybes skatinti užimtumą ir socialinę įtrauktį.
Programos „Progress“ lyčių lygybės ir
nediskriminavimo skirsniai bus įtraukti į naujas teisingumo srities priemones. Tačiau, siekiant šios programos tikslų, Europos
Sąjungos socialinių pokyčių ir inovacijų programoje atsižvelgiama į lyčių
lygybės ir nediskriminavimo aspektus.
2.           KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS
ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
·
Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis
Persvarstydama dabar galiojančią programą
„Progress“ Komisija surengė dviejų etapų konsultacijas:
1.
Sudaryta svarbiausių programos suinteresuotųjų
subjektų atstovų darbo grupė, kurios užduotis buvo pateikti Komisijai
rekomendacijų dėl būsimos priemonės sandaros, tikslų, įgyvendinimo ir
finansavimo.
2.
2011 m. balandžio 4 d. – gegužės
27 d. surengtos viešos konsultacijos internetu dėl priemonės, pakeisiančios
programą „Progress“.
2011 m. EURES darbo grupės ir
valstybinių užimtumo tarnybų vadovai konkrečiai diskutavo apie EURES ateitį.
Komisija išklausė Sąjungos mikrofinansų
sektoriui atstovaujančio Europos mikrofinansų tinklo (EMT), Europos socialinio
fondo ir Europos investicijų fondo (Komisijos vardu įgyvendinančių mikrofinansų
priemonę „Progress“) vadovaujančių institucijų ir Europos investicijų banko
nuomones dėl mikrofinansų skyrimo. Taip pat
atsižvelgta į duomenis, gautus dviejuose Komisijos tarnybų surengtuose
praktiniuose seminaruose, kuriuose svarstyti tiek mikrofinansų, tiek socialinio
verslumo rėmimo klausimai.
·
Poveikio vertinimas
Atliktas finansinių priemonių, už kurias
atsakingas Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generalinis direktoratas,
tarp jų Europos socialinio fondo, Europos prisitaikymo prie globalizacijos
padarinių fondo, programos „Progress“, EURES tinklo ir mikrofinansų priemonės
„Progress“, sudėtinis poveikio vertinimas[1]. Šiame
poveikio vertinime apsvarstyti trys galimi variantai.
–
1 variantas: politika nekeičiama. Pagal šį variantą programa „Progress“, EURES tinklas ir mikrofinansų
priemonė „Progress“ toliau būtų atskiros, kartu su Europos socialinio fondo
veikla įgyvendinamos, priemonės.
–
2 variantas: nauja integruota socialinių pokyčių
ir inovacijų programa. Naujojoje programoje yra trys
atskiros, viena kitą papildančios, kryptys: „Progress“, EURES ir mikrofinansai
bei socialinis verslumas.
–
3 variantas: viena užimtumo ir socialinė
priemonė. Tokia priemonė būtų grindžiama
pasidalijamuoju valdymu (Europos socialinis fondas) ir tiesioginiu valdymu.
Šio poveikio vertinimo išvada – reikėtų
rinktis 2 variantą, nes jis būtų naudingiausias: labiausiai padidintų
efektyvumą ir kritinę masę, nuoseklumą ir veiksmingumą, padėtų išvengti
politinės ir institucinės rizikos.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
·
Teisinis pagrindas
Pasiūlymas grindžiamas Sutarties
46 straipsnio d punktu, 149 straipsniu, 153 straipsnio
2 dalies a punktu ir 175 straipsnio trečia pastraipa.
·
Subsidiarumo ir proporcingumo principai
Kadangi siūlomos Socialinių pokyčių ir
inovacijų programos tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti, laikydamasi
Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo
Sąjunga gali imtis patvirtintų priemonių. Pagal tame straipsnyje nustatytą
proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama tai, kas būtina nurodytiems
tikslams pasiekti;
4.           POVEIKIS BIUDŽETUI
Finansinių asignavimų programos įgyvendinimui
2014 m. sausio 1 d.–2020 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu suma
yra 958,19 mln. EUR (dabartinėmis kainomis).
2011/0270 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
dėl Europos Sąjungos socialinių pokyčių ir
inovacijų programos
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos
veikimo, ypač į jos 46 straipsnio d punktą, 149 straipsnį,
153 straipsnio 2 dalies a punktą ir 175 straipsnio trečią
pastraipą,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
perdavę įstatymo galią turinčio teisės akto
projektą nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir
socialinių reikalų komiteto nuomonę[2],

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[3],
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,
kadangi:
(1)
pagal Komisijos komunikatą „Strategijos
„Europa 2020“ biudžetas“[4],
kuriame rekomenduojama racionalizuoti ir supaprastinti Sąjungos finansavimo
priemones ir skirti daugiau dėmesio jų papildomai naudai Sąjungoje, poveikiui
bei rezultatams, šiuo reglamentu sukuriama Europos Sąjungos socialinių pokyčių
ir inovacijų programa (toliau – programa), pagal kurią bus tęsiama ir plėtojama
veikla, vykdyta remiantis 2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir
Tarybos sprendimu Nr. 1672/2006/EB, nustatančiu Bendrijos užimtumo ir
socialinio solidarumo programą „Progress“[5],
2011 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos
reglamentu (ES) Nr. 492/2011 dėl laisvo darbuotojų judėjimo Sąjungoje[6] ir
2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos sprendimu 2003/8/EB, įgyvendinančiu
reglamentą Nr. 1612/1968 dėl laisvų darbo vietų užėmimo ir darbo prašymų[7] ir
2010 m. kovo 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu
Nr. 283/2010/ES, nustatančiu Europos užimtumo ir socialinės įtraukties
mikrofinansų skyrimo priemonę „Progress“[8] (toliau – „Progress“);
(2)
2010 m. birželio 17 d. Europos Vadovų
Taryba pritarė Komisijos siūlomai darbo vietų kūrimo ir pažangaus, tvaraus ir
integracinio augimo strategijai „Europa 2020“, kurioje nustatyti penki
pagrindiniai tikslai (iš jų trys yra skirti užimtumui, kovai su skurdu ir
socialine atskirtimi ir švietimui) ir septynios pavyzdinės iniciatyvos, tad ši
strategija yra nuosekli kito dešimtmečio politikos programa. Europos Vadovų
Taryba pasisakė už visišką ES priemonių ir politikos krypčių sutelkimą siekiant
bendrųjų tikslų, o valstybių narių paprašė labiau koordinuoti savo veiksmus;
(3)
pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo
148 straipsnio 4 dalį 2010 m. spalio 21 d. Taryba priėmė
užimtumo politikos gaires, kurios kartu su bendromis valstybių narių ir
Sąjungos ekonominės politikos gairėmis, priimtomis pagal Sutarties
121 straipsnį, sudaro strategijos „Europa 2020“ integruotąsias
gaires. Ši programa turėtų palengvinti strategijos „Europa 2020“
integruotųjų gairių, visų pirma 7-osios, 8-osios ir 10-osios gairių, taikymą ir
padėti įgyvendinti pavyzdines iniciatyvas, visų pirma Europos kovos su skurdu
ir socialine atskirtimi planą, Naujų įgūdžių ir darbo vietų kūrimo darbotvarkę
ir iniciatyvą „Judus jaunimas“;
(4)
pagal pavyzdines iniciatyvas „Europos kovos su
skurdu ir socialine atskirtimi planą“ ir „Inovacijų sąjungą“ socialinės inovacijos
laikomos veiksminga priemone socialiniams uždaviniams, atsiradusiems dėl
senėjančios visuomenės, skurdo, nedarbo, naujų darbo ir gyvensenos modelių,
spręsti ir piliečių socialinio teisingumo, švietimo bei sveikatos priežiūros
lūkesčiams tenkinti. Atsižvelgiant į regionų ir vietos valdžios institucijų
vaidmenį, programa turėtų būti skatinamos atitinkamų politikos sričių
socialinės inovacijos viešajame, privačiajame ir trečiajame sektoriuose.
Programa visų pirma turėtų padėti, imantis socialinio eksperimentavimo,
nustatyti, vertinti ir plėtoti novatoriškus sprendimus bei praktiką siekiant
teikti veiksmingesnę pagalbą valstybėms narėms, pertvarkančioms savo darbo
rinkas ir socialinės apsaugos politiką. Be to, programa turėtų būti skatinama
tarptautinė viešojo, privačiojo ir trečiojo sektoriaus subjektų partnerystė bei
tinklai ir remiamas jų dalyvavimas kuriant ir įgyvendinant naujus metodus
būtiniausiems socialiniams poreikiams tenkinti ir socialinėms problemoms
spręsti;
(5)
pagal strategiją „Europa 2020“, programa turėtų
būti nuosekliai siekiama skatinti užimtumą ir kovoti su socialine atskirtimi ir
skurdu. Reikėtų racionalizuoti ir supaprastinti jos įgyvendinimą, pirmiausia
nustatant bendrų nuostatų rinkinį, inter alia, bendruosius tikslus,
veiksmų tipologiją, stebėsenos ir vertinimo reikalavimus. Pagal programą
didžiausią dėmesį taip pat reikėtų skirti dideliems projektams, turintiems
aiškios papildomos naudos ES, kad būtų pasiekta kritinė masė ir sumažinta
administracinė našta tiek paramos gavėjams, tiek Komisijai. Be to, reikėtų plačiau taikyti supaprastintus
išlaidų metodus (vienkartinės sumos ir fiksuoto dydžio finansavimas), ypač
įgyvendinant judumo programas. Mikrofinansų teikėjams programa turėtų būti
vienas langelis finansuojant mikrokreditus, skatinant gebėjimus ir teikiant
techninę pagalbą. Galiausiai, programa turėtų garantuoti tam tikrą
biudžetinį lankstumą, kad būtų galima reaguoti į politinius prioritetus. Tam
turėtų būti sudarytas rezervas, į kurį kasmet skiriama lėšų;
(6)
Sąjungos užimtumo ir socialinė politika turėtų būti
formuojama remiantis tvirtu analitiniu pagrindu. Turint tokį žinių fondą,
nacionalinės priemonės įgytų daugiau vertės, nes jos būtų vertinamos visos
Sąjungos kontekste, būtų galima lyginti renkamus duomenis, kurti statistikos
priemones bei metodus ir rengti bendrus rodiklius siekiant nuodugniai
išsiaiškinti užimtumo ir socialinės politikos padėtį bei darbo sąlygas visoje
Sąjungoje ir užtikrinti, kad būtų atliekamas kokybiškas programų ir politikos
krypčių tinkamumo bei veiksmingumo vertinimas;
(7)
Sąjunga turi išskirtinių galimybių sukurti Sąjungos
programą, pagal kurią vyktų valstybių narių mainai ir abipusis mokymasis
užimtumo ir socialinės politikos srityse. Kai yra žinių apie kitų šalių vykdomą
politiką ir jos rezultatus, politikos formuotojai turi daugiau galimybių
rinktis, skatinamos naujos politikos kryptys ir nacionalinės reformos;
(8)
pastangos užtikrinti būtiniausių standartų taikymą
ir nuolatinį darbo sąlygų Sąjungoje gerėjimą yra esminis Sąjungos socialinės
politikos bruožas. Sąjungai tenka svarbus vaidmuo – užtikrinti, kad teisės
aktų sistema būtų pagal pažangaus reglamentavimo principus derinama prie
besikeičiančių darbo modelių ir naujų pavojų sveikatai bei saugai, ir
finansuoti priemones, kurios turėtų padidinti atitiktį Sąjungos darbuotojų
teisių apsaugos taisyklėms;
(9)
siekiant programos tikslų svarbų vaidmenį atlieka
pilietinės visuomenės organizacijos, dalyvaujančios politiniame procese
įvairiais lygmenimis ir prisidedančios prie socialinių inovacijų;
(10)
Sąjunga yra užsibrėžusi tikslą skirti daugiau
dėmesio socialiniams globalizacijos aspektams, todėl ji tarptautiniu lygmeniu
pasisako už deramą darbą ir darbo standartus – tiesiogiai per savo santykius su
trečiosiomis šalimis arba netiesiogiai, bendradarbiaudama su tarptautinėmis organizacijomis. Todėl, siekiant programos tikslų, būtina palaikyti
tinkamus santykius su programoje nedalyvaujančiomis trečiosiomis šalimis
atsižvelgiant į bet kokius svarbius jų susitarimus su Sąjunga. Šiuo tikslu tų
trečiųjų šalių atstovai gali dalyvauti bendrus interesus atitinkančiuose
renginiuose (pavyzdžiui, konferencijose, seminaruose, praktiniuose
seminaruose), kuriuos organizuoja programoje dalyvaujančios šalys. Taip pat
reikėtų plėtoti bendradarbiavimą su susijusiomis tarptautinėmis organizacijomis,
visų pirma Tarptautine darbo organizacija (ILO), Europos Taryba ir Ekonominio
bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (OECD), siekiant atsižvelgti į šių
organizacijų vaidmenį įgyvendinant programą;
(11)
pagal Sutarties 45 ir 46 straipsnius
Reglamente (ES) Nr. 492/2011 priimtos nuostatos, kuriomis,
užtikrinant glaudų valstybių narių bendradarbiavimą tarpusavyje ir su Komisija,
siekiama darbuotojų judėjimo laisvės. EURES tinklas turėtų gerinti darbo rinkų
veikimą, palengvindamas geografinį darbuotojų judumą tarp valstybių, didindamas
darbo rinkos skaidrumą, užtikrindamas, kad laisvos darbo vietos būtų užimtos, o
darbo prašymai patenkinti, ir remdamas įdarbinimo, profesinio orientavimo ir
konsultavimo paslaugas nacionaliniu bei tarpvalstybiniu lygmenimis. Taip jis
padėtų siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų;
(12)
EURES tinklo veiklos sritį reikėtų išplėsti, kad
jis Sąjungos lygmeniu rengtų ir remtų specializuotas judumo programas,
siekdamas užpildyti laisvas darbo vietas ten, kur nustatytas darbuotojų
trūkumas. Tokia programa pagal Sutarties 47 straipsnį turėtų palengvinti
jaunų darbuotojų judumą;
(13)
strategijoje „Europa 2020“, ypač jos 7-ojoje
gairėje, pažymima, kad pažangiam, tvariam ir integraciniam augimui yra būtini
savisamda ir verslumas[9].;

(14)
sunkumai gauti paskolas yra viena didžiausių verslo
pradžios kliūčių, ypač asmenims, kurie labiausiai atskirti nuo darbo rinkos.
Šioje srityje Sąjunga ir jos valstybės narės turi dėti daugiau pastangų, kad
mikrofinansų skyrimas pagerėtų ir juos gautų tie, kuriems jų reikia labiausiai,
ypač bedarbiai ir pažeidžiami asmenys, norintys įsteigti arba išplėsti labai
mažas įmones arba verstis savarankiška veikla, tačiau negalintys gauti
paskolos. Siekiant šio tikslo 2010 m. žengtas pirmas žingsnis – Europos
Parlamentas ir Taryba patvirtino priemonę „Progress“;
(15)
siekiant, kad naujoje Sąjungos mikrofinansų rinkoje
mikrofinansai būtų lengviau prieinami, pagal Komisijos komunikatą „Europos
mikrokreditų plėtojimo iniciatyva augimui ir užimtumui remti“[10] būtina
stiprinti mikrofinansų teikėjų, visų pirma nebankinių mikrofinansų įstaigų,
institucinius gebėjimus;
(16)
socialinės įmonės sudaro įvairove grindžiamos
Europos socialinės rinkos ekonomikos pamatą. Siūlydamos novatoriškus
sprendimus, jos gali skatinti socialinius pokyčius ir taip labai prisidėti
siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų. Programa turėtų padidinti
socialinių įmonių finansavimo galimybes ir taip paremti Komisijos pradėtą
socialinio verslo iniciatyvą[11];

(17)
siekiant pasinaudoti tarptautinių finansų įstaigų,
visų pirma Europos investicijų banko grupės, patirtimi, mikrofinansų ir
socialinio verslumo iniciatyva turėtų būti netiesiogiai įgyvendinama Komisijos,
biudžeto vykdymo užduotis pagal Finansinio reglamento reikalavimus patikint
finansų įstaigoms. Naudojant Sąjungos išteklius sutelkiama tarptautinių finansų
įstaigų ir kitų investuotojų parama, apibendrinami metodai ir taip padidinamos
labai mažų įmonių, savarankiškai dirbančių asmenų ir socialinių įmonių
finansavimo galimybės. Taip Sąjungos įnašu padedama plėtoti besikuriantį
socialinio verslo sektorių ir mikrofinansų rinką Sąjungoje, skatinama
tarpvalstybinė veikla;
(18)
pagal Sutarties 8 ir 10 straipsnius į lyčių
lygybės klausimą ir kovos su diskriminacija tikslus turėtų būti atsižvelgiama
visoje programos veikloje. Siekiant nustatyti, kaip programos veikloje
sprendžiami lyčių lygybės ir nediskriminavimo klausimai, reikėtų tai nuolat
stebėti ir vertinti;
(19)
pagal Sutarties 9 straipsnį programa turėtų
užtikrinti, kad nustatant ir įgyvendinant Sąjungos politikos kryptis bei
veiksmus būtų paisoma poreikio skatinti didelį užimtumą, užtikrinti tinkamą
socialinę apsaugą ir kovoti su socialine atskirtimi;
(20)
siekiant veiksmingiau komunikuoti su plačiąja
visuomene ir siekiant didesnės komunikacijos veiksmų, kurių imtasi Komisijos
iniciatyva, sąryšio, pagal šį reglamentą informavimo ir komunikacijos veiklai
skiriamos lėšos taip pat bus naudojamos Europos Sąjungos politinių prioritetų,
susijusių su šio reglamento bendraisiais tikslais, koordinuotai komunikacijos
veiklai;
(21)
valstybės narės negali pačios deramai pasiekti šio
reglamento tikslų ir, atsižvelgiant į tų tikslų mastą ir poveikį, būtų
tikslingiau jų siekti Sąjungos lygmeniu, todėl, Sąjunga, laikydamasi Europos
Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo, gali
patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą
šiuo reglamentu neviršijama tai, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;
(22)
šiuo reglamentu visam programos laikotarpiui
nustatoma bendra finansavimo suma, kuri yra svarbiausias orientacinis dydis, kaip
apibrėžta [...] Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio
susitarimo dėl bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo
17 punkte, biudžeto valdymo institucijai vykdant kasmetinę biudžetinę
procedūrą;
(23)
Sąjungos finansiniai interesai turėtų būti
proporcingomis priemonėmis saugomi per visą išlaidų ciklą, įskaitant pažeidimų
prevenciją, nustatymą ir tyrimą, prarastų, neteisingai išmokėtų ar netinkamai
panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, kai tinka, sankcijas;
(24)
siekiant užtikrinti, kad veikla pagal programos
EURES kryptį ir mikrofinansų skyrimo bei socialinio verslumo kryptį būtų
įgyvendinama vienodomis sąlygomis, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo
įgaliojimai;
(25)
programos „Progress“ krypties įgyvendinimo
įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal 2011 m. vasario 16 d.
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011, kuriuo
nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo
įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai[12],
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
I antraštinė dalis
Bendrosios nuostatos
1 straipsnis
Dalykas
1.
Reglamentu sukuriama Europos Sąjungos socialinių
pokyčių ir inovacijų programa (toliau – programa), kuria siekiama prisidėti
prie strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo, jos ir integruotųjų gairių ir pagrindinių
tikslų, teikiant finansinę paramą Europos Sąjungos tikslams įgyvendinti –
skatinant aukštą užimtumo lygį, užtikrinant tinkamą socialinę apsaugą, kovojant
su socialine atskirtimi ir skurdu ir gerinant darbo sąlygas.
2.
Programa vykdoma nuo 2014 m. sausio 1 d. iki
2020 m. gruodžio 31 d.
2 straipsnis
Apibrėžtys
Šiame reglamente:
(a)
socialinė įmonė – įmonė, kuri visų pirma siekia
daryti socialinį poveikį, o ne kaupti pelną savininkams ir suinteresuotiesiems
subjektams. Ji veikia rinkoje versliais ir novatoriškais metodais gamindama
prekes ir teikdama paslaugas, o sukauptą perteklių daugiausia panaudoja
socialiniams tikslams siekti. Ji atsakingai ir skaidriai administruojama, ypač
įtraukiant darbuotojus, klientus ir suinteresuotuosius subjektus, kurioms
įmonės verslas daro poveikį.
(b)
mikrokreditas – ne didesnė kaip
25 000 EUR paskola;
(c)
labai maža įmonė – įmonė, kurioje dirba mažiau kaip
10 asmenų, įskaitant savarankiškai dirbančius asmenis, kurios metinė
apyvarta ir (arba) metinis balansas neviršija 2 mln. EUR, pagal
2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendaciją 2003/361/EB dėl
labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžimo[13];
(d)
mikrofinansai – tai yra garantijos, priešinės
garantijos, mikrokreditai, nuosavas ir iš dalies nuosavas kapitalas asmenims ir
labai mažoms įmonėms.
3 straipsnis
Programos struktūra
1.
Skiriamos trys viena kitą papildančios programos
kryptys:
a)      „Progress“ kryptis, pagal kurią,
bendradarbiaujant su socialiniais partneriais, pilietinės visuomenės
organizacijomis ir kitomis suinteresuotosiomis šalimis, remiamas Sąjungos
užimtumo bei socialinės politikos ir darbo sąlygas reglamentuojančių teisės
aktų rengimas, įgyvendinimas, stebėjimas bei vertinimas ir skatinamas įrodymais
pagrįstas politikos formavimas bei inovacijos;
b)      EURES kryptis, pagal kurią remiama EURES
tinklo, t. y. EEE valstybių narių ir Šveicarijos Konfederacijos paskirtų
specializuotų tarnybų, ir kitų suinteresuotųjų šalių veikla siekiant plėsti
keitimąsi informacija bei jos sklaidą ir kitokio pobūdžio bendradarbiavimą,
kurio tikslas – skatinti geografinį darbuotojų judumą;
c)      mikrofinansų ir socialinio verslumo
kryptis, pagal kurią verslininkams, ypač labiausiai atskirtiems nuo darbo
rinkoms, ir socialinėms įmonėms padedama gauti finansavimą.
2.
1–14 straipsnių bendrosios nuostatos taikomos
visoms trims 1 dalies a, b ir c punktuose nurodytoms kryptims, kurių kiekvienai
taip pat taikomos konkrečios nuostatos.
4 straipsnis
Programos bendrieji tikslai
1.
Programa siekiama šių bendrųjų tikslų:
(a)
stiprinti pagrindinių Sąjungos ir nacionalinės
politikos formuotojų ir kitų suinteresuotųjų šalių atsakomybę už Sąjungos
užimtumo, socialinių ir darbo sąlygų tikslų įgyvendinimą siekiant, kad Sąjungos
ir valstybių narių lygmenimis būtų imamasi konkrečių ir koordinuotų veiksmų;
(b)
skatinant gerą valdymą, abipusį mokymąsi ir
socialines inovacijas remti tinkamų, prieinamų ir veiksmingų socialinės
apsaugos sistemų bei darbo rinkų kūrimą ir palengvinti politikos reformas;
(c)
modernizuoti Sąjungos teisės aktus pagal pažangaus
reglamentavimo principus ir užtikrinti, kad darbo sąlygas reglamentuojantys
Sąjungos teisės aktai būtų veiksmingai taikomi;
(d)
kuriant atviras ir visiems prieinamas Sąjungos
darbo rinkas skatinti geografinį darbuotojų judumą ir didinti galimybes
įsidarbinti;
(e)
didinant mikrofinansavimo galimybes pažeidžiamoms
grupėms ir labai mažoms įmonėms, taip pat gerinant socialinių įmonių
finansavimo galimybes skatinti užimtumą ir socialinę įtrauktį.
2.
Siekiant šių tikslų, programos uždaviniai yra:
(a)
skatinti moterų ir vyrų lygybę ir kovoti su
diskriminacija dėl lyties, rasinės arba etninės kilmės, religijos ar įsitikinimų,
negalios, amžiaus arba lytinės orientacijos;
(b)
užtikrinti, kad nustatant ir įgyvendinant Sąjungos
politikos kryptis bei veiksmus būtų paisoma poreikio skatinti didelį užimtumą, užtikrinti
tinkamą socialinę apsaugą ir kovoti su socialine atskirtimi.
5 straipsnis
Biudžetas
1.
Finansinių asignavimų programos įgyvendinimui
2014 m. sausio 1 d.–2020 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu skiriama
958,19 mln. EUR[14]
suma.
2.
Asignavimai 3 straipsnio 1 dalyje
nustatytoms programos kryptims paskirstomi tokiomis preliminariomis
procentinėmis dalimis:
(a)
„Progress“ krypčiai – 60 proc.; bent
17 proc. šių asignavimų bus skirta socialiniams eksperimentams, kaip novatoriškų
sprendimų bandymo, vertinimo ir vėlesnės sklaidos metodui, skatinti;
(b)
EURES krypčiai – 15 proc.;
(c)
mikrofinansų ir socialinio verslumo krypčiai –
20 proc.
Likę 5 proc. asignavimų kiekvienais metais
paskirstomi programos kryptims atsižvelgiant į politikos prioritetus.
3.
Siekiant abipusės naudos Komisijai ir paramos
gavėjams, Komisija gali naudotis 1 pastraipoje nurodytais asignavimais
techninės ir (arba) administracinės paramos išlaidoms finansuoti, visų pirma
susijusioms su auditu, vertimo užsakomosiomis paslaugomis, ekspertų
susirinkimais bei informavimo ir komunikacijos veikla.
4.
Daugiametėje finansinėje programoje nustatytų ribų
neviršijančius metinius asignavimus tvirtina biudžeto valdymo institucija.
6 straipsnis
Veiksmų rūšys
Pagal programą gali būti finansuojami toliau
nurodyti veiksmai.
1.
Analitinė veikla:
(a)
duomenų ir statistinių duomenų rinkimas, taip pat
bendrų metodikų, klasifikacijų, rodiklių bei kriterijų rengimas;
(b)
apklausos, tyrimai, analizės ir ataskaitos, taip
pat ekspertų tinklų finansavimas;
(c)
vertinimai ir poveikio vertinimai;
(d)
Sąjungos teisės perkėlimo į nacionalinę teisę ir
taikymo stebėjimas ir vertinimas;
(e)
socialinių eksperimentų, kaip novatoriškų sprendimų
išbandymo, vertinimo bei vėlesnės sklaidos metodo rengimas ir vykdymas;
(f)
tokios analitinės veiklos rezultatų sklaida.
2.
Abipusio mokymosi, informavimo didinimo ir sklaidos
veikla:
(a)
gerosios praktikos, novatoriškų metodų ir patirties
mainai bei sklaida, tarpusavio vertinimai, bendrų kriterijų nustatymas ir
abipusis mokymasis Europos lygmeniu;
(b)
Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės
organizuojami renginiai, konferencijos ir seminarai;
(c)
teisininkų ir politinių veikėjų bei EURES
konsultantų mokymas;
(d)
vadovų, ataskaitų ir mokomosios medžiagos rengimas
ir skelbimas;
(e)
informacinė ir komunikacijos veikla;
(f)
informacinių sistemų kūrimas ir priežiūra siekiant
dalytis informacija apie Sąjungos politiką ir darbo rinką.
3.
Parama pagrindiniams dalyviams:
(a)
svarbiausių Sąjungos lygmens tinklų, kurių veikla
yra susijusi su „Progress“ kryptimi ir padeda siekti jos tikslų, veiklos
išlaidos;
(b)
nacionalinių administracijų ir valstybių narių
paskirtų specialių tarnybų, atsakingų už geografinio judumo skatinimą, bei
mikrokreditų teikėjų gebėjimų stiprinimas;
(c)
nacionalinių pareigūnų darbo grupių organizavimas
Sąjungos teisės įgyvendinimui stebėti;
(d)
Europos lygmens tinklų kūrimas, tame procese dalyvaujant
kompetentingoms įstaigoms ir nacionalinėms, regioninėms bei vietos valdžios ir
užimtumo institucijoms;
(e)
stebėjimo Europos lygmeniu centrų finansavimas;
(f)
nacionalinių administracijų personalo mainai.
4.
Asmenų judumą Sąjungoje skatinantys veiksmai, visų
pirma daugiakalbės skaitmeninės platformos, reikalingos darbo vietoms užpildyti
ir darbo prašymams patenkinti, kūrimas ir tikslinės judumo programos, kuriomis
siekiama užpildyti laisvas darbo vietas ten, kur nustatyti darbo jėgos
trūkumai, ir (arba) padėti konkrečioms darbuotojų grupėms, kaip antai jauniems
darbuotojams.
5.
Mikrofinansų ir socialinių įmonių rėmimas, ypač
naudojant Reglamento XXX/2012 [naujasis Finansinis reglamentas] dėl Sąjungos
metiniam biudžetui taikomų finansinių taisyklių pirmos dalies VIII antraštinėje
dalyje nurodytas finansines priemones ir dotacijas.
7 straipsnis
Bendri veiksmai
Programos veiksmai gali būti įgyvendinami bendrai su
kitomis Sąjungos priemonėmis, jei jie yra tinkami programos ir tų priemonių
tikslams pasiekti.
8 straipsnis
Nuoseklumas ir papildomumas
1.
Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis,
užtikrina, kad programos veikla derėtų su kita Sąjungos veikla – visų pirma su Europos
socialinio fondo (ESF) veikla, taip pat veikla tokiose srityse kaip socialinis
dialogas, teisingumas ir pagrindinės teisės, švietimas, profesinis mokymas ir
jaunimo politika, moksliniai tyrimai ir inovacijos, verslumas, sveikata, ES
plėtra ir išorės santykiai, bendra ekonominė politika, ir ją papildytų.
2.
Pagal programą remiama veikla atitinka Sąjungos ir
nacionalinius teisės aktus bei valstybės pagalbos taisykles.
9 straipsnis
Bendradarbiavimas su komitetais
Komisija užmezga reikiamus ryšius su
komitetais, kurių darbo sritys apima programai svarbias politikos kryptis,
priemones ir veiksmus, siekdama užtikrinti, kad šie komitetai būtų reguliariai
ir tinkamai informuojami apie programos įgyvendinimo pažangą.
10 straipsnis
Rezultatų sklaida ir komunikavimas
1.
Pagal programą įgyvendinamų veiksmų rezultatai,
siekiant kuo didesnio jų poveikio, tvarumo ir papildomos naudos Sąjungai,
tinkamai viešinami ir skleidžiami.
2.
Komunikacijos veikla taip pat prisidedama prie
Europos Sąjungos politinių prioritetų, susijusių su šio reglamento bendraisiais
tikslais, koordinuotos komunikacijos.
11 straipsnis
Finansinės nuostatos
1.
Komisija administruoja programą pagal XXXX/2012
[naujasis Finansinis reglamentas] dėl Sąjungos metiniam biudžetui taikomų finansinių
taisyklių (toliau – Finansinis reglamentas)[15].
2.
Vienkartines sumas ir vieneto įkainius bei fiksuoto
dydžio finansavimą galima taikyti programos dalyviams, ypač atsižvelgiant į 6
straipsnio 4 dalyje minėtas judumo programas.
12 straipsnis
Sąjungos finansinių interesų apsauga
1.
Komisija tinkamomis prevencinėmis priemonėmis
užtikrina, kad įgyvendinant pagal šį reglamentą finansuojamus veiksmus Sąjungos
finansiniai interesai būtų apsaugoti nuo sukčiavimo, korupcijos ir kitokios
neteisėtos veiklos atliekant veiksmingus patikrinimus, o nustačius pažeidimus, susigrąžinant
nepagrįstai sumokėtas sumas bei prireikus skiriant veiksmingas, proporcingas ir
atgrasančias sankcijas pagal Sutarties 325 straipsnį, 1995 m.
gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95
dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos[16] ir Finansinį
reglamentą.
2.
Komisija arba jos atstovai ir Audito Rūmai turi
įgaliojimus atlikti visų dotacijų gavėjų, rangovų ir subrangovų bei trečiųjų
šalių, gavusių Sąjungos lėšų, dokumentų auditą ir auditą vietoje. Europos kovos
su sukčiavimu tarnybai (OLAF) suteikiami įgaliojimai 1996 m. lapkričio
11 d. Tarybos reglamente (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl
Komisijos atliekamų patikrinimų ir patikrinimų vietoje siekiant apsaugoti
Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų[17]
nustatyta tvarka atlikti tiesiogiai ar netiesiogiai tokį finansavimą gavusių ūkinės
veiklos vykdytojų patikrinimus ir patikrinimus vietoje, siekiant nustatyti
sukčiavimo, korupcijos ir kitos neteisėtos veikos, susijusios su susitarimu ar
sprendimu dėl dotacijos ar sutartimi dėl Sąjungos lėšų skyrimo, atvejus.
3.
Nepažeidžiant 1 ir 2 dalių, pagal šį reglamentą
priimtais sprendimais, sudarytais susitarimais ir sutartimis Komisijai,
įskaitant OLAF, ir Audito Rūmams aiškiai suteikiama teisė atlikti tokius
auditus, patikrinimus ir patikrinimus vietoje.
13 straipsnis
Stebėsena
Siekdama reguliariai stebėti programą ir
nustatyti reikiamus jos politikos bei finansavimo prioritetų pakeitimus,
Komisija rengia ir Europos Parlamentui bei Tarybai kas dvejus metus teikia stebėjimo
ataskaitas. Tokiose ataskaitose išdėstomi programos rezultatai ir aprašoma,
kaip jos veikloje atsižvelgta į lyčių lygybės ir kovos su diskriminacija,
įskaitant prieinamumą, klausimus.
14 straipsnis
Vertinimas
1.
Siekiant įvertinti programos tikslų įgyvendinimo
pažangą, nustatyti, ar veiksmingai naudojami jos ištekliai, ir įvertinti Sąjungos
papildomą naudą, iki 2017 m. pabaigos atliekamas programos laikotarpio
vidurio vertinimas.
2.
Per dvejus metus nuo programos užbaigimo Komisija
atlieka ex post vertinimą, kurio metu įvertina jos poveikį ir Sąjungos
papildomą naudą, ir pateikia šio vertinimo ataskaitą Europos Parlamentui,
Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų
komitetui.
II antraštinė
dalis
Konkrečios nuostatos
I skyrius
„Progress“ kryptis
15 straipsnis
Konkretūs tikslai
Kartu su 4 straipsnyje nustatytais
bendraisiais tikslais nustatomi programos „Progress“ krypties konkretūs
tikslai:
(a)
siekiant užtikrinti, kad užimtumą, socialinę
politiką ir darbo sąlygas reglamentuojantys Sąjungos teisės aktai būtų grindžiami
patikimais įrodymais ir atitiktų konkrečius poreikius, problemas bei kiekvienos
valstybės narės esamas sąlygas, rinkti ir skleisti aukštos kokybės palyginamus
analitinius duomenis;
(b)
siekiant padėti valstybėms narėms formuoti politiką
ir įgyvendinti Sąjungos teisės aktus, palengvinti veiksmingą ir įtraukų
dalijimąsi informacija, abipusį mokymąsi ir Sąjungos, nacionalinio ir
tarptautinio lygmens dialogą apie Sąjungos užimtumo bei socialinę politiką ir
darbo sąlygas reglamentuojančius teisės aktus;
(c)
teikti finansinę paramą politikos formuotojams, kad
jie galėtų išbandyti socialinės ir darbo rinkos politikos reformas, didinti
pagrindinių veikėjų gebėjimą rengti ir įgyvendinti socialinius eksperimentus ir
sudaryti sąlygas naudotis susijusiomis žiniomis ir patirtimi;
(d)
teikti Sąjungos ir nacionalinėms organizacijoms
finansinę paramą, stiprinančią jų gebėjimus plėtoti, skatinti ir remti Sąjungos
užimtumo ir socialinę politiką bei darbo sąlygas reglamentuojančių teisės aktų
įgyvendinimą.
16 straipsnis
Dalyvavimas
1.
„Progress“ kryptis atvira šioms šalims:
(a)
valstybės narės;
(b)
ELPA ir EEE šalys pagal EEE susitarimą;
(c)
šalys kandidatės ir potencialios šalys kandidatės
pagal bendruosius principus ir bendrąsias sąlygas, nustatytus su jomis
sudarytuose bendruosiuose susitarimuose dėl jų dalyvavimo Sąjungos programose.
2.
„Progress“ krypties veikloje gali dalyvauti visos
viešosios ir (arba) privačios organizacijos, kiti subjektai ir institucijos,
visų pirma:
(a)
nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios
institucijos;
(b)
užimtumo tarnybos;
(c)
pagal Sąjungos teisę numatytos specializuotos
įstaigos;
(d)
socialiniai partneriai;
(e)
nevyriausybinės organizacijos, visų pirma
veikiančios Sąjungos lygmeniu;
(f)
aukštojo mokslo įstaigos ir mokslinių tyrimų
institutai;
(g)
vertinimo, įskaitant poveikio vertinimą, specialistai;
(h)
nacionalinės statistikos tarnybos;
(i)
žiniasklaida.
3.
Komisija gali bendradarbiauti su tarptautinėmis
organizacijomis, visų pirma Europos Vadovų Taryba, OECD, ILO ir Pasaulio banku.

4.
Komisija gali bendradarbiauti su programoje
nedalyvaujančiomis trečiosiomis šalimis. Tokių trečiųjų šalių atstovai gali
dalyvauti bendrus interesus atitinkančiuose renginiuose (kaip antai
konferencijose, praktiniuose užsiėmimuose ir seminaruose) programoje
dalyvaujančiose valstybėse ir jų dalyvavimo išlaidos gali būti padengiamos
programos lėšomis.
17 straipsnis
Komisijai suteikti įgyvendinimo įgaliojimai
1.
Toliau nurodytų sričių priemonės, būtinos
„Progress“ krypčiai įgyvendinti, patvirtinamos pagal 18 straipsnio
3 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą:
(a)
daugiamečiai darbo planai, kuriuose nustatyti
politikos ir finansavimo vidutinės trukmės laikotarpio prioritetai;
(b)
metiniai darbo planai, įskaitant paramos gavėjų atrankos
pagal kvietimus teikti paraiškas kriterijus.
2.
Visos kitos „Progress“ krypčiai įgyvendinti būtinos
priemonės patvirtinamos pagal 18 straipsnio 2 dalyje nurodytą
patariamąją procedūrą.
18 straipsnis
Komitetas
1.
Komisijai padeda komitetas. Tai komitetas,
apibrėžtas Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
2.
Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento
(ES) Nr. 182/2011 4 straipsnis.
3.
Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento
(ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.
19 straipsnis
Pereinamojo laikotarpio priemonės
Iki 2014 m. sausio 1 d. pagal
Sprendimą 1672/2006/EB (jo 3 straipsnyje nurodyti 1, 2 ir 3 skirsniai) pradėti vykdyti
veiksmai toliau vykdomi pagal šį sprendimą. Vykdant šiuos veiksmus, to sprendimo
13 straipsnyje minėtą komitetą pakeičia šio reglamento 18 straipsnyje nurodytas
komitetas.

II skyrius
EURES kryptis
20 straipsnis
Konkretūs tikslai
Kartu su 4 straipsnyje nustatytais
bendraisiais tikslais nustatomi EURES krypties konkretūs tikslai:
(a)
užtikrinti, kad darbo ieškantiems asmenims ir
darbdaviams būtų teikiama aiški informacija apie laisvas darbo vietas ir darbo
prašymus, taip pat bet kokia kita susijusi informacija; to siekiama dalijantis
šia informacija ir skleidžiant ją tarptautiniu, tarpregioniniu ir
tarpvalstybiniu lygmenimis naudojantis įprastomis sąveikos formomis.
(b)
plėtoti darbuotojų atrankos ir įdarbinimo paslaugas
užpildant laisvas darbo vietas ir patenkinant darbo prašymus Europos lygmeniu;
tai turėtų apimti visus įdarbinimo etapus, pradedant parengimu įsidarbinti ir
baigiant pagalba įsidarbinusiems asmenims, siekiant, kad darbo ieškantis asmuo
sėkmingai integruotųsi į darbo rinką; tokios paslaugos apima tikslines judumo
programas, kuriomis siekiama užpildyti laisvas darbo vietas ten, kur nustatyti
darbo jėgos trūkumai, ir (arba) padėti konkrečioms darbuotojų grupėms, kaip
antai jauniems darbuotojams.
21 straipsnis
Dalyvavimas
1.
EURES kryptis atvira šioms šalims:
(a)
valstybės narės;
(b)
ELPA ir EEE šalys pagal EEE susitarimą ir pagal
Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Šveicarijos Konfederacijos
susitarimą dėl laisvo asmenų judėjimo[18].
2.
EURES krypties veikloje gali dalyvauti visos
dalyvavimo EURES tinkle sąlygas tenkinančios viešosios ir privačios
organizacijos, kiti subjektai ir valstybės narės arba Komisijos paskirtos
institucijos, kaip nustatyta Komisijos sprendime 2003/8/EB[19]. Tai
visų pirma šios institucijos ir organizacijos:
(a)
nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios
institucijos;
(b)
užimtumo tarnybos;
(c)
socialinių partnerių organizacijos ir kitos
suinteresuotosios šalys.
III skyrius
Mikrofinansų ir socialinio verslumo kryptis
22 straipsnis
Konkretūs tikslai
Kartu su 4 straipsnyje nustatytais
bendraisiais tikslais nustatomi mikrofinansų ir socialinio verslumo krypties
konkretūs tikslai:
1.         didinti mikrofinansų
prieinamumą ir galimybes juos gauti:
(a)
asmenims, kurie prarado arba kuriems gresia pavojus
prarasti darbą arba kuriems sunku patekti ar sugrįžti į darbo rinką, taip pat
asmenims, kuriems gresia socialinė atskirtis, ir pažeidžiamiems asmenims, kurie
neturi palankių sąlygų pasinaudoti įprastos kredito rinkos paslaugomis ir nori
įsteigti arba išplėsti labai mažą įmonę;
(b)
labai mažoms įmonėms, ypač toms, kuriose dirba
a punkte nurodyti asmenys;
2.         stiprinti mikrokreditų teikėjų
institucinius gebėjimus;
3.         remti socialinių įmonių plėtrą,
visų pirma sudarant galimybes lengviau gauti finansavimą.
23 straipsnis
Dalyvavimas
3.
Mikrofinansų ir socialinio verslumo krypties
veikloje gali dalyvauti 16 straipsnio 1 dalyje nurodytų valstybių
nacionalinio, regioninio arba vietos lygmens viešosios ir privačios
organizacijos, kurios tose valstybėse:
(a)
teikia mikrofinansus asmenims ir labai mažoms
įmonėms;
(b)
finansuoja socialines įmones.
4.
1 dalies a punkte nurodytą veiklą
vykdančios viešosios ir privačios organizacijos, siekdamos, kad parama pasiektų
galutinius jos gavėjus ir kad steigiamos labai mažos įmonės būtų konkurencingos
ir perspektyvios, glaudžiai bendradarbiauja su organizacijomis, kurios
atstovauja mikrokreditų galutinių gavėjų interesams, ir su organizacijomis,
kurios tiems galutiniams gavėjams siūlo kuravimo ir mokymo programas, ypač su
tomis, kurias remia ESF.
5.
1 dalies a punkte nurodytą veiklą
vykdančios viešosios ir privačios organizacijos laikosi aukštų valdymo,
administravimo ir vartotojų apsaugos standartų pagal Europos mikrokreditų
teikėjų gero elgesio kodeksą ir stengiasi, kad asmenys ir įmonės per daug
neįsiskolintų.
24 straipsnis
Finansinis įnašas
Išskyrus bendrus veiksmus, iš mikrofinansų ir
socialinio verslumo krypčiai skiriamų finansinių asignavimų taip pat
padengiamos visos pagal finansines priemones įgyvendinamų veiksmų išlaidos,
įskaitant mokėjimo įsipareigojimus finansiniams tarpininkams, pavyzdžiui, dėl
garantijų patiriamus nuostolius, Sąjungos išteklius administruojančių
tarptautinių finansų įstaigų administravimo mokesčius ir kitas reikalavimus
atitinkančias išlaidas.
25 straipsnis
Valdymas
1.
Siekdama įgyvendinti 6 straipsnio 5 dalyje
nurodytas priemones ir dotacijas, Komisija gali sudaryti susitarimus su Reglamento
XXX/2012 [naujasis 2012 m. Finansinis reglamentas] dėl Sąjungos metiniam
biudžetui taikomų finansinių taisyklių 55 straipsnio 1 dalies b punkto iii ir
iv papunkčiuose išvardytais subjektais, ypač su Europos investicijų banku ir
Europos investicijų fondu. Šiuose susitarimuose išdėstomos išsamios toms
finansų įstaigoms patikėtų užduočių vykdymo nuostatos, įskaitant nuostatas,
numatančias būtinybę užtikrinti papildomumą ir koordinavimą su esamomis
Sąjungos ir nacionalinėmis finansinėmis priemonėmis ir proporcingai paskirstyti
išteklius valstybėms narėms ir kitoms dalyvaujančioms šalims. Finansinės
priemonės, pavyzdžiui, rizikos dalijimosi priemonės, kapitalo nuosavybės
priemonės ir skolos priemonės, gali būti įgyvendinamos investuojant pagal tam
skirtą investavimo priemonę.
2.
Šio straipsnio 1 dalyje nurodytais
susitarimais tarptautinės finansų įstaigos įpareigojamos dešimt metų nuo
programos pradžios pakartotinai investuoti išteklius ir pajamas, įskaitant
dividendus ir grąžintas lėšas, į 6 straipsnio 5 dalyje nurodytus veiksmus.
3.
Pagal [naujo Finansinio reglamento] 18 straipsnio 2
dalį, pagal vieną finansinę priemonę gautos pajamos ir atlikti mokėjimai
priskiriami tai finansinei priemonei. Jei finansinės priemonės jau buvo
ankstesnėje daugiametėje finansinėje programoje, ankstesniu laikotarpiu gautos
pajamos ir atlikti mokėjimai priskiriami šio laikotarpio finansinei priemonei.
4.
Baigus galioti susitarimams su tarptautinėmis
finansų įstaigomis arba pasibaigus investavimo pagal specialiąją investavimo
priemonę laikotarpiui, pajamos ir Sąjungai grąžintinas likutis grąžinami į
Sąjungos bendrąjį biudžetą.
5.
Tarptautinės finansų įstaigos ir, kai tinka, fondų
valdytojai raštu sudaro susitarimus su 23 straipsnyje nurodytomis
viešosiomis ir privačiomis organizacijomis. Tokiais susitarimais nustatoma
viešųjų ir privačių mikrokreditų teikėjų pareiga panaudoti pagal mikrofinansų
ir socialinio verslumo kryptį skirtus išteklius siekiant 22 straipsnyje
nustatytų tikslų ir teikti informaciją rengiant 26 straipsnyje nurodytas
metines ataskaitas.
26 straipsnis
Įgyvendinimo ataskaitos
1.
Tarptautinės finansų įstaigos ir, kai tinka, fondų
valdytojai Komisijai nusiunčia metines įgyvendinimo ataskaitas, kuriose aprašo
remiamą veiklą, jos finansinį įgyvendinimą, lėšų ir investicijų paskirstymą bei
prieinamumą pagal sektorius ir gavėjų rūšis, priimtas arba atmestas paraiškas
ir atitinkamų viešųjų ir privačių organizacijų sudarytas sutartis, finansuotus
veiksmus ir rezultatus, įskaitant socialinį poveikį, sukurtas darbo vietas ir
paramos įmonėms tvarumą.
2.
Šiose metinėse įgyvendinimo ataskaitose pateikta
informacija remiamasi rengiant 13 straipsnyje nurodytas dvejų metų
stebėjimo ataskaitas. Į tokias stebėjimo ataskaitas įtraukiamos Sprendimo
Nr. 283/2010/ES 8 straipsnio 2 dalyje nurodytos metinės
ataskaitos.
27 straipsnis
Vertinimas
1.
14 straipsnio 2 dalyje nurodytas galutinis
vertinimas apima Sprendimo Nr. 283/2010/ES 9 straipsnyje nurodytą
galutinį vertinimą.
2.
Komisija ne vėliau kaip po metų nuo
susitarimo (-ų) su tarptautinėmis finansų įstaigomis galiojimo pabaigos
atlieka mikrofinansų ir socialinio verslumo krypties specialų galutinį
vertinimą.
28 straipsnis
Pakeitimai
Sprendimas Nr. 283/2010/ES iš dalies
keičiamas taip:
(a)
5 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:
„4. Baigus taikyti priemonę, Sąjungai grąžintinas
likutis skiriamas mikrofinansams ir paramai socialinėms įmonėms pagal
Reglamentą Nr. XX/201X/.“
(b)
8 straipsnio 3 ir 4 dalys išbraukiamos.
29 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo
paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis
reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje
Europos Parlamento vardu                           Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                   Pirmininkas
FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO
PAŽYMA
1.           PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA
              1.1.    Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas
              1.2.    Atitinkama
(-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje
              1.3.    Pasiūlymo
(iniciatyvos) pobūdis
              1.4.    Tikslas
(-ai)
              1.5.    Pasiūlymo
(iniciatyvos) pagrindas
              1.6.    Trukmė
ir finansinis poveikis
              1.7.    Numatomas
(-i) valdymo metodas (-ai)
2.           VALDYMO PRIEMONĖS
              2.1.    Priežiūros
ir atskaitomybės taisyklės
              2.2.    Valdymo
ir kontrolės sistema
              2.3.    Sukčiavimo
ir pažeidimų prevencijos priemonės
3.           NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
FINANSINIS POVEIKIS
              3.1.    Atitinkama
(-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto
išlaidų eilutė (-s)
              3.2.    Numatomas
poveikis išlaidoms
              3.2.1. Numatomo poveikio
išlaidoms suvestinė
              3.2.2. Numatomas poveikis
veiklos asignavimams
              3.2.3. Numatomas poveikis
administracinio pobūdžio asignavimams
              3.2.4. Suderinamumas su
dabartine daugiamete finansine programa
              3.2.5. Trečiųjų šalių
finansinis įnašas
              3.3.    Numatomas poveikis įplaukoms
FINANSINĖ
TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA

1.
PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA
1.1.
Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas

Reglamentas
dėl Europos Sąjungos socialinių pokyčių ir inovacijų programos

1.2.
Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB
sistemoje[20]

Šiuo
metu: Užimtumas ir socialiniai reikalai, Bendrijos užimtumo
politika / Bendrijos užimtumo politikos priemonės: „Progress“
(04 04 01), EURES (04 03 04), Europos mikrofinansų priemonė
„Progress“ (04 04 15)
Būsimos
daugiametės finansinės perspektyvos: 1 išlaidų kategorija (Socialinės
plėtros darbotvarkė)

1.3.
Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis

þPasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja
priemone
¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta įgyvendinus
bandomąjį projektą ir (arba) atlikus parengiamuosius veiksmus
¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės
galiojimo pratęsimu
¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į naują priemonę

1.4.
Tikslai
1.4.1.
Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis (-iai)
tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia iniciatyva)

Programa
siekiama padėti įgyvendinti strategiją „Europa 2020“, jos pagrindinius
(susijusius su skurdo mažinimu, užimtumu bei švietimu) tikslus ir
integruotąsias (visų pirma 7-ąją, 8-ąją ir 10-ąją) gaires, teikiant finansinę
paramą Europos Sąjungos tikslams pasiekti veiksmais, kuriais skatinamas didelis
užimtumas, užtikrinama tinkama socialinė apsauga, kovojama su socialine
atskirtimi ir gerinamos darbo sąlygos.

1.4.2.
Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama VGV /
VGB veikla

Konkretūs tikslai:
1.
siekiant užtikrinti, kad užimtumą, socialinę
politiką ir darbo sąlygas reglamentuojantys Sąjungos teisės aktai būtų
grindžiami patikimais įrodymais ir atitiktų konkrečius poreikius, problemas bei
kiekvienos valstybės narės esamas sąlygas, rinkti ir skleisti aukštos kokybės
palyginamus analitinius duomenis;
2.
siekiant padėti valstybėms narėms formuoti politiką
ir įgyvendinti Sąjungos teisės aktus, palengvinti veiksmingą ir įtraukų
dalijimąsi informacija, abipusį mokymąsi ir Sąjungos, nacionalinio ir
tarptautinio lygmens dialogą apie Sąjungos užimtumo bei socialinę politiką ir
darbo sąlygas reglamentuojančius teisės aktus;
3.
teikti finansinę paramą politikos formuotojams, kad
jie galėtų išbandyti socialinės ir darbo rinkos politikos reformas, didinti
pagrindinių veikėjų gebėjimą rengti ir įgyvendinti socialinius eksperimentus ir
sudaryti sąlygas naudotis susijusiomis žiniomis ir patirtimi;
4.
teikti Sąjungos ir nacionalinėms organizacijoms
finansinę paramą, stiprinančią jų gebėjimus plėtoti, skatinti ir remti Sąjungos
užimtumo ir socialinę politiką bei darbo sąlygas reglamentuojančių teisės aktų
įgyvendinimą.
Atitinkama VGV / VGB veikla:
04 04 01 ir 04 01 04 10
Konkretūs tikslai:
1.
užtikrinti, kad darbo ieškantiems asmenims ir
darbdaviams būtų teikiama aiški informacija apie laisvas darbo vietas ir darbo
prašymus, taip pat bet kokia susijusi informacija; tai bus pasiekta dalijantis
šia informacija ir skleidžiant ją tarptautiniu, tarpregioniniu ir
tarpvalstybiniu lygmenimis naudojantis įprastomis sąveikomis.
2.
plėtoti darbuotojų atrankos ir įdarbinimo
paslaugas užpildant laisvas darbo vietas ir patenkinant darbo prašymus Europos
lygmeniu; tai turėtų apimti visus įdarbinimo etapus, pradedant parengimu
įsidarbinti ir baigiant pagalba įsidarbinusiems asmenims, siekiant, kad darbo
ieškantis asmuo sėkmingai integruotųsi į darbo rinką; tokios paslaugos apima
tikslines judumo programas, kuriomis siekiama užpildyti laisvas darbo vietas
ten, kur nustatyti darbo rinkos trūkumai, ir (arba) padėti konkrečioms
darbuotojų grupėms, kaip antai jauniems darbuotojams.
Atitinkama VGV / VGB veikla:
04 03 04 ir 04 01 04 04
Konkretūs tikslai:
1.         didinti mikrofinansų
prieinamumą ir galimybes juos gauti:
(a)
asmenims, kurie prarado arba kuriems gresia pavojus
prarasti darbą arba kuriems sunku patekti ar sugrįžti į darbo rinką, taip pat
asmenims, kuriems gresia socialinė atskirtis, ir pažeidžiamiems asmenims, kurie
neturi palankių sąlygų pasinaudoti įprastos kredito rinkos paslaugomis ir nori
įsteigti arba išplėsti labai mažą įmonę;
(b)
labai mažoms įmonėms, ypač toms, kuriose dirba
a punkte nurodyti asmenys.
2.         stiprinti mikrokreditų teikėjų
institucinius gebėjimus.
3.         remti socialinių įmonių plėtrą,
visų pirma palengvinant jų finansavimą.
Atitinkama VGV / VGB veikla:
04 04 15 ir 04 01 04 11
Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis
Pagrindinis
programos tikslas – pagerinti socialinę ir ekonominę padėtį, kaip antai
padidinti užimtumą, sumažinti skurdą, pagerinti socialinę įtrauktį ir darbo
sąlygas. Bus stengiamasi padėti siekti strategijos „Europa 2020“
integracinio augimo tikslo ir susijusių pagrindinių tikslų, teikiant paramą
(kuri duoda daug papildomos naudos) svarbiausiems veiksmams pagal pavyzdines iniciatyvas
„Naujų įgūdžių ir darbo vietų kūrimo darbotvarkė“, „Europos kovos su skurdu ir
socialine atskirtimi planas“ ir „Judus jaunimas“.
Tačiau
tikrieji socialinės ir ekonominės padėties pokyčiai beveik nepriklausys nuo
programos. Šios priemonės, kuria pakeičiamos ankstesnės priemonės, pagrindinė
paskirtis ir vaidmuo yra remti modernios, veiksmingos ir pažangios Sąjungos
užimtumo ir socialinės politikos formavimą, koordinavimą ir įgyvendinimą
siekiant minėto pagrindinio tikslo:
–
remti Sąjungos politikos formavimo procesą
teisėkūros srityje, laikantis pažangaus reglamentavimo principų ir siekiant
tvirtesnio politikos koordinavimo bei ekonomikos valdysenos;
–
skirti dėmesį Sąjungos užimtumo ir socialinės
politikos tarpvalstybiniam matmeniui, kuriam skatinti reikia suderintų veiksmų
visose valstybėse narėse;
–
remti bendrus ir vienas kitą papildančius valstybių
narių veiksmus, kuriais siekiama stiprinti Sąjungos bendradarbiavimą ir
skatinti abipusį mokymąsi bei socialines inovacijas;
–
plėtoti darbuotojų atrankos ir (ypač jaunų
darbuotojų) įdarbinimo paslaugas, užpildant laisvas darbo vietas ir patenkinant
darbo prašymus Europos lygmeniu ir taip skatinant geografinį bei profesinį
darbuotojų judumą;
–
padėti gauti finansavimą verslininkams, ypač
labiausiai atskirtiems nuo darbo rinkos, ir socialinėms įmonėms.

1.4.3.
Rezultatų ir poveikio rodikliai

Dabartinės
programos „Progress“ rezultatais grindžiamas valdymo metodas ir kasmetinis
rezultatų stebėjimas sėkmingai atskleidė programos pasiekimus ir padidino
Sąjungos atskaitingumą. Remiantis šia
patirtimi, naujoji programa grindžiama aiškia intervencijos logika, pagal kurią
konkrečiais tikslais (konkretūs, išmatuojami, pasiekiami, svarbūs ir su laiko
nuoroda (angl. SMART) tikslai) padedama siekti bendrųjų tikslų, ir
nustatytais atitinkamais poveikio bei rezultatų rodikliais. Reikėtų atsižvelgti
į tai, kad su „Progress“ kryptimi susijusia veikla siekiama prisidėti prie
strategijos „Europa 2020“ strateginių tikslų; kad juose nėra nuostatos dėl
prekių ar paslaugų suteikimo; vietoj to su „Progress“ susijusi veikla daro
tiesioginį poveikį ES užimtumo ir socialinės politikos vystymuisi, suprantant,
kad dėl geriau formuojant politiką bus geresni socialiniai ekonominiai
rezultatai. Kadangi „Progress“ kryptis pirmiausia yra pagrįsta politiniais
tikslais, sudėtinga nustatyti rodiklius; tas pats galioja kiekybinių tikslų
nustatymui bendresniu lygmeniu (šiuo atveju vertinimas pirmiausia grindžiamas
netiesioginiais rodikliais).
Todėl
labai sunku vertinti keturis konkrečius „Progress“ tikslus, nors jie yra
konkretūs, pasiekiami, realistiški ir turi laiko nuorodą (iki programos
pabaigos). Pavyzdžiui, negalima nurodyti
abipusio mokymosi renginių skaičiaus, nes jų kiekis ir temos priklauso nuo
valstybių narių susidomėjimo ir pasiryžimo organizuoti tokius renginius savo
šalyje ir juose dalyvauti; žinių apimtis taip
pat priklauso nuo politinių pokyčių poreikio. Dėl
to siūloma naudoti subjektyvius kintamus rodiklius, kaip antai suinteresuotųjų subjektų
pasitenkinimas ir žinios, atliekamos apklausos apie ES vaidmenį užimtumo ir
socialinės politikos srityse bei siekiamas arba faktinis „Progress“ rezultatų
naudojimas. Dėl panašių priežasčių ne visais
atvejais įmanoma nurodyti konkrečius vidutinės trukmės tikslus. Vis dėlto, šis metodas toliau atitinka rezultatais
grindžiamą valdymą, pagal kurį siekiama veiksmingų tikslų atitinkamai veiklai
tinkamiausiu būdu.
Žr.
rodiklių sąrašą 2.1.2 skirsnyje.

1.5.
Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas
1.5.1.
Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai

Programa
bus siekiama padėti Komisijai, valstybėms narėms ir svarbiausiems
suinteresuotiesiems subjektams rengti, koordinuoti ir vykdyti veiksmingas
politikos reformas, kuriomis bus siekiama įveikti šias ilgalaikes problemas:
–
didelis (ypač žemos kvalifikacijos, pagyvenusių
darbuotojų, migrantų ir neįgaliųjų) nedarbas;
–
vis labiau suskaidyta darbo rinka, kurioje randasi
lankstesnių darbo organizavimo modelių ir kitų sudėtingų reiškinių, darančių
įtaką užimtumo garantijoms ir darbo sąlygoms;
–
mažėja darbo jėga ir dėl demografinių visuomenės
pokyčių didėja socialinės apsaugos sistemų našta;
–
nepriimtinai daug žmonių gyvena žemiau skurdo ribos
ir patiria socialinę atskirtį.
Trumpuoju
laikotarpiu programa bus siekiama spręsti šias problemas ir tenkinti šiuos
poreikius:
–
ES lygmeniu turėti patikinamų, palyginamų ir
prieinamų įrodymų, statistinių duomenų ir rodiklių siekiant užtikrinti, kad
užimtumo ir socialinė politika bei teisės aktai atitiktų kiekvienos valstybės
narės poreikius, problemas ir sąlygas;
–
ES lygmeniu mokytis vieniems iš kitų siekiant, kad
politikos formuotojai ir suinteresuotieji subjektai labiau suprastų ES tikslus
ir prisiimtų atsakomybę už juos;
–
pakankamai remti lėšomis politikos formuotojus, kad
jie galėtų išbandyti, vertinti ir tobulinti novatoriškus sprendimus;
–
nepakankamas geografinis judumas Europoje, taip pat
nepakankamai padedama darbo ieškantiems kandidatams rasti tinkamus darbo
pasiūlymus;
–
nepakankamas finansavimo ir mikrokreditų
prieinamumas socialinėms įmonėms ir bedarbiams, žmonėms, kuriems gresia pavojus
prarasti darbą, ir nepalankioje padėtyje esančioms grupėms, pavyzdžiui,
jaunimui, pagyvenusiems žmonėms arba migrantams.

1.5.2.
Papildoma ES dalyvavimo nauda

ES
turi išskirtinių galimybių parengti Europos programą, pagal kurią vyktų
valstybių narių (įskaitant EEE šalis ir šalis kandidates) politikos mainai
ir abipusis mokymasis užimtumo ir socialinėje srityje. Žinios apie kitų šalių
vykdomą politiką plečia politikos formuotojų pasirinkimo galimybes, skatina
kurti naujas politikos kryptis ir nacionalines reformas.
ES
veiksmai didina nacionalinio lygmens veiksmų teikiamą naudą, nes suteikia
europinį matmenį duomenų rinkimui ir lyginimui, statistikos priemonių bei
metodų kūrimui ir bendrųjų rodiklių rengimui siekiant nuodugniai išsiaiškinti
užimtumo ir socialinę padėtį. Tokie visos Europos mastu surinkti įrodymai yra
būtini norint patikimai ištirti didžiausias kiekvienos valstybės narės užimtumo
ir socialines problemas. Jie taip pat būtini norint stebėti pažangą siekiant
strategijos „Europa 2020“ tikslų ir kiekvienai valstybei pateikti
rekomendacijas, kurias reikia parengti per Europos ekonominės politikos
koordinavimo semestrą.
Poreikis
geriau taikyti ES teisės aktus pripažintas vienu pagrindinių pažangaus
reglamentavimo darbotvarkės prioritetų. Modernizuoti teisės aktus ir jais
sukurti vienodas sąlygas bei užtikrinti vienodą visų asmenų ES teisinę apsaugą
visose darbuotojų sveikatos ir saugos srityse ir darbo teisėje yra geriausia ES
lygmeniu. ES taip pat gali geriausiai finansuoti priemones, kuriomis būtų
didinama atitiktis ES taisyklėms, ir sistemingai apžvelgti ES teisės aktų
taikymą visose valstybėse narėse.
ES
lygmeniu geriausia stiprinti svarbiausių Europos lygmens pilietinės visuomenės
tinklų gebėjimus, kad jie galėtų remti ir tobulinti Sąjungos socialinės
politikos tikslus.
Vykdant
naująją programą, visų pirma jos EURES kryptį, valstybės narės naudosis
didesniu judumu ES vidaus darbo rinkoje ir tai galėtų padėti užpildyti
kvalifikuotas darbo vietas arba darbo vietas, kurioms sunku rasti tinkamų
kandidatų, taigi būtų skatinama ekonominė veikla ir ekonomikos augimas.
Didesnis Europos darbo rinkos judumas taip pat yra būtinas siekiant baigti
kurti vidaus sienų neturinčią erdvę, stiprinti ekonominę ir socialinę sanglaudą
bei aktyvų Europos pilietiškumą. Todėl ES institucijos, visų pirma Komisija,
turinti reikiamus administracinius išteklius, kompetenciją ir gebėjimus
koordinuoti tarptautinį tinklą, tokį kaip EURES, turėtų remti ir palengvinti
geografinio darbuotojų judumo skatinimo veiksmus. Komisija taip pat gali
padidinti EURES tinklo teikiamą naudą tokia politika, kuri padėtų įveikti
likusias kliūtis laisvam judėjimui, palengvinti dalijimąsi gerąja patirtimi ir
užtikrinti EURES tinklo narių abipusį mokymąsi.
Didinti
mikrokreditų prieinamumą geriausia Europos lygmeniu: visų pirma Komisija,
bendradarbiaudama su Europos investicijų fondu, dabar gali remtis patirtimi,
įgyta įgyvendinant dabartinę Europos mikrofinansų priemonę „Progress“ ir kitas
ES lygmens mikrofinansų srities iniciatyvas. Dabar mikrofinansų įstaigos visose
valstybėse narėse gali naudotis šiomis žiniomis ir tam nereikia skirti
atitinkamų nacionalinių, regioninių ar vietos valdžios institucijų išteklių
panašioms sistemoms sukurti.
Vykdant
ES lygmens veiksmus galima padėti pasirengti ateityje imtis ryžtingesnių
nacionalinių ir regioninio masto veiksmų, tad šie veiksmai turėtų apimti
gebėjimų stiprinimą ir tarpininkų bei rėmėjų įtraukimą siekiant sukurti darnią
visapusiškos paramos sistemą.
Be
to, Europos lygmeniu sutelkus finansinius išteklius atsiranda daugiau galimybių
gauti papildomų lėšų iš trečiųjų šalių investuotojų, kaip antai Europos
investicijų banko, kurio įnašas į mikrofinansų priemonę „Progress“ prilygo ES
100 mln. EUR įnašui. Taip pat daugiau galimybių atvertų ES lygmens
kapitalo fondas investicijoms į socialines įmones, kuris galėtų pritraukti
daugiau išteklių iš kitų investuotojų.

1.5.3.
Panašios patirties išvados

Programos
„Progress“ (2007–2013 m.) laikotarpio vidurio vertinime padaryta išvada,
kad šios programos tikslai yra labai svarbūs siekiant Lisabonos strategijoje ir
strategijoje „Europa 2020“ iškeltų Komisijos strateginių tikslų. Šių tikslų sėkmingai padedama siekti svarbiausiais
programos veiksmais (analitine ir abipusio mokymosi veikla, parama
pagrindiniams dalyviams). Metinio planavimo,
įgyvendinimo, stebėjimo ir veiklos vertinimo procesai apskritai laikomi
tinkamais, bet rekomenduojama parengti
daugiamečius planus ir juose kartu su metiniais finansavimo prioritetais
nustatyti strateginius ilgalaikius politikos tikslus.
EURES
tinklo (2006–2008) ex post vertinimas parodė, kad EURES, palyginti su
kitais ES tinklais, kur kas daugiau dėmesio skiriama galimybėms įsidarbinti,
jis taip pat yra vienintelis tinklas, kuriame siekiama teikti konkrečias
tinkamos darbo paieškos paslaugas. EURES darbo mobilumo portalą vertina darbo
ieškantys asmenys, darbą ketinantys keisti asmenys ir darbdaviai, kuriems labai
paranku gauti arba skelbti informaciją apie darbo pasiūlymus visoje Europoje.
Kadangi
ES pradėjo remti mikrofinansų skyrimą tik 2010 m. antrojoje pusėje,
nepriklausomas vertinimas dar neatliktas. Sprendžiant iš suinteresuotųjų
subjektų (Europos mikrofinansų sektoriui atstovaujančio Europos mikrofinansų
tinklo) atsiliepimų, ES lygmens mikrofinansų priemonė tenkina jų lūkesčius. Ja
skatinama kurti nacionalinės arba regioninės paramos programas, pasiekiama
masto ekonomija ir (arba) sumažinama nesėkmės rizika srityse, kuriose pavienė
valstybė narė negalėtų sukaupti reikiamos kritinės masės, ir jos finansinio
sverto poveikis yra didesnis negu nedidelio masto nacionalinių programų.

1.5.4.
Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis
atitinkamomis priemonėmis

Komisija,
bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, užtikrina, kad veikla pagal programą
derintųsi su kita Sąjungos veikla, ją papildytų ir jos nekartotų: tai visų
pirma Europos socialinio fondo (ESF) veikla, taip pat veikla tokiose srityse,
kaip antai: socialinis dialogas, teisingumas ir pagrindinės teisės, švietimas,
profesinis mokymas ir jaunimo politika, moksliniai tyrimai ir inovacijos,
verslumas, sveikata, ES plėtra ir išorės santykiai, bendra ekonominė politika.

1.6.
Trukmė ir finansinis poveikis

þ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ribota
–
þ  Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo 2014 01 01 iki
2020 12 31
–
þ  Finansinis poveikis nuo 2014 m. iki 2020 m.
¨ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
neribota
–
Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM iki
MMMM,
–
vėliau – visavertis taikymas.

1.7.
Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)

þ Komisijos vykdomas tiesioginis
centralizuotas valdymas
¨ Netiesioginis centralizuotas valdymas, vykdymo užduotis perduodant:
–
¨  vykdomosioms įstaigoms
–
¨  Bendrijų įsteigtoms įstaigoms
–
¨  nacionalinėms viešojo sektoriaus arba viešąsias paslaugas
teikiančioms įstaigoms
–
¨  asmenims, atsakingiems už konkrečių veiksmų vykdymą pagal Europos
Sąjungos sutarties V antraštinę dalį ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame
teisės akte, apibrėžtame Finansinio reglamento 49 straipsnyje
¨ Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis
¨ Decentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis šalimis
þ Jungtinis valdymas
kartu su tarptautinėmis organizacijomis
Tiesioginio
centralizuoto valdymo principas (Finansinio reglamento 53a straipsnis)
taikomas visai „Progress“ ir EURES krypčių veiklai. Mikrofinansų ir socialinio
verslumo krypties veikla bus įgyvendinama pagal jungtinio valdymo principą
(Komisija pasirašys susitarimus su tarptautinėmis finansų įstaigomis, kaip
antai EIB arba EIF).

2.
VALDYMO PRIEMONĖS
2.1.
Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės
2.1.1.
Stebėsena ir vertinimo tvarka

Kas
dvejus metus bus vertinama programos pažanga siekiant jos bendrųjų ir konkrečių
tikslų vadovaujantis aiškiais rodikliais ir kad prireikus būtų pakeisti
politikos ir finansavimo prioritetai. Ją stebint taip pat bus galima įvertinti,
kaip programos veikloje atsižvelgiama į lyčių lygybės ir kovos su
diskriminacija klausimus. Jei reikia, rodikliai turėtų būti išskirti pagal
lytį, amžių ir neįgalumą.
Bus
atlikti programos laikotarpio vidurio ir ex post vertinimai. Laikotarpio vidurio vertinimu bus siekiama
įvertinti programos tikslų įgyvendinimo pažangą, nustatyti, ar jos ištekliai
veiksmingai naudojami, ir įvertinti jos papildomą naudą Europai. Laikotarpio vidurio vertinimą reikėtų atlikti iki
2017 m. pabaigos, kad juo būtų galima remtis rengiant priemonę, kuri bus
įgyvendinama užbaigus programą. Atliekant
baigiamąjį vertinimą taip pat bus ištirtas programos poveikis. Ex post vertinimo ataskaita bus pateikta ne
vėliau kaip 2022 m. pabaigoje.
Kadangi
mikrofinansų ir socialinio verslumo krypties trukmė bus ilgesnė (investicijos
bus daromos dešimt metų nuo priemonės vykdymo pradžios), specialus šios
krypties baigiamasis vertinimas bus atliekamas ne vėliau kaip praėjus metams
nuo Komisijos susitarimų su Europos investicijų fondu galiojimo pabaigos.

2.1.2.
Veiklos rodikliai

Bendrieji tikslai
 Rodikliai || Dabartinė padėtis || Ilgalaikiai tikslai
 Stiprinti pagrindinių Sąjungos ir nacionalinės politikos formuotojų ir kitų suinteresuotųjų šalių atsakomybę už Sąjungos užimtumo, socialinių ir darbo sąlygų tikslų įgyvendinimą siekiant, kad Sąjungos ir valstybių narių lygmenimis būtų imamasi konkrečių ir koordinuotų veiksmų
 Aktyvus suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas ES ir valstybių narių lygmens diskusijose apie bendras problemas ir konkrečias priemones joms įveikti || Nėra bendro metodo, pagal kurį galima įvertinti suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo politiniuose debatuose lygį. Remiantis nesenais vertinimais[21], suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas priklauso nuo politinio klausimo ir nuo valstybės narės. Naujausioje metinėje „Progress“ veiklos ataskaitoje pastebima tendencija – (ES. Nacionalinės, regioninės ar vietos) valdžios institucijos glaudžiau bendradarbiauja tarpusavyje nei su socialiniais partneriais ir nevyriausybinėmis organizacijomis.   || Vienodai aktyvus visų suinteresuotųjų subjektų visais ES lygmenimis visose valstybėse narėse dalyvavimas.
 Atitinkamų rekomendacijų, skirtų konkrečioms šalims, patvirtinimas || Rodikliai pagrįsti konkrečioms šalims taikomomis rekomendacijomis, kurios pirmą kartą buvo pateiktos 2011 m. birželio mėn. Remiantis ankstesnių nacionalinių strateginių pranešimų Komisijos vertinimu ir ankstesnių konkrečiai šaliai skirtų bendrų rekomendacijų turiniu, iki trijų ketvirtadalių valstybių narių politika ar strategijos atitinka ES tikslus. || Visos valstybės narės sutinka su konkrečioms šalims taikomomis rekomendacijomis užimtumo, socialinės politikos ir darbo sąlygų srityse (kaip patvirtinta paskesnėse nacionalinių reformų programose atitinkamomis strategijomis ir politikos kryptimis).
 Skatinant gerą valdymą, abipusį mokymąsi ir socialines inovacijas remti tinkamų, prieinamų ir veiksmingų socialinės apsaugos sistemų bei darbo rinkų kūrimą ir palengvinti politikos reformas
 Socialinių inovacijų rezultatų naudojimo formuojant ir įgyvendinant aktyvios darbo rinkos ir socialinės apsaugos politiką mastas || Socialinių inovacijų rėmimas yra nauja intervencijos sritis. Reikalingas sistemingesnis požiūris į tai, kaip aktyvioje darbo rinkoje ir socialinės apsaugos politikoje visiškai išnaudoti socialinių inovacijų rezultatus. || Kiekviena valstybė narė savo nacionalinėje reformų programoje pateikia bent vieną numatomo arba jau įvykdyto turimų socialinės inovacijos rezultatų naudojimo formuojant ir įgyvendinant aktyvios darbo rinkos ir socialinės apsaugos politiką pavyzdį.
 Informuotumas apie socialines inovacijas || Kaip nurodyta pirmiau. || Kaip nurodyta pirmiau.
 Modernizuoti Sąjungos teisės aktus pagal pažangaus reglamentavimo principus ir užtikrinti, kad darbo sąlygas reglamentuojantys Sąjungos teisės aktai būtų veiksmingai taikomi
 Kokią dalį sudaro: a) nuodugniai persvarstyta acquis (direktyvos)       b) pateikti esminiai pasiūlymai persvarstyti (panaikinti, sujungti) galiojančius arba priimti naujus teisės aktus. ||     a) Šiuo metu peržiūrima viena direktyva (Darbo laiko direktyva).       b) Nėra duomenų. ||     a) iki programos pabaigos yra visiškai peržiūrėta 100 proc. su darbo sąlygomis susijusių direktyvų.   b) jei taikoma, Komisija inicijuoja galiojančių teisės aktų pakeitimą, paaiškinimą arba supaprastinimą arba naujų teisės aktų priėmimą remdamasi poveikio vertinimu arba, jei taikoma, pasikonsultavusi su ES socialiniais partneriais.
 Atitiktis ES teisės aktams valstybėse narėse (perkėlimo į nacionalinę teisę tempas ir fragmentacijos koeficientas) || 2010 m. į nacionalinę teisę buvo perkelta 98,3 proc. darbo teisės direktyvų ir 100 proc. sveikatos ir saugos darbe direktyvų; fragmentacijos koeficientas yra atitinkamai 5 proc. ir 0 proc. Remiantis ankstesne analize, šie rodikliai suprastėja priėmus naujų teisės aktų. Turint omenyje galimus Komisijos veiksmus – galiojančių teisės aktų pakeitimą, paaiškinimą arba supaprastinimą arba naujų teisės aktų priėmimą – svarbu išlaikyti aukštą perkėlimo į nacionalinę teisę lygį ir žemą fragmentacijos koeficientą. || 100 proc. į nacionalinę teisę perkeltų teisės aktų ir atitinkamai žemas, t. y. 0 proc. fragmentacijos koeficientas
 Aktyvus įgyvendinimas ir vykdymas || Šiuo metu aktyvus įgyvendinimas ir vykdymas yra vertinami pagal kokybę (atliekant vertinimus ir per nepriklausomų ekspertų tinklus) ir priklauso nuo direktyvos ir nuo šalies. || Beveik visose valstybėse narėse aktyviai įgyvendinta ir vykdoma 100 proc. su darbo sąlygomis susijusių direktyvų (kokybinis vertinimas).
 Kuriant atviras ir visiems prieinamas Sąjungos darbo rinkas skatinti geografinį darbuotojų judumą ir didinti galimybes įsidarbinti
 Geografinio judumo poveikis valstybių narių BVP || Yra pradinių bandymų apibrėžti ir įvertinti poveikį tam tikroms šalis (pvz., JK ir Airijai), tačiau tokie bandymai neapima visos Sąjungos. Remiantis 2008 m. ataskaita „Užimtumas Europoje“, dėl judumo srauto iš ES-8 2007 m. Airijos BVP išaugo 0,4 proc., o JK BVP – 0,3 proc. || Geografinio judumo poveikis valstybių narių BVP yra vertinamas visoje Sąjungoje ir yra teigiamas. Remiantis ilgalaikėmis prognozėmis, iki 2015 m. Airijos BVP išaugs 1,7 proc., o JK BVP – 0,6 proc. palyginti su padėtimi iki ES plėtros.
 Geografinio judumo poveikis darbo jėgos ir kvalifikuotų darbuotojų trūkumo mažinimui || Yra pradinių bandymų apibrėžti ir įvertinti poveikį tam tikroms šalis, tačiau tokie bandymai vis dar neapima visos Sąjungos.   || Geografinio judumo poveikis darbo jėgos ir kvalifikuotų darbuotojų trūkumo mažinimui yra vertinamas visoje Sąjungoje ir yra teigiamas.
 Judžių darbuotojų dalyvavimo priimančiosios ir kilmės šalių darbo rinkose ir užimtumo lygio skirtumas || Judūs darbuotojai – turint omenyje darbuotojų judumą ES viduje – turi daugiau galimybių rasti darbo vietą nei nejudūs darbuotojai. || Bus teikiama Eurostato darbo jėgos tyrimo ir kita statistinė informacija
 Didinant mikrofinansavimo galimybes pažeidžiamoms grupėms ir labai mažoms įmonėms, taip pat gerinant socialinių įmonių finansavimo galimybes skatinti užimtumą ir socialinę įtrauktį
 Įsteigtų arba sujungtų įmonių, pasinaudojusių ES parama, skaičius || 0 || 51 000 (1 000 iš jų – socialinės įmonės)
 Dėl įmonės steigimo ar plėtros sukurtų arba išsaugotų darbo vietų skaičius || Remiantis konkurencingumo ir inovacijų programos vertinimu, vienai suteiktai labai mažai paskolai tenka 1,2 sukurtos darbo vietos. ||
 Asmenų, kurie, pasinaudoję ES mikrofinansų parama, įsteigė įmonę arba išplėtė jos veiklą, grupės sudėtis (jei taikoma, pagal amžių, lytį, priklausymą mažumoms, neįgalumą ir užimtumą) || Netaikoma. || 50 proc. paramos gavėjų yra bedarbiai arba priklauso nepalankioje padėtyje esančioms grupėms

Konkretūs tikslai
 Rodikliai || Naujausi turimi rezultatai || Vidutinės trukmės laikotarpio tikslas
 1. Siekiant užtikrinti, kad užimtumą, socialinę politiką ir darbo sąlygas reglamentuojantys ES teisės aktai būtų grindžiami patikimais įrodymais ir atitiktų konkrečius poreikius, problemas bei kiekvienos valstybės narės esamas sąlygas, rinkti ir skleisti aukštos kokybės palyginamus analitinius duomenis.
 Suinteresuotųjų subjektų pasitenkinimas pagal programą gautomis žiniomis ir praneštas naudojimasis jomis || Įvairūs suinteresuotieji subjektai (Komisija, EP, nacionalinės administracijos, įgyvendinančios institucijos, socialiniai partneriai, nevyriausybinės organizacijos ir kt.) naudoja pagal dabartinę programą „Progress“ gautas žinias. Remiantis 2010 m. metine apklausa, maždaug 50 proc. suinteresuotųjų subjektų yra informuotos apie tokių žinių buvimą ir 85 proc. jų gautas žinias laiko naudingomis bei jas panaudoja arba planuoja panaudoti. || Padidinti suinteresuotųjų subjektų, informuotų apie pagal programą gautas žinias, dalį (gerinti informuotumą apie pagrindinius rezultatus: 75 proc. atitinkamų suinteresuotųjų subjektų) ir išlaikyti aukštą naudojimosi žiniomis pasitenkinimo lygį (85 proc. ar daugiau atitinkamų suinteresuotųjų subjektų)
 Užimtumo, socialinių reikalų ir lygių galimybių GD pradėtų politikos iniciatyvų, grindžiamų pagal programą gautomis žiniomis, dalis || Netaikoma. || 100 proc. ES užimtumo ir socialinės politikos iniciatyvų ir darbo sąlygų teisės aktų srities veiksmų yra grindžiami pagal programą gautomis žiniomis.
 Kiek pastangų[22] skiriama naujoms (pirmiau neturėtoms) žinioms (idėjoms, koncepcijoms, požiūriams, modeliams, perspektyvinėms analizėms) kurti   || Tikslių duomenų nėra, tačiau minėto pobūdžio žinioms kurti biudžete yra skirta apie 10–20 proc. Numatoma, kad naujoms žinioms kurti bus skiriama daugiau lėšų, ypač pabrėžiant socialinių inovacijų svarbą. || Bent 25 proc. biudžeto skiriama naujoms (pirmiau neturėtoms) žinioms (idėjoms, koncepcijoms, požiūriams, modeliams, perspektyvinėms analizėms) kurti
 2. Siekiant padėti valstybėms narėms formuoti politiką ir įgyvendinti Sąjungos teisės aktus, palengvinti veiksmingą ir įtraukų dalijimąsi informacija, abipusį mokymąsi ir Sąjungos, nacionalinio ir tarptautinio lygmens dialogą apie Sąjungos užimtumo bei socialinę politiką ir darbo sąlygas reglamentuojančius teisės aktus.
 Praneštas geresnis ES politikos ir tikslų supratimas (jei taikoma, įskaitant lyčių lygybės klausimo ir kovos su diskriminacija ir prieinamumo klausimo įtraukimą) || Apie 89 proc. 2010 m. metinės apklausos respondentų teigia dėl dalyvavimo programos „Progress“ finansuotuose geriau supratę ES politinius tikslus. || 9 iš 10 suinteresuotųjų subjektų teigia dėl dalyvavimo programos „Progress“ finansuotuose renginiuose geriau supratusios ES politinius tikslus.
 Abipusio mokymosi ir (ar) dalijimosi informacija renginių įtraukumas ir atitiktis būtiniausiems konsultavimosi standartams || Remiantis 2010 m. tolesnės veiklos tyrimu, programos „Progress“ finansuojami abipusio mokymosi renginiai yra labai vertinami dėl aptariamų temų aiškumo ir atitinkamų sprendimų priėmėjų dalyvavimo (4 iš 5 suinteresuotųjų subjektų nuomonė yra teigiama), šiek tiek pagerinti reikėtų kitų suinteresuotųjų subjektų (socialinių partnerių, nevyriausybinių organizacijų ir kt.) įtraukimą. || 4 iš 5 suinteresuotųjų subjektų teigia, kad abipusio mokymosi ir (ar) dalijimosi informacija renginiai visiškai atitinka visus konsultavimosi standartus.
 Dalyvių, kitų sprendimų priėmėjų ir suinteresuotųjų subjektų praneštas (siekiamas arba faktinis) naudojimasis informacija formuojant ir (arba) remiant politiką || Remiantis programos „Progress“ finansuotų renginių 2010 m. ex post tyrimu, maždaug du trečdaliai dalyvių ketino pasinaudoti arba faktiškai pasinaudojo informacija formuojant ir (arba) remiant politiką. Vis dėlto svarbiausias uždavinys (ypač jei tai abipusio mokymosi renginiai) – skatinti dalijimąsi įgyta informacija su kitais svarbiais sprendimų priėmėjais ir suinteresuotaisiais subjektais (t. y. su tais, kurie tuose renginiuose nedalyvavo). || - 3 iš 4 dalyvių teigimu, jei naudojasi ar ketina naudoti įgytą informaciją. - geresnis dalijimasis informacija su kitais sprendimų priėmėjais ir suinteresuotaisiais subjektais (su nedalyviais)
 3. Teikti finansinę paramą politikos formuotojams, kad jie galėtų išbandyti socialinės ir darbo rinkos politikos reformas, didinti pagrindinių veikėjų gebėjimą rengti ir įgyvendinti socialinius eksperimentus ir sudaryti sąlygas naudotis susijusiomis žiniomis ir patirtimi
 Tiesioginių dalyvių ir kitų sprendimų priėmėjų bei suinteresuotųjų subjektų praneštas (siekiamas arba esamas) naudojimasis informacija formuojant ir (arba) remiant politiką || Socialinių inovacijų rėmimas yra nauja intervencijos sritis, taigi šiuo atveju atskaitos taško nėra. || Dėl šios veiklos rūšies naujumo galima būtų tikėtis, kad apie du trečdalius dalyvių praneš ketinantys naudoti arba naudojantys įgytą informaciją formuojant ir (arba) remiant politiką arba vykdant kitus socialinius eksperimentus.
 Sudarytos tinkamos sąlygos (finansiniai ištekliai, reikiama praktinė patirtis ir žinios) socialiniam eksperimentavimui ES užimtumo ir socialinės politikos srityje planuoti ir įgyvendinti; pakankami pagrindinių dalyvių gebėjimai || Socialinių inovacijų rėmimas yra nauja intervencijos sritis, taigi šiuo atveju atskaitos taško nėra. || Visos pagrindinės išankstinės sąlygos (finansiniai ištekliai, reikiama praktinė patirtis ir žinios, pagrindinių dalyvių gebėjimai) socialiniam eksperimentavimui ES užimtumo ir socialinės politikos srityje planuoti ir įgyvendinti yra įvykdytos (tai nustatyta, pvz., atlikus vertinimą)
 4. Teikti Sąjungos ir nacionalinėms organizacijoms finansinę paramą, stiprinančią jų gebėjimus plėtoti, skatinti ir remti Sąjungos užimtumo ir socialinę politiką bei darbo sąlygas reglamentuojančių teisės aktų įgyvendinimą.
 Sustiprėjusios organizacijos ir tinklai pripažįstami vertingu informacijos ištekliumi, kuriuo naudojasi ES ir valstybių narių politikos formuotojai, sprendimų priėmėjai ir kiti suinteresuotieji subjektai || Nėra bendro atskaitos taško visoms organizacijoms ir tinklams, kuriems numatoma teikti paramą pagal naują programą. Šiuo metu (2011 m.) turimi duomenys, kad 9 iš 10 suinteresuotųjų subjektų apskritai ir maždaug 3 iš 4 atitinkamų sprendimų priėmėjų ir tarnautojų ypač vertina puikią pagrindinių ES tinklų veiklą ir nevyriausybines organizacijas kaip naudingą informacijos šaltinį. || 3 iš 4 apklaustų sprendimų priėmėjų ir kitų suinteresuotųjų subjektų pripažįsta, kad daugiausia paramos gaunančios organizacijos ir tinklai yra naudingas informacijos apie ES ir valstybių narių politiką šaltinis
 Remiamomis gebėjimų stiprinimo priemonėmis pasinaudojusių dalyvių (kai tinka, asmenų arba organizacijų) praneštas gebėjimų (gebėjimų toliau plėtoti, skatinti ir remti ES užimtumo ir socialinės politikos bei teisės aktų įgyvendinimą) pasikeitimas[23]   || Nėra bendro atskaitos taško tokio pobūdžio savarankiškam remiamomis gebėjimų stiprinimo priemonėmis pasinaudojusių dalyvių (asmenų arba organizacijų) vertinimui. Pirmi panašios programos „Progress“ finansuojamų pagrindinių ES tinklų ir nevyriausybinių organizacijų veiklos rezultatai yra teigiami, ypač įgyjant specialių žinių, svarbių politikos formuoti ir remti; ne tokie geri rezultatai gerinant vidaus organizavimą. || 3 iš 4 dalyvių, pasinaudojusių remiamomis gebėjimų stiprinimo priemonėmis teigia pagerėjus gebėjimus toliau plėtoti, skatinti ir remti ES užimtumo ir socialinės politikos bei teisės aktų įgyvendinimą.
 5. Užtikrinti, kad darbo ieškantiems asmenims ir darbdaviams būtų teikiama aiški informacija apie laisvas darbo vietas ir darbo prašymus, taip pat bet kokia susijusi informacija;
 Bendras laisvų darbo vietų ir CV skaičius EURES darbo mobilumo portale (šiuo metu EURES portale yra daugiau kaip 1 mln. laisvų darbo vietų skelbimų ir 600 000 CV) || Šiuo metu EURES portale yra daugiau kaip 1 mln. laisvų darbo vietų ir 600 000 CV. || Numatoma, kad laisvų darbo vietų skaičius kasmet augs 3 proc.
 Per EURES darbo mobilumo portalą surengtų darbuotojų atrankų ir (ar) įdarbinimų ir pateiktų darbo pasiūlymų skaičius || Dabartiniais duomenimis, per metus įdarbinama apie 150 000 asmenų. || Už EURES atsakingos tarnybos, siekdamos nustatyti EURES rodiklius 2020 m., pradėjo tyrimą dėl valstybinių įdarbinimo tarnybų veiklos vertinimo sistemų ir rekomendacijų dėl geografinio judumo rodiklių vertinimo.
 6. Plėtoti darbuotojų atrankos ir įdarbinimo paslaugas užpildant laisvas darbo vietas ir patenkinant darbo prašymus Europos lygmeniu
 Tarptautinių įdarbinimų tarpininkaujant EURES skaičius. Įdarbinimų skaičius didėja po 3 proc. kasmet (dabartiniais duomenimis, per metus įdarbinama apie 150 000 asmenų) || Komisija tik neseniai pradėjo parengiamuosius pirmosios tikslinės judumo programos „Tavo pirmasis EURES darbas“ veiksmus. Numatoma, kad ji padės įdarbinti 2 000–3 000 jaunų darbuotojų. || Žr. pirmiau.
 7. Didinti mikrofinansų prieinamumą ir galimybes juos gauti
 Galutiniams paramos gavėjams tarpininkų suteiktos labai mažos paskolos remiant ES. (iki investavimo laikotarpio pabaigos suteikta 50 000 labai mažų paskolų) || 0 || Iki investavimo laikotarpio pabaigos suteikta 50 000 labai mažų paskolų
 Suteikta labai mažų paskolų eurais (iš viso beveik 450 mln. EUR, susidarantys dėl 5 kartus didesnio 87 mln. EUR Sąjungos paramos poveikio) || Netaikoma. || Iš viso 500 mln. EUR (t. y. 5 kartus didesnis Sąjungos paramos poveikis)
 Galutinių paramos gavėjų, kurie, pasinaudoję ES parama, gavo labai mažą paskolą, grupės sudėtis pagal amžių, lytį, priklausymą mažumoms, užimtumą ir kt. (50 proc. paramos gavėjų yra bedarbiai arba priklauso nepalankioje padėtyje esančioms grupėms) || Netaikoma. || 50 proc. paramos gavėjų yra bedarbiai arba priklauso nepalankioje padėtyje esančioms grupėms
 8. Stiprinti mikrokreditų teikėjų institucinius gebėjimus
 Mikrokreditų teikėjų, kuriems suteikta finansinė parama gebėjimams stiprinti, skaičius (iki paramos laikotarpio pabaigos parama suteikta 50 mikrokreditų teikėjų) || Netaikoma. || Iki investavimo laikotarpio pabaigos parama suteikta 50 mikrokreditų teikėjų
 Institucinių gebėjimų, susijusių su finansavimu, žmogiškaisiais ištekliais, veiklos valdymu, sistemomis ir infrastruktūra, lygis (daugiau gebėjimų šiame sektoriuje, palyginti su 2009 m. nustatytu gebėjimų lygiu) || 2009 m. buvo nustatytos tokios gebėjimų stiprinimo kliūtys: sunku padengti veiklos pradžios ir veiklos sąnaudas, nepakankamai išplėtotos veiklos vertinimo ir analizės sistemos, vidutinis žmogiškųjų išteklių valdymo gebėjimų lygis, nepakankami nebankinių mikrokreditų teikėjų gebėjimai kurti tinklus ir bendradarbiauti[24].   || Geresni sektoriaus gebėjimai palyginti su 2009 m. lygiu.
 9. Parama socialinių įmonių plėtrai
 Pagal iniciatyvą remiamų socialinių įmonių skaičius (parama suteikta 1 000 socialinių įmonių) || 0 || Iki investavimo laikotarpio pabaigos parama suteikta 900 socialinių įmonių
 Investicijų į socialines įmones dydis (270 mln., taigi pasiektas tris kartus didesnis finansinio sverto poveikis) || 0 || 270 mln., kurie atitinka tris kartus didesnį finansinio sverto poveikį.

2.2.
Valdymo ir kontrolės sistema
2.2.1.
Nustatyta rizika

Pagal
„Progress“ kryptį tiesioginis centralizuotas valdymas apims: a) įvairių
sutarčių ir dotacijų priskyrimą konkrečiai veiklai (taip pat pagal
EURES kryptį), b) įvairių veiklos dotacijų mokėjimą nevyriausybinėms
organizacijoms; c) bendradarbiavimą su tarptautinėmis organizacijomis (kuris
taip pat svarbus mikrofinansų ir socialinio verslumo krypčiai, įgyvendinamai
pagal jungtinio valdymo principą). Svarbiausia rizika bus susijusi su (ypač)
mažesnių organizacijų gebėjimu veiksmingai kontroliuoti išlaidas ir užtikrinti
veiklos skaidrumą. Numatomas (-i) kontrolės metodas (-ai)

2.2.2.
Numatomas (-i) kontrolės metodas (-ai)

Atsižvelgiant
į programos pobūdį, veiksmingas asignavimų valdymas bus grindžiamas bendros
kontrolės sistema, besiremiančia vidaus kontrolės standartais, EMPL GD atliktų
sandorių kontrole ir valstybėse narėse atliktų sandorių kontrole.
Finansinė
biudžeto vykdymo grandinė bus pagrįsta 1 pavyzdžiu (decentralizavimas veiklos
skyrių lygmeniu papildomai atliekant atrankinį patikrinimą). Vadovaujantis šio
pavyzdžio laikomasi 4 akių principo ir Finansinio reglamento.
Bus
atliekamas dvigubas sandorių patikrinimas: 100 proc. sandorių tikrina
finansų tikrintojas (1-asis ex-ante lygmuo). Papildomą ex-ante
dokumentų patikrinimą atlieka papildomas tikrintojas (2-asis ex-ante
lygmuo), kurio tikslas – patikrinti 10–20 proc. visų sandorių,
atitinkančių bent 50 proc. biudžeto. Patikrinimai vietoje iki atliekant
galutinį mokėjimą bus atliekami tik tuo atveju, jei perįgalioti leidimus
duodantys pareigūnai nebus gavę patikinimo, kad pagrindžiančios operacijos yra
tvarkingos. Patikrinimus vietoje atliks išorės auditoriai.
Išorės
auditoriai taip pat vietoje atliks atrankinius sandorių ex-post auditus.
Atrenkant šiuos sandorius bus derinamas rizikos vertinimas su atsitiktine
atranka.
Be
to, ex post tikrinimus atliks dabartinė apskaitos įstaiga.
Tarptautinės
organizacijos privalės per savo apskaitos, audito, vidaus kontrolės ir viešųjų
pirkimų procedūras taikyti standartus, kurie teikiamu užtikrinimu prilygsta
tarptautiniu mastu pripažintiems standartams. Be to, su tarptautinėmis
organizacijomis sudarytuose konkrečiuose finansavimo susitarimuose turi būti
išsamios šioms tarptautinėms organizacijoms patikėtų užduočių įgyvendinimo
nuostatos. Šiais susitarimais taip pat bus užtikrintas tinkamas paskesnis
paramos gavėjų, kuriems skirta biudžeto lėšų, paskelbimas kiekvienais metais.

2.2.3.
Tikrinimo išlaidos

Įvertintos
tikrinimo išlaidos (apimančios visą veiklą, tiesiogiai ar netiesiogiai
susijusią su paramos gavėjo / rangovo teisių patikrinimu ir išlaidų teisėtumu).
Duomenys apie išlaidas buvo surinkti apklausus personalą, kiek visos darbo
dienos ekvivalentų jis skyrė tikrinimui.
Skaičiavimo
rezultatai kalendoriniais metais:
ex ante dokumentų ir patikrinimų vietoje
patikra: 5 616 200 EUR (0,6 proc. lėšų –
958,19 mln. EUR)
ex post patikrinimų vietoje patikra:
531 000 EUR (0,5 proc. lėšų – 958,19 mln. EUR)
Iš
viso tikrinimo išlaidų per kalendorinius metus: 6 147 200 EUR
(0,64 proc. lėšų – 958,19 mln. EUR)

2.2.4.
Tikrinimo nauda

Siūlomo
lygmens tikrinimo metinės išlaidos sudaro apie 5 proc. veiklos išlaidų
metinio biudžeto (įsipareigojimų – 6 147 200 EUR/123 627 EUR
pirmiesiems metams kaip nurodyta 3.2.1 lentelėje). Tai yra pateisinama tuo, kad
patikrinama didelė sandorių suma (žr. rezultatus 3.2.2 skirsnyje). Iš tiesų,
užimtumo ir socialinių reikalų srityje, tiesioginis ir jungtinis valdymas yra susijęs
su daugelio sutarčių ir finansinės paramos skyrimu tam tikriems veiksmams bei
įvairių veiklos dotacijų mokėjimu nevyriausybinėms organizacijoms, asociacijoms
ir profesinėms sąjungoms. Su tokia veikla susijusi rizika yra susijusi su
(daugiausia) mažesnių organizacijų gebėjimu veiksmingai kontroliuoti išlaidas.
Praėjusiais
metais papildomi tikrintojai patikrino 21,8 proc. visų sandorių, kurie
atitinka 84,6 proc. viso biudžeto (59,4 proc. išlaidų pagal
tiesioginį valdymą). Dėl to aptiktų klaidų skaičius sumažėjo nuo 95 klaidų
2009 m. iki 67 klaidų 2010 m. – klaidų lygis yra 8,6 proc.
atliktų finansinių sandorių. Dauguma klaidų buvo formalios ir nedarė jokio
poveikio atitinkamų sandorių patikinimo teisėtumui ir tvarkingumui.
2010 m.
išorės auditoriai vietoje patikrino 20,78 proc. biudžeto. Klaidų lygis
buvo žemesnis nei reikšmingumo lygis (1,08 proc.)

2.2.5.
Dėl taikytinų taisyklių nesilaikymo numatomas
rizikos lygis

Ankstesnis
sandorių ex ante tikrinimų klaidų lygis siekė 8,6 proc. visų
finansinių sandorių 2010 m. Kaip nurodyta praėjusių metų EMPL GD metinėje
veiklos ataskaitoje, nė viena aptiktų klaidų nepadarė poveikio susijusių
sandorių patikinimo teisėtumo ir tvarkingumo lygiui.
Atlikus
auditus vietoje, anksčiau buvo nustatytas 1,08 proc. klaidų lygis esant
tiesioginiam valdymui. Toks klaidų lygis buvo laikytas priimtinu, kadangi
reikšmingumo lygis buvo žemesnis nei 2 proc.
Dėl
pasiūlytų programos pakeitimų asignavimų valdymo pobūdis nesikeis. Taikant
dabartinę tikrinimo sistemą galima užkirsti kelią klaidoms ir (arba)
neatitikimams ir (arba) jas (juos) aptikti, o aptikus – ištaisyti. Todėl
tikimasi, kad ankstesnis klaidų lygis nekis.

2.3.
Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės

Nurodyti dabartines
arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones.
Komisija
tinkamomis priemonėmis užtikrina, kad įgyvendinant pagal šį reglamentą
finansuojamus veiksmus Europos Sąjungos finansiniai interesai būtų saugomi
taikant prevencines kovos su sukčiavimu, korupcija ir kitokia neteisėta veikla
priemones, atliekant veiksmingus patikrinimus ir, nustačius pažeidimus,
išieškant nepagrįstai sumokėtas sumas bei prireikus skiriant veiksmingas,
proporcingas ir atgrasančias sankcijas pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos
veikimo 325 straipsnį, 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą
(EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų
apsaugos[25]
ir Finansinio reglamento 53 straipsnio a punktą.
Komisija
arba jos atstovai ir Audito Rūmai turi įgaliojimus atlikti visų dotacijų
gavėjų, rangovų ir subrangovų, kurie yra gavę Sąjungos lėšų, dokumentų auditą
ir auditą vietoje. Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF) suteikiami
įgaliojimai 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamente
(Euratomas, EB) Nr. 2185/96[26]
nustatyta tvarka atlikti tiesiogiai ar netiesiogiai tokį finansavimą gavusių
ekonominės veiklos vykdytojų patikrinimus ir patikrinimus vietoje, siekiant
nustatyti sukčiavimo, korupcijos ir kitos neteisėtos veikos, susijusios su
susitarimu ar sprendimu dėl dotacijos ar sutartimi dėl Sąjungos lėšų skyrimo,
atvejus.
Nepažeidžiant
pirmesnių pastraipų, įgyvendinant šį reglamentą priimtais sprendimais,
sudarytais susitarimais ir sutartimis Komisijai, įskaitant OLAF, ir Audito
Rūmams aiškiai suteikiama teisė atlikti tokius auditus, patikrinimus ir patikrinimus
vietoje.

3.
NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS
3.1.
Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos
išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-s)

·      Dabartinės biudžeto išlaidų eilutės
Daugiametės finansinės programos išlaidų
kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris [Aprašymas.....................................................] || DIF / NDIF ([27])   || ELPA[28] šalių   || šalių kandidačių[29]   || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
 1a || 04 03 04 XX EURES veiklos išlaidos || DIF || TAIP || TAIP || NE || NE
 1a || 04 04 01 XX „Progress“ veiklos išlaidos   || DIF || TAIP || TAIP || NE || NE
 1a || 04 04 15 XX Mikrofinansų ir socialinio verslumo krypties veiklos išlaidos || DIF || NE || NE || NE || NE
 1a || 04 01 04 04 EURES (Europos užimtumo tarnybų tinklo) administracinio valdymo išlaidos || NDIF || TAIP || NE || NE || NE
 1a || 04 01 04 10 „Progress“ programos administracinio valdymo išlaidos || NDIF || TAIP || TAIP || NE || NE
 1a || 04 01 04 11 Europos mikrofinansų priemonės administracinio valdymo išlaidos || NDIF || NE || NE || NE || NE
·      Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės
Daugiametės finansinės
programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris [Išlaidų kategorija…………………………………..] || DA / NDA || ELPA šalių || šalių kandidačių || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
 1 || [XX.YY.YY.YY.] Europos socialinių pokyčių ir inovacijų programos „Progress“ krypties veiklos išlaidos   || DIF || TAIP || TAIP || NE || NE
 1 || [XX.YY.YY.YY.] Europos socialinių pokyčių ir inovacijų programos EURES krypties veiklos išlaidos || DIF || TAIP || NE || NE || NE
 1 || [XX.YY.YY.YY.] Europos socialinių pokyčių ir inovacijų programos Mikrofinansų ir socialinio verslumo krypties veiklos išlaidos || DIF || TAIP || TAIP || NE || NE
 1a || [XX.YY.YY.YY.] Europos socialinių pokyčių ir inovacijų programos „Progress“ krypties administracinio valdymo išlaidos || NDIF || TAIP || TAIP || NE || NE
 1a || [XX.YY.YY.YY.] Europos socialinių pokyčių ir inovacijų programos EURES krypties administracinio valdymo išlaidos || NDIF || TAIP || NE || NE || NE
 1a || [XX.YY.YY.YY.] Europos socialinių pokyčių ir inovacijų programos Mikrofinansų ir socialinio verslumo krypties administracinio valdymo išlaidos || NDIF || TAIP || TAIP || NE || NE

3.2.
Numatomas poveikis išlaidoms
3.2.1.
Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė

mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || Numeris || 1 IŠLAIDŲ KATEGORIJA. Pažangus ir integracinis augimas
 GD: <EMPL> ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 || 2023 || IŠ VISO
  Veiklos asignavimai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 „Progress“ kryptis || Įsipareigojimai || (1) || 74.176 || 75.858 || 77.413 || 78.618 || 80.297 || 82.098 || 85.694 ||   ||   ||   || 554.154
 Mokėjimai || (2) || 23.617 || 46.581 || 50.306 || 70.130 || 68.425 || 69.129 || 71.773 || 61.677 || 52.866 || 39.650 || 554.154
 EURES kryptis || Įsipareigojimai || (1a) || 18.544 || 18.964 || 19.353 || 19.654 || 20.075 || 20.524 || 21.424 ||   ||   ||   || 138.538
 Mokėjimai || (2a) || 14.703 || 15.033 || 15.333 || 15.573 || 15.903 || 16.209 || 16.984 || 14.400 || 14.400 ||   || 138.538
 Mikrofinansų kryptis || Įsipareigojimai || (1a) || 24.726 || 25.286 || 25.804 || 26.206 || 26.766 || 27.366 || 28.564 ||   ||   ||   || 184.718
 Mokėjimai || (2a) || 24.726 || 25.286 || 25.804 || 26.206 || 26.766 || 27.366 || 28.564 ||   ||   ||   || 184.718
 Rezervas || 6.181 || 6.322 || 6.451 || 6.551 || 6.692 || 6.842 || 7.141 ||   ||   ||   || 46.180
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO asignavimų, skirtų GD <EMPL> || Įsipareigojimai || =1+1a +3 || 123.627 || 126.430 || 129.021 || 131.029 || 133.831 || 136.829 || 142.823 ||   ||   ||   || 923.590
 Mokėjimai || =2+2a +3 || 69.227 || 93.222 || 97.894 || 118.460 || 117.786 || 119.546 || 124.462 || 76.077 || 67.266 || 39.650 || 923.590
  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || 123.627 || 126.430 || 129.021 || 131.029 || 133.831 || 136.829 || 142.823 ||   ||   ||   || 923.590
 Mokėjimai || (5) || 69.227 || 93.222 || 97.894 || 118.460 || 117.786 || 119.546 || 124.462 || 76.077 || 67.266 || 39.650 || 923.590
  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) || 4.400 || 4.600 || 5.000 || 5.000 || 5.200 || 5.200 || 5.200 ||   ||   ||   ||   34.600
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Įsipareigojimai || =4+ 6 || 128.027 || 131.030 || 134.021 || 136.029 || 139.030 || 142.029 || 148.024 ||   ||   ||   || 958.190
 Mokėjimai || =5+ 6 || 73.627 || 97.822 || 102.894 || 123.460 || 122.986 || 124.746 || 129.662 || 76.077 || 67.266 || 39.650 || 958.190
Jei pasiūlymas (iniciatyva) daro poveikį kelioms
išlaidų kategorijoms:
  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mokėjimai || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–4 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS (Orientacinė suma) || Įsipareigojimai || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mokėjimai || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || 5 || „Administracinės išlaidos“
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || IŠ VISO
 GD: <EMPL.> ||
  Žmogiškieji ištekliai || 14.6 || 14.6 || 14.6 || 14.6 || 14.6 || 14.6 || 14.6 || 102.2
  Kitos administracinės išlaidos || 1.42 || 1.42 || 1.42 || 1.42 || 1.42 || 1.42 || 1.42 || 9.94
 IŠ VISO GD <EMPL.> || Asignavimai || 16.02 || 16.02 || 16.02 || 16.02 || 16.02 || 16.02 || 16.02 || 112.14
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || 16.02 || 16.02 || 16.02 || 16.02 || 16.02 || 16.02 || 16.02 || 112.14
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 || 2023 || IŠ VISO
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS || Įsipareigojimai || 144.047 || 147.05 || 150.041 || 152.049 || 155.05 || 158.049 || 164.044 ||   ||   ||   || 1,070.33
 Mokėjimai || 89.647 || 133.844 || 118.91 || 139.483 || 139.007 || 140.767 || 145.679 || 76.077 || 67.266 || 39.650 || 1,070.33

3.2.2.
Numatomas poveikis veiklos asignavimams

–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai nenaudojami
–
þ  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai naudojami
taip:
Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų
tikslumu)
 Nurodyti tikslus ir rezultatus   ò ||   ||   || Metai 2014 || Metai 2015 || Metai 2016 || Metai 2017 || Metai 2018 || Metai 2019 || Metai 2020 || IŠ VISO
 REZULTATAI
 Rezultato rūšis[30]   || Vidutinės rezultato išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Bendras rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų
 1-asis KONKRETUS TIKSLAS: siekiant užtikrinti, kad užimtumą, socialinę politiką ir darbo sąlygas reglamentuojantys ES teisės aktai būtų grindžiami patikimais įrodymais ir atitiktų konkrečius poreikius, problemas bei kiekvienos valstybės narės esamas sąlygas, rinkti ir skleisti aukštos kokybės palyginamus analitinius duomenis.
 ES užimtumo, darbo sąlygų ir socialinės politikos sričių teisės aktų ir politikos įgyvendinimo bei poveikio stebėjimas ir vertinimas, taip pat per susijusių ekspertų tinklus || Duomenų bazė, valstybių ir teisės ekspertų tinklas || 0,20 || 14 || 2,698 || 14 || 2,708 || 14 || 2,718 || 14 || 2,968 || 14 || 2,739 || 14 || 3,049 || 14 || 3,191 || 98 || 20,071
 Užimtumo, darbo sąlygų ir socialinės politikos sričių moksliniai tyrimai ir analizės siekiant suteikti duomenų ir formuoti ES ir tarptautinio lygmenų politinę darbotvarkę, taip pat bendradarbiaujant su tarptautinėmis organizacijomis || (Perspektyviniai) tyrimai, bendradarbiavimas su tarptautinėmis organizacijomis || 0,34 || 14 || 4,338 || 14 || 4,67 || 14 || 4,495 || 14 || 4,842 || 14 || 4,749 || 14 || 5,267 || 14 || 5,585 || 98 || 33,946
 Su užimtumu ir socialine politika susijusių bendrų metodikų, rodiklių ir kriterijų rengimas bei sklaida || Europos darbuotojų judumo laboratorija. Bendradarbiavimas su CEDEFOP, nauji rodikliai, bendri projektai su JRC || 0,79 || 5 || 3,87 || 5 || 3,886 || 5 || 3,691 || 5 || 3,918 || 5 || 3,936 || 5 || 4,102 || 5 || 4,4 || 35 || 27,803
 Duomenų ir statistinių duomenų kaupimas, apdorojimas ir sklaida, visų pirma bendradarbiaujant su Eurostatu, apklausos || Europos standartinis profesijų klasifikatorius (ESCO), Europos laisvų darbo vietų stebėjimo sistema, Eurobarometras, specialūs Darbo jėgos tyrimų moduliai, LMP duomenų bazė || 0,5 || 10 || 7,112 || 10 || 7,115 || 10 || 6,94 || 10 || 7,187 || 10 || 7,124 || 10 || 7,262 || 10 || 7,301 || 70 || 50,041
 Poveikio vertinimai (PV) ir vertinimai siekiant suteikti duomenų Komisijos politikos formavimo procesams, įskaitant programos vertinimus || Ataskaitos, poveikio vertinimo parengiamieji tyrimai || 0,32 || 6 || 1,747 || 5 || 1,549 || 7 || 2,847 || 5 || 1,785 || 7 || 2,915 || 5 || 1.,946 || 7 || 2,376 || 42 || 15,165
 Metinis programos stebėjimas || Metinės stebėjimo ataskaitos || 0,3 || 0 || 0 || 1 || 0,3 || 0 || 0 || 1 || 0,3 || 0 ||   || 1 || 0,3 || 0 || 0 || 3 || 0,9
 1 konkretaus tikslo tarpinė suma || 49 || 19,765 || 49 || 20,228 || 50 || 20,691 || 49 || 21 || 50 || 21,463 || 49 || 21,926 || 50 || 22,853 || 346 || 147,926
 2-asis KONKRETUS TIKSLAS: siekiant padėti valstybėms narėms formuoti politiką ir įgyvendinti Sąjungos teisės aktus, palengvinti veiksmingą ir įtraukų dalijimąsi informacija, abipusį mokymąsi ir Sąjungos, nacionalinio ir tarptautinio lygmens dialogą apie Sąjungos užimtumo bei socialinę politiką ir darbo sąlygas reglamentuojančius teisės aktus.
 Tarpusavio vertinimai, abipusis mokymasis ir dalijimasis gerąja patirtimi susijusiose politikos srityse || Valstybinių užimtumo tarnybų tarpusavio dialogas, tarpusavio vertinimai, abipusis mokymasis, seminarai || 0,19 || 30 || 5,71 || 29 || 5,545 || 31 || 6,062 || 31 || 6,1 || 31 || 6,076 || 31 || 6,093 || 32 || 6,471 || 215 || 42,057
 Informacinių sistemų kūrimas ir priežiūra siekiant dalytis informacija apie susijusių sričių ES politiką bei teisės aktus ir skleisti šią informaciją || Bendri projektai su OECD, ILO, Pasaulio banku, EUROMOD; „ES gebėjimų panorama“, Įvertintos įdarbinimo paslaugų teikimo praktikos internetinė priemonė || 0,93 || 6 || 5,15 || 6 || 5,343 || 6 || 5,248 || 6 || 5,514 || 6 || 5,713 || 6 || 6,114 || 6 || 6,143 || 42 || 39,225
 Teisininkų ir politinių veikėjų mokymas ir abipusis mokymasis || Seminarai || 0,1 || 8 || 0,8 || 8 || 0,8 || 8 || 0,8 || 8 || 0,8 || 8 || 0,8 || 8 || 0,8 || 8 || 0,8 || 56 || 5,6
 ES ir nacionalinės informacinės ir komunikacijos kampanijos || Renginiai, garso, vaizdo ir reklaminė medžiaga || 0,49 || 4 || 1,9 || 4 || 1,914 || 4 || 1,928 || 4 || 1,943 || 4 || 2,069 || 4 || 1,973 || 4 || 1,988 || 28 || 13,715
 Nacionalinių administracijų personalo mainai || Vyresniųjų darbo inspektorių komiteto inspektorių mainai, vizitai, ataskaitos || 0,06 || 16 || 0,9 || 0,06 || 0,9 || 0,06 || 0,9 || 0,06 || 0,9 || 0,06 || 0,9 || 0,06 || 0,9 || 0,06 || 0,9 || 112 || 6,3
 Stebėjimo Europos lygmeniu centrų finansavimas || Europos užimtumo stebėjimo centras || 0,29 || 5 || 1,32 || 5 || 1,344 || 5 || 1,368 || 5 || 1,393 || 5 || 1,419 || 5 || 1,445 || 5 || 1,471 || 35 || 9,76
 Vadovai, ataskaitos ir mokomoji medžiaga || Gerosios patirties vadovai ir kiti mokomieji leidiniai || 0,16 || 5 || 0,8 || 5 || 0,8 || 5 || 0,8 || 5 || 0,8 || 5 || 0,8 || 5 || 0,8 || 5 || 0,8 || 35 || 5,6
 Specializuotų įstaigų tinklų veikla Europos lygmeniu || Europos valstybinių užimtumo tarnybų vadovų tinklas, kiti susitikimai || 0,23 || 6 || 1,39 || 6 || 1,39 || 6 || 1,39 || 6 || 1,39 || 6 || 1,39 || 6 || 1,39 || 6 || 1,39 || 42 || 9,73
 Tarptautinės konferencijos užimtumo ir socialinės politikos išorės veiksmams remti || Tarptautinės konferencijos || 0,7 || 14 || 0,9 || 14 || 0,912 || 14 || 0,924 || 14 || 0,937 || 14 || 0,949 || 14 || 0,962 || 14 || 1,336 || 98 || 6,92
 Konferencijos, seminarai, apskritojo stalo diskusijos ir kt. ES teisės ir politikos klausimais užimtumo, darbo sąlygų ir socialinės politikos srityse || Europos lygmens renginiai, Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės konferencijos, seminarai atvirajam koordinavimo metodui remti || 0,16 || 18 || 2,906 || 19 || 3,24 || 20 || 3,041 || 20 || 3,082 || 21 || 3,216 || 22 || 3,447 || 23 || 3,85 || 143 ||
 Programos rezultatų vertinimas ir sklaida || Leidiniai, IT priemonė || 0,17 || 3 || 0,45 || 3 || 0,5 || 4 || 0,57 || 3 || 0,56 || 3 || 0,55 || 3 || 0,54 || 3 || 0,48 || 22 || 3,65
 2 konkretaus tikslo tarpinė suma     || 115 || 22,226 || 115 || 22,688 || 119 || 23,031 || 118 || 23,419 || 119 || 23,882 || 120 || 24,464 || 122 || 25,629 || 828 || 165,339
 3-asis KONKRETUS TIKSLAS: teikti finansinę paramą politikos formuotojams, kad jie galėtų išbandyti socialinės ir darbo rinkos politikos reformas, didinti pagrindinių veikėjų gebėjimą rengti ir įgyvendinti socialinius eksperimentus ir sudaryti sąlygas naudotis susijusiomis žiniomis ir patirtimi
 Finansinė parama socialinio eksperimentavimo projektams || Dotacijos || 1,17 || 9 || 9,8 || 9 || 9,8 || 9 || 10,7 || 9 || 11,2 || 10 || 11,7 || 10 || 12 || 10 || 12,2 || 66 || 77,4
 Gebėjimų stiprinimo veikla || Moksliniai tyrimai, metodinės naujovės, analizės, mokymo veikla, taip pat per ekspertų tinklus, iniciatyvinė grupė, skaitmeninės platformos || 0,14 || 10 || 1,65 || 12 || 1,8 || 10 || 1,3 || 10 || 1,4 || 10 || 1,2 || 8 || 0,986 || 8 || 1,098 || 68 || 9,434
 Informuotumo didinimo veikla || Konferencijos, praktiniai seminarai, tarpusavio vertinimai, dalijimasis gerąja patirtimi, ryšiai || 0,15 || 10 || 1,609 || 12 || 1,765 || 14 || 1,671 || 10 || 1,275 || 10 || 1,281 || 10 || 1,5 || 10 || 1,8 || 76 || 10,901
 3-iojo konkretaus tikslo tarpinė suma   || 29 || 13,059 || 33 || 13,365 || 33 || 13,671 || 29 || 13,875 || 30 || 14,181 || 28 || 14,486 || 28 || 15,098 || 210 || 97,735
 4-asis KONKRETUS TIKSLAS: teikti Sąjungos ir nacionalinėms organizacijoms finansinę paramą, stiprinančią jų gebėjimus plėtoti, skatinti ir remti Sąjungos užimtumo ir socialinę politiką bei darbo sąlygas reglamentuojančių teisės aktų įgyvendinimą.
 Parama svarbiausiems ES lygmens tinklams, kurių veikla susijusi su programos tikslų įgyvendinimu (pagal partnerystės pagrindų susitarimus) || Dotacijos (tinklų veiklos sąnaudoms padengti) || 0,71 || 14 || 9 || 14 || 9,3 || 14 || 9,5 || 14 || 9,8 || 14 || 10 || 14 || 10,249 || 14 || 11 || 98 || 68,849
 Parama valdžios institucijoms, pilietinės visuomenės organizacijoms ir kitiems svarbiems dalyviams (pvz., užimtumo tarnyboms) paskelbus kvietimus teikti paraiškas || Dotacijos projektams || 0,6 || 16 || 8,927 || 16 || 9,051 || 16 || 9,276 || 16 || 9,249 || 16 || 9,472 || 16 || 9,645 || 16 || 9,775 || 112 || 65,395
 Mikrokreditų teikėjų gebėjimų stiprinimas || Dalijimasis gerąja patirtimi, mokymas, konsultavimas ir reitingavimas || 0,06 || 20 || 1,2 || 20 || 1,224 || 20 || 1,248 || 20 || 1,273 || 20 || 1,299 || 20 || 1,325 || 20 || 1,341 || 140 || 8,91
 4-ojo konkretaus tikslo tarpinė suma || 50 || 19,127 || 50 || 19,575 || 50 || 20,024 || 50 || 20,322 || 50 || 20,771 || 50 || 21,219 || 50 || 22,116 || 350 || 143,154
 5-asis KONKRETUS TIKSLAS: užtikrinti, kad darbo ieškantiems asmenims ir darbdaviams būtų teikiama aiški informacija apie laisvas darbo vietas ir darbo prašymus, taip pat bet kokia susijusi informacija;
 EURES svetainės ir pagalbos tarnybos bei darbo mobilumo portalų tobulinimas || CV ir laisvų darbo vietų duomenų bazė darbo mobilumo portale || 1,5 || 4 || 6,000 || 4 || 6,000 || 4 || 6,000 || 4 || 6,000 || 4 || 6,000 || 4 || 6,000 || 4 || 6,000 || 28 || 42
 Parama užimtumo tarnyboms, siekiant prisidėti prie visiems atvirų ir prieinamų Europos darbo rinkų plėtros rengiant mokymus ir tinklų veiklą per EURES, informavimo ir komunikavimo veikla bei „Europos darbo dienų“ organizavimas || Mokymas, koordinavimo susitikimai, mokymo darbo grupių susirinkimai, darbo grupių susitikimai, ryšių kampanijos, dalyvavimas organizuojant darbo muges || 1,4 || 3 || 3,019 || 3 || 3,439 || 3 || 3,829 || 3 || 4,129 || 3 || 4,549 || 3 || 4,999 || 3 || 5,899 || 21 || 29,863
 5-ojo konkretaus tikslo tarpinė suma || 7 || 9,019 || 7 || 9,439 || 7 || 9,829 || 7 || 10,129 || 7 || 10,549 || 7 || 10,999 || 7 || 11,899 || 49 || 71,863
 6-asis KONKRETUS TIKSLAS: plėtoti darbuotojų atrankos ir įdarbinimo paslaugas užpildant laisvas darbo vietas ir patenkinant darbo prašymus Europos lygmeniu
 Darbuotojų įdarbinimas užpildant laisvas darbo vietas ir patenkinant darbo prašymus Europos lygmeniu, įskaitant jaunų darbuotojų įdarbinimo priemones || ES valstybėse narėse, išskyrus jų gyvenamąją valstybę, įdarbintų jaunų darbuotojų skaičius || 3175 || 3000 || 9,525 || 3000 || 9,525 || 3000 || 9,525 || 3000 || 9,525 || 3000 || 9,525 || 3000 || 9,525 || 3000 || 9,525 || 21000 || 66,675
 6-ojo konkretaus tikslo tarpinė suma || 66,675
 7-asis KONKRETUS TIKSLAS: didinti mikrofinansų prieinamumą ir galimybes juos gauti
 Labai mažos paskolos || Suteiktų labai mažų paskolų dydis (mln. EUR) || 0,002 || 5657 || 11,314 || 5837 || 11,674 || 5972 || 11,944 || 6015 || 12,030 || 6074 || 12,148 || 6134 || 12,268 || 6269 || 12,538 || 41958 || 83,916
 7-ojo konkretaus tikslo tarpinė suma || 83,916
 8-asis KONKRETUS TIKSLAS: stiprinti mikrokreditų teikėjų institucinius gebėjimus
 Finansavimas siekiant stiprinti gebėjimus dotacijomis, paskolomis ir kapitalo investicijomis || Remiamų mikrokreditų teikėjų skaičius || 0,203 || 4 || 0,812 || 5 || 1,015 || 5 || 1,015 || 6 || 1,218 || 7 || 1,421 || 7 || 1,421 || 8 || 1,62 || 42 || 8,522
 8-ojo konkretaus tikslo tarpinė suma || 8,522
 9-asis KONKRETUS TIKSLAS: parama socialinių įmonių plėtrai
 Paskolos, kapitalas socialinėms įmonėms || Paskolas ir (ar) paramą kapitalui gavusių socialinių įmonių skaičius || 0,12 || 105 || 12,600 || 105 || 12,600 || 107 || 12,840 || 108 || 12,960 || 110 || 13,200 || 114 || 13,680 || 120 || 14,400 || 769 || 92,28
 9-ojo konkretaus tikslo tarpinė suma || 92,28
 IŠ VISO IŠLAIDŲ (veiklos asignavimai, neskiriant 5 proc. rezervo) ||   || 97,682 ||   || 99,881 ||   || 101,879 ||   || 103,478 ||   || 105,677 ||   || 108,062 ||   || 112,825 ||   || 877,41

3.2.3.
Numatomas poveikis administracinio pobūdžio
asignavimams
3.2.3.1.
Suvestinė

–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai
nenaudojami
–
þ  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai
naudojami taip:
mln. EUR (tūkstantųjų
tikslumu)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || IŠ VISO
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Žmogiškieji ištekliai || 14.6 || 14.6 || 14.6 || 14.6 || 14.6 || 14.6 || 14.6 || 102,2
 Kitos administracinės išlaidos || 1.42 || 1.42 || 1.42 || 1.42 || 1.42 || 1.42 || 1.42 || 9.94
 Tarpinė suma pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || 16.02 || 16.02 || 16.02 || 16.02 || 16.02 || 16.02 || 16.02 || 112.14
 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ[31]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Žmogiškieji ištekliai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kitos administracinio pobūdžio išlaidos || 3.567 || 3.567 || 3.567 || 3.567 || 3.567 || 3.567 || 3.567 || 24.969
 Tarpinė suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || 3.567 || 3.567 || 3.567 || 3.567 || 3.567 || 3.567 || 3.567 || 24.969
 IŠ VISO || 19.587 || 19.587 || 19.587 || 19.587 || 19.587 || 19.587 || 19.587 || 137.109.

3.2.3.2.
 Numatomi žmogiškųjų išteklių poreikiai

–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai
nenaudojami
–
þ  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami
taip:
Sąmatą nurodyti visos darbo dienos ekvivalentais
sveikaisiais skaičiais
 ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
  Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) ||
 || 04 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) || 109 || 109 || 109 || 109 || 109 || 109 || 109
 || XX 01 01 02 (Delegacijos) ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalento vienetais FTE))[32]   ||
 || 04 01 02 01 (CA, INT, SNE finansuojami iš bendrojo biudžeto) || 11 || 11 || 11 || 11 || 11 || 11 || 11
 || XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ir SNE delegacijose) ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy[33]   || - būstinėje[34]   ||   ||   ||   ||   ||
 || - delegacijose ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (CA, INT, SNE – netiesioginių mokslinių tyrimų srityje) ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE – tiesioginių mokslinių tyrimų srityje) ||   ||   ||   ||   ||
 || Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) ||   ||   ||   ||   ||
 || IŠ VISO || 120 || 120 || 120 || 120 || 120 || 120 || 120
XX yra
atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis.
Žmogiškųjų ir administracinių išteklių
poreikiai tenkinami panaudojant asignavimą, jau paskirtą priemonei valdyti ir
(arba) perskirstytą GD, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios
atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą
atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.
Vykdytinų užduočių
aprašymas:
 Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai ||
 Išorės personalas ||

3.2.4.
Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine
programa

–
þ  Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka dabartinę daugiametę finansinę
programą.
–
¨  Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą), reikės pakeisti daugiametės
finansinės programos atitinkamos išlaidų kategorijos programavimą
Paaiškinti, kaip reikia pakeisti programavimą, ir nurodyti
atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas.
–
¨  Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina taikyti lankstumo priemonę
arba patikslinti daugiametę finansinę programą[35]
Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti atitinkamas
išlaidų kategorijas, biudžeto eilutes ir sumas.

3.2.5.
Trečiųjų šalių įnašai

–
Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su
trečiosiomis šalimis finansavimo
–
Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas bendras
finansavimas apskaičiuojamas taip:
Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   || Metai N || Metai N+1 || Metai N+2 || Metai N+3 || ... atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą) || Iš viso
 Nurodyti bendrą finansavimą teikiančią įstaigą ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.3.
Numatomas poveikis įplaukoms

–
þ  Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio įplaukoms
–
¨  Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį:
¨         nuosaviems ištekliams
¨         įvairioms įplaukoms
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Biudžeto įplaukų eilutė || Asignavimai, skirti einamųjų metų biudžetui || Pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis[36]
 Metai N || Metai N+1 || Metai N+2 || Metai N+3 || ... atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą stulpelių skaičių (žr. 1.6 punktą)
 Straipsnis …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Įvairių asignuotųjų
įplaukų atveju nurodyti biudžeto išlaidų eilutę (-es), kuriai (-oms) daromas
poveikis.
–
Nurodyti poveikio įplaukoms apskaičiavimo metodą.
–
[1]               Įrašyti
nuorodą.
[2]               OL C , p.
.
[3]               OL C , p.
.
[4]               COM(2011)
500.
[5]               OL L 315,
2006 11 15, p. 1.
[6]               OL L 141,
2011 5 27, p. 1.
[7]               OL L 5,
2003 1 10, p. 16.
[8]               OL L 87,
2010 4 7, p. 1.
[9]               2010 m.
spalio 21 d. Tarybos sprendimas 2010/707/ES dėl valstybių narių
užimtumo politikos gairių (OL L 308, 2010 11 24,
p. 46).
[10]             COM(2007)
708, 2007 11 13.
[11]             COM(2011) XXX.

[12]             OL L 55,
2011 2 28, p. 13.
[13]             OL L 124,
2003 5 20, p. 36.
[14]             Dabartinėmis
kainomis.
[15]             OL L XXX,
2012.XX.XX, p. XX.
[16]             OL L 312,
1995 12 23, p. 1.
[17]             OL L 292,
1996 11 15, p. 2.
[18]             OL L 114,
2002 4 30, p. 6.
[19]             OL L 005,
2009 1 10, p. 16.
[20]             VGV:
veikla grindžiamas valdymas; VGB: veikla grindžiamas biudžeto sudarymas.
[21]             Socialinio
AKM vertinimas, 2011 m.; studija apie suinteresuotųjų šalių dalyvavimą
įgyvendinant socialinį AKM, 2010 m.
[22]             Bus
vertinama, kaip nustatyta biudžeto dalis, skiriama šio pobūdžio žinioms kurti.
[23]             Gebėjimas
suprantamas kaip politikos rėmimui ir formavimui svarbios žinios; įgūdžiai ir
galėjimas aktyviai ir veiksmingai juos remti; (jei tai organizacija) geresnis
vidaus organizavimas (įskaitant geresnį strateginį planavimą ir veiklos
valdymą).
[24]             „Evers and Jung“, EMT, EIF. Europos Sąjungos labai mažų paskolų teikimo
rinkos tyrimas: gebėjimų stiprinimas ir politinės rekomendacijos, 2009 m.
kovo mėn. Remiantis
tyrimu, institucinis gebėjimas apima viziją ir strategiją, finansavimą,
žmogiškuosius išteklius, veiklos valdymą ir sistemas bei infrastruktūrą.
[25]             OL L 312,
1995 12 23, p. 1.
[26]             OL L 292,
1996 11 15, p. 2.
[27]             DIF–
diferencijuotieji asignavimai / NDIF – nediferencijuotieji
asignavimai.
[28]             ELPA –
Europos laisvosios prekybos asociacija.
[29]             Šalių
kandidačių ir, kai taikoma, Vakarų Balkanų potencialių šalių kandidačių.
[30]             Rezultatai
– tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz., finansuotų studentų mainų skaičius,
nutiestų kelių kilometrai ir kt.).
[31]             Techninė
ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų
įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai,
tiesioginiai moksliniai tyrimai.
[32]             CA –
sutartininkas („Contract Agent“); INT – per agentūrą įdarbintas darbuotojas
(„Intérimaire“); JED – jaunesnysis delegacijos ekspertas („Jeune Expert en
Délégation“); LA – vietos darbuotojas („Local Agent“); SNE – deleguotasis
nacionalinis ekspertas („Seconded National Expert“).
[33]             Neviršijant
viršutinės ribos, nustatytos išorės personalui, finansuojamam iš veiklos
asignavimų (buvusių BA eilučių).
[34]             Būtina
struktūriniams fondams, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir
Europos žuvininkystės fondui (EŽF).
[35]             Žr. Tarpinstitucinio
susitarimo 19 ir 24 punktus.
[36]             Tradiciniai
nuosavi ištekliai (muitai, cukraus mokesčiai) turi būti nurodomi grynosiomis
sumomis, t. y. iš bendros sumos atskaičius 25 proc. surinkimo
išlaidų.