               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 10 11
            COM(2019) 457 final
            2019/0217(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi IEPS jungtiniame komitete, įsteigtame Kanados ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių išsamiu ekonomikos ir prekybos susitarimu (IEPS), dėl sprendimo, kuriuo sutvarkomi Apeliacinės ginčų sprendimo kolegijos veikimo administraciniai ir organizaciniai aspektai, priėmimo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas teikiamas dėl sprendimo, kuriuo nustatoma pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu IEPS jungtiniame komitete, įsteigtame Kanados ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių išsamiu ekonomikos ir prekybos susitarimu (IEPS), dėl numatomo sprendimo, kuriuo sutvarkomi Apeliacinės ginčų sprendimo kolegijos veikimo administraciniai ir organizaciniai aspektai, priėmimo.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kanados išsamus ekonomikos ir prekybos susitarimas (IEPS)

               Kanados ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių išsamaus ekonomikos ir prekybos susitarimo (toliau – Susitarimas) tikslas – liberalizuoti ir palengvinti prekybą ir investicijas, taip pat skatinti glaudesnius Europos Sąjungos ir Kanados (toliau – Šalys) ekonominius santykius. Susitarimas pasirašytas 2016 m. spalio 30 d. ir laikinai taikomas nuo 2017 m. rugsėjo 21 d.

               2.2.IEPS jungtinis komitetas

               IEPS jungtinis komitetas įsteigtas Susitarimo 26.1 straipsniu, kuriame nustatyta, kad IEPS jungtinį komitetą sudaro Europos Sąjungos atstovai ir Kanados atstovai ir jam bendrai pirmininkauja Kanados tarptautinės prekybos ministras ir už prekybą atsakingas Europos Komisijos narys arba jų atitinkamai paskirti asmenys. IEPS jungtinis komitetas posėdžiauja kartą per metus arba bet kurios Šalies prašymu ir susitaria dėl savo posėdžių tvarkaraščio ir darbotvarkės. IEPS jungtinis komitetas yra atsakingas už visų Šalių tarpusavio prekybos ir investicijų klausimų sprendimą ir šio Susitarimo įgyvendinimą bei taikymą. Šalis gali kreiptis į IEPS jungtinį komitetą bet kokiu su šio Susitarimo įgyvendinimu ir aiškinimu susijusiu klausimu ar bet kokiu kitu klausimu dėl Šalių tarpusavio prekybos ir investicijų.

               Vadovaujantis Susitarimo 26.3 straipsniu, IEPS jungtinis komitetas yra įgaliotas priimti sprendimus bendru sutarimu visais klausimais, kai tai numatyta Susitarime. IEPS jungtinio komiteto sprendimai Šalims yra privalomi ir Šalys turi juos vykdyti pagal bet kokius savo vidaus reikalavimus bei procedūras.

               Vadovaujantis Susitarimo 26.2 straipsnio 4 dalimi, specialieji komitetai, įskaitant Paslaugų ir investicijų komitetą, gali teikti pasiūlymų projektus, kad juos priimtų IEPS jungtinis komitetas.

               Vadovaujantis IEPS jungtinio komiteto ir specialiųjų komitetų darbo tvarkos taisyklių
                  1
                10 taisyklės 2 punktu, laikotarpiu tarp posėdžių IEPS jungtinis komitetas gali priimti sprendimus ar rekomendacijas, taikydamas rašytinę procedūrą, jei taip abipusiu sutarimu nusprendžia Susitarimo Šalys. Tuo tikslu IEPS jungtinio komiteto bendrapirmininkiai, laikydamiesi 7 taisyklės, pasiūlymo tekstą raštu išplatina IEPS jungtinio komiteto nariams ir nurodo terminą, per kurį nariai turi pranešti apie visus jiems susirūpinimą keliančius klausimus ar pakeitimus, kuriuos jie nori padaryti. Pasibaigus šiam terminui, patvirtinti pasiūlymai perduodami pagal 7 taisyklę ir įrašomi į kito posėdžio protokolą.

               2.3.Numatomas IEPS jungtinio komiteto aktas

               IEPS jungtinis komitetas turi priimti sprendimą, kuriuo sutvarkomi Apeliacinės ginčų sprendimo kolegijos veikimo administraciniai ir organizaciniai aspektai pagal Susitarimo 8.28 straipsnio 7 dalį (toliau – numatomas aktas).

               Todėl numatomo akto tikslas – įgyvendinti Susitarimo 8.28 straipsnio 7 dalį.

               Numatomas aktas Šalims bus privalomas. Susitarimo 26.3 straipsnio 2 dalyje nustatyta: IEPS jungtinio komiteto sprendimai Šalims yra privalomi ir Šalys juos vykdo pagal bet kokius savo vidaus reikalavimus bei procedūras.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Kaip nustatyta Bendro aiškinamojo dokumento dėl Susitarimo 6 dalies f punkte, Europos Sąjunga bei jos valstybės narės ir Kanada susitarė nedelsiant pradėti tolesnį darbą, susijusį su Susitarimo nuostatomis dėl investicinių ginčų sprendimo, vadinamąja investicinių teismų sistema
                  2
               .

               Pagal Susitarimo 8.28 straipsnio 7 dalį „IEPS jungtinis komitetas nedelsdamas priima sprendimą, kuriuo sutvarkomi toliau nurodyti Apeliacinės ginčų sprendimo kolegijos veikimo administraciniai ir organizaciniai aspektai: a) administracinė pagalba; b) apeliacijų inicijavimo ir nagrinėjimo procedūros ir, jei tinkama, klausimų perdavimo atgal Ginčų sprendimo kolegijai, kad būtų pakoreguotas sprendimas, procedūros; c) atsilaisvinusių Apeliacinės ginčų sprendimo kolegijos ir Apeliacinės ginčų sprendimo kolegijos padalinio, sudaryto bylai nagrinėti, vietų užpildymo procedūros; d) Apeliacinės ginčų sprendimo kolegijos narių atlyginimas; e) nuostatos dėl apeliacijos sąnaudų; f) Apeliacinės ginčų sprendimo kolegijos narių skaičius ir g) bet kokie kiti dalykai, kuriuos jis mano esant svarbius, kad Apeliacinės ginčų sprendimo kolegija veiktų efektyviai.“

               Bendro aiškinamojo dokumento dėl Susitarimo 6 dalies g punkte nustatyta: „IEPS yra pirmasis susitarimas, į kurį įtrauktas apskundimo mechanizmas, kuriuo bus sudarytos sąlygos ištaisyti klaidas ir užtikrinti pirmosios instancijos kolegijos sprendimų nuoseklumą.“ Be to, Komisijos ir Tarybos pareiškimas Nr. 36, įtrauktas į Tarybos posėdžio protokolą Tarybai priėmus sprendimą, kuriuo suteikiami įgaliojimai Sąjungos vardu pasirašyti IEPS, nustatyta: „IEPS 8.28 straipsnyje numatytas apeliacijos mechanizmas bus organizuojamas ir tobulinamas, kad juo būtų galima visapusiškai užtikrinti pirmojoje instancijoje priimtų sprendimų nuoseklumą ir taip prisidėti prie teisinio tikrumo. Tai visų pirma reiškia, kad: Apeliacinės ginčų sprendimo kolegijos sudėtis bus formuojama taip, kad būtų užtikrintas nuo didesnis veiklos nepertraukiamumas. Bus numatyta, kad kiekvienas Apeliacinės ginčų sprendimo kolegijos narys privalės susipažinti su Apeliacinės ginčų sprendimo kolegijos skyrių, kurių darbe jis nedalyvauja, priimtais sprendimais. Apeliacinei ginčų sprendimo kolegijai turėtų būti suteikta galimybė posėdžiauti didžiosios kolegijos sudėtimi bylose, kuriose iškyla svarbių principinių klausimų arba dėl kurių Apeliacinės ginčų sprendimo kolegijos skyrių nuomonės skiriasi“
                  3
               .

               Numatomu aktu įgyvendinami šie įsipareigojimai – į jį įtraukiamos išsamios Apeliacinės ginčų sprendimo kolegijos sudėties taisyklės ir administraciniai aspektai (numatomo akto 2 straipsnis), ir apeliacijų nagrinėjimo procedūros (3 straipsnis). Numatomas aktas įsigalios Susitarimo įsigaliojimo dieną (4 straipsnis).

               Šis pasiūlymas dera su kitomis IEPS investicinių teismų sistemos įgyvendinimo iniciatyvomis. Konkrečiai kalbant, nuo 2018 m. birželio mėn. Komisija bendradarbiauja su valstybėmis narėmis Tarybos prekybos politikos paslaugų ir investicijų komitete ir su Kanada dėl keturių sprendimų projektų dėl:

               –taisyklių, kuriomis sutvarkomi Apeliacinės ginčų sprendimo kolegijos veikimo administraciniai ir organizaciniai aspektai pagal Susitarimo 8.28 straipsnio 7 dalį;

               –Ginčų sprendimo kolegijos narių, Apeliacinės ginčų sprendimo kolegijos narių ir tarpininkų elgesio kodekso pagal Susitarimo 8.44 straipsnio 2 dalį;

               –tarpininkavimo, kuriuo gali naudotis ginčo šalys pagal Susitarimo 8.44 straipsnio 3 dalies c punktą, taisyklių ir

               –darbo tvarkos taisyklių priimant aiškinimus pagal Susitarimo 8.31 straipsnio 3 dalį ir 8.44 straipsnio 3 dalies a punktą.

               Toliau vykdomas darbas kitose investicinių teismų sistemos įgyvendinimo srityse, įskaitant Ginčų sprendimo kolegijos ir Apeliacinės ginčų sprendimo kolegijos narių atranką, skyrimą ir atlygį. Nors Ginčų sprendimo kolegijos ir Apeliacinės ginčų sprendimo kolegijos narių atlygio sumą turi aptarti valstybės narės ir Kanada, Komisija anksčiau yra apskaičiavusi, kad IEPS investicinių teismų sistemos metinės pastoviosios sąnaudos būtų apie 800 000 EUR, kurias po lygiai pasidalytų Kanada ir ES
                  4
               . Todėl šių pastoviųjų sąnaudų poveikis ES biudžetui per metus būtų apie 400 000 EUR. Į šias sąnaudas bus atsižvelgta 2021 m. ES biudžete.

               Todėl, siekiant užtikrinti veiksmingą Susitarimo įgyvendinimą, tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi IEPS jungtiniame komitete, dėl numatomo akto.

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų [...] turinį“
                  5
               .

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               IEPS jungtinis komitetas yra susitarimu, būtent Kanados ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių išsamiu ekonomikos ir prekybos susitarimu (IEPS) (toliau – Susitarimas), įsteigtas organas.

               Aktas, kurį turi priimti IEPS jungtinis komitetas, yra teisinę galią turintis aktas. Vadovaujantis Susitarimo 26.3 straipsnio 2 dalimi, numatomas aktas bus Šalims privalomas pagal tarptautinę teisę.

               Numatomu aktu Susitarimo institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su bendra prekybos politika.

               Todėl siūlomo sprendimo materialiniai teisiniai pagrindai yra SESV 207 straipsnio 3 dalis ir 207 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa.

               4.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisiniai pagrindai turėtų būti SESV 207 straipsnio 3 dalis ir 207 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.

               5.Autentiškos kalbos ir numatomo akto skelbimas

               Kadangi IEPS jungtinio komiteto aktu bus įgyvendinamos Susitarimo nuostatos dėl investuotojų ir valstybių ginčų dėl investicijų sprendimo, jį tinkama priimti visomis kalbomis, kuriomis Susitarimo tekstas yra autentiškas
                  6
                ir, jį priėmus, paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               2019/0217 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi IEPS jungtiniame komitete, įsteigtame Kanados ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių išsamiu ekonomikos ir prekybos susitarimu (IEPS), dėl sprendimo, kuriuo sutvarkomi Apeliacinės ginčų sprendimo kolegijos veikimo administraciniai ir organizaciniai aspektai, priėmimo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 3 dalį ir 4 dalies pirmą pastraipą kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Tarybos sprendimu (ES) 2017/37
                  7
                Europos Sąjungos vardu numatyta pasirašyti Kanados ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių išsamų ekonomikos ir prekybos susitarimą (IEPS) (toliau – Susitarimas). Susitarimas buvo pasirašytas 2016 m. spalio 30 d.;

               (2)Tarybos sprendimu (ES) 2017/38
                  8
                numatomas Susitarimo dalių, įskaitant jo nuostatas dėl IEPS jungtinio komiteto įsteigimo, laikinas taikymas. Susitarimas laikinai taikomas nuo 2017 m. rugsėjo 21 d.;

               (3)pagal Susitarimo 26.3 straipsnio 1 dalį siekiant šio Susitarimo tikslų IEPS jungtinis komitetas įgaliojamas priimti sprendimus visais klausimais, kai tai numatyta šiame Susitarime;

               (4)pagal Susitarimo 26.3 straipsnio 2 dalį IEPS jungtinio komiteto sprendimai Šalims yra privalomi ir Šalys juos vykdo pagal bet kokius savo vidaus reikalavimus bei procedūras;

               (5)Susitarimo 8.28 straipsnio 7 dalyje nustatyta, kad IEPS jungtinis komitetas turi priimti sprendimą, kuriuo sutvarkomi Apeliacinės ginčų sprendimo kolegijos veikimo administraciniai ir organizaciniai aspektai.

               (6)todėl, siekiant užtikrinti veiksmingą Susitarimo įgyvendinimą, tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi IEPS jungtiniame komitete, grindžiamą pridedamu IEPS jungtinio komiteto sprendimo dėl Apeliacinės ginčų sprendimo kolegijos projektu,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios turi būti laikomasi Europos Sąjungos vardu IEPS jungtiniame komitete dėl sprendimo, kuriuo sutvarkomi Apeliacinės ginčų sprendimo kolegijos administraciniai ir organizaciniai aspektai, priėmimo, grindžiama prie šio Tarybos sprendimo pridedamu IEPS jungtinio komiteto sprendimo projektu.

               2 straipsnis

               1.IEPS jungtinio komiteto sprendimas priimamas visomis kalbomis, kuriomis Susitarimo tekstas yra autentiškas.

               2.IEPS jungtinio komiteto priimtas sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        2018 m. rugsėjo 26 d. IEPS jungtinio komiteto sprendimas Nr. 001/2018, kuriuo priimamos jo ir specialiųjų komitetų darbo tvarkos taisyklės (OL L 190, 2018 7 27, p. 13), paskelbtas Prekybos GD svetainėje
                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2019/february/tradoc_157677.pdf
                  .

                     (2)

                        Bendras aiškinamasis dokumentas dėl Kanados ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių išsamaus ekonomikos ir prekybos susitarimo (IEPS) (OL L 11, 2017 1 14, p. 3).

                     (3)

                        Į Tarybos posėdžio protokolą įtrauktini pareiškimai (OL L 11, 2017 1 14, p. 9).

                     (4)

                        Tai yra IEPS investicinių teismų sistemos pastoviųjų metinių sąnaudų sąmata (jei nėra ginčų), t. y. bazinio Ginčų sprendimo kolegijos ir Apeliacinės ginčų sprendimo kolegijos narių atlygio sąmata.

                     (5)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.

                     (6)

                        Pagal Susitarimo 30.11 straipsnį (Autentiški tekstai) Susitarimas parengtas dviem egzemplioriais anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, kroatų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, nyderlandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų ir vokiečių kalbomis. Visi tekstai yra autentiški.

                     (7)

                        2016 m. spalio 28 d. Tarybos sprendimas (ES) 2017/37 dėl Kanados ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių išsamaus ekonomikos ir prekybos susitarimo (IEPS) pasirašymo Europos Sąjungos vardu (OL L 11, 2017 1 14, p. 1).

                     (8)

                        2016 m. spalio 28 d. Tarybos sprendimas (ES) 2017/38 dėl Kanados ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių išsamaus ekonomikos ir prekybos susitarimo (IEPS) laikino taikymo (OL L 11, 2017 1 14, p. 1080).

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 10 11
            COM(2019) 457 final
            PRIEDAS
            prie
            pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi IEPS jungtiniame komitete, įsteigtame Kanados ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių išsamiu ekonomikos ir prekybos susitarimu (IEPS), dėl sprendimo, kuriuo sutvarkomi Apeliacinės ginčų sprendimo kolegijos veikimo administraciniai ir organizaciniai aspektai, priėmimo

               PRIEDAS

               PROJEKTAS

               IEPS JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS Nr. […/2019]

               ... m. ... ... d.

               kuriuo sutvarkomi Apeliacinės ginčų sprendimo kolegijos veikimo administraciniai ir organizaciniai aspektai

               IEPS JUNGTINIS KOMITETAS,

               atsižvelgdamas į Kanados ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių išsamaus ekonomikos ir prekybos susitarimo (toliau – Susitarimas) 26.1 straipsnį,

               kadangi Susitarimo 8.28 straipsnio 7 dalyje nustatyta, kad IEPS jungtinis komitetas turi priimti sprendimą, kuriuo sutvarkomi Apeliacinės ginčų sprendimo kolegijos veikimo administraciniai ir organizaciniai aspektai,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Terminų apibrėžtys

               Šiame sprendime vartojamų terminų apibrėžtys:

               (a)Susitarimo Pirmo skyriaus (Bendrosios apibrėžtys ir pradinės nuostatos) 1.1 straipsnio (Visuotinai taikomos apibrėžtys) apibrėžtys;

               (b)Susitarimo Aštunto skyriaus (Investicijos) 8.1 straipsnio (Apibrėžtys) apibrėžtys; ir

               (c)narys – Apeliacinės ginčų sprendimo kolegijos, įsteigtos Susitarimo Aštunto skyriaus (Investicijos) F skirsniu (Investuotojų ir valstybių ginčų dėl investicijų sprendimas), narys.

               2 straipsnis

               Sudėtis ir administraciniai aspektai

               1.Apeliacinę ginčų sprendimo kolegiją sudaro šeši nariai, kuriuos paskiria IEPS jungtinis komitetas atsižvelgdamas į įvairovės ir lyčių lygybės principus. Paskiriama taip:

               (a)du nariai atrenkami iš Kanados pasiūlytų kandidatų,

               (b)du nariai atrenkami iš Europos Sąjungos pasiūlytų kandidatų ir

               (c)du nariai atrenkami iš Kanados arba Europos Sąjungos pasiūlytų kandidatų, kurie nėra nei Kanados, nei kurios nors Europos Sąjungos valstybės narės piliečiai.

               2.IEPS jungtinis komitetas gali nuspręsti padidinti narių skaičių trijų kartotiniais. Papildomi nariai paskiriami tuo pačiu principu, kaip numatyta 1 dalyje.

               3.Nariai skiriami devynerių metų laikotarpiui, kuris negali būti pratęstas. Tačiau trijų iš pirmų šešių asmenų, paskirtų pagal Susitarimo 8.28 straipsnio 3 dalį, paskyrimo laikotarpis yra ne ilgesnis kaip šešeri metai. Šie trys asmenys bus atrinkti burtų keliu iš kiekvienos narių grupės, paskirtos pagal 1 dalies a, b ir c punktus, atrenkant po vieną narį. Iš esmės, narys, einantis pareigas Apeliacinės ginčų sprendimo kolegijos padalinyje tuo metu, kai baigiasi jo paskyrimo laikotarpis, gali toliau eiti pareigas tame padalinyje, kol jame baigiamas atitinkamas procesas, nebent Apeliacinės ginčų sprendimo kolegijos pirmininkas, pasikonsultavęs su padalinio nariais, nusprendžia kitaip, ir tik tuo tikslu toliau laikomas nariu. Atsiradus laisvai vietai Apeliacinėje ginčų sprendimo kolegijoje, į ją paskiriamas naujas narys.

               4.Apeliacinės ginčų sprendimo kolegijos pirmininką ir jo pavaduotoją, atsakingus už organizacinius klausimus, burtų keliu atrenka IEPS jungtinio komiteto pirmininkas dvejų metų laikotarpiui iš narių, kurie yra trečiųjų šalių piliečiai. Jei eina pareigas rotacijos principu. Pirmininkui nesant jį pakeičia pavaduotojas.

               5.Apeliacinė ginčų sprendimo kolegija kiekvieną bylą pagal Susitarimo 8.28 straipsnio 5 dalį nagrinėja padaliniais po tris narius, iš kurių vienas narys paskiriamas pagal 1 dalies a punktą, vienas – pagal 1 dalies b punktą ir vienas – pagal 1 dalies c punktą. Padaliniui pirmininkauja narys, paskirtas pagal 1 dalies c punktą.

               6.Apeliacinės ginčų sprendimo kolegijos pirmininkas, vadovaudamasis rotacijos principu, nustato kiekvieno skundą nagrinėjančio padalinio sudėtį, užtikrindamas, kad kiekvienas padalinys būtų sudaromas atsitiktine tvarka ir nenuspėjamai, o visiems nariams būtų suteikiamos lygios galimybės eiti pareigas.

               7.Apeliacinė ginčų sprendimo kolegija gali nagrinėti bylą padalinyje, kurį sudaro šeši nariai, jei to padalinio nagrinėjamoje byloje kyla rimtas klausimas, kuriuo daromas poveikis Susitarimo Aštunto skyriaus aiškinimui ar taikymui. Apeliacinė ginčų sprendimo kolegija nagrinėja bylą padalinyje, kurį sudaro šeši nariai, jei to prašo abi ginčo šalys arba jei narių dauguma nusprendžia, kad tai yra pageidautina. Šešių narių padaliniui pirmininkauja Apeliacinės ginčų sprendimo kolegijos pirmininkas.

               8.Apeliacinė ginčų sprendimo kolegija gali pati parengti savo darbo tvarkos taisykles.

               9.Nariai užtikrina, kad jie galės ir gebės vykdyti šiuo sprendimu ir Susitarimo Aštunto skyriaus (Investicijos) F skirsniu (Investuotojų ir valstybių ginčų dėl investicijų sprendimas) nustatytas funkcijas.

               10.Siekiant užtikrinti narių galimybę vykdyti funkcijas, jiems mokamas mėnesinis avansinis honoraras, kurį nustato IEPS jungtinis komitetas.

               11.10 dalyje nurodytus honorarus po lygiai moka abi Šalys į ICSID sekretoriato tvarkomą sąskaitą. Jei viena Šalis nesumoka šio honoraro, kita Šalis gali pasirinkti, ar mokėti. Pradelstos sumos sumokamos taikant tinkamas palūkanas.

               12.Padalinio, sudaryto pretenzijai nagrinėti, narių honorarus ir išlaidas, kurios nėra 10 dalyje nurodyti honorarai, nustato IEPS jungtinis komitetas ir paskirsto ginčo šalims tokiu pačiu pagrindu, kaip nurodyta Susitarimo 8.39 straipsnio 5 dalyje.

               13.IEPS jungtinis komitetas gali nuspręsti avansinį honorarą ir už išdirbtas dienas mokamus honorarus pakeisti reguliariai mokamu atlyginimu. Tokiu atveju nariai vykdo savo pareigas visu etatu ir IEPS jungtinis komitetas nustato jų atlygį ir susijusius organizacinius aspektus. Be to, tokiu atveju nariai negali vykdyti kitos mokamos ar nemokamos profesinės veiklos, nebent išimties tvarka tai leistų Apeliacinės ginčų sprendimo kolegijos pirmininkas.

               14.ICSID sekretoriatas atlieka Apeliacinės ginčų sprendimo kolegijos sekretoriato funkcijas ir tinkamai jai padeda. Šios pagalbos išlaidas Šalys padengia po lygiai.

               3 straipsnis

               Apeliacijų nagrinėjimas

               1.Bet kuri ginčo šalis gali Apeliacinei ginčų sprendimo kolegijai pateikti apeliaciją dėl Ginčų sprendimo kolegijos priimto sprendimo pagal Aštunto skyriaus (Investicijos) F skirsnį (Investuotojų ir valstybių ginčų dėl investicijų sprendimas) per Susitarimo 8.28 straipsnio 9 dalies a punkte nustatytą terminą ir remdamasi Susitarimo 8.28 straipsnio 2 dalyje nustatytais pagrindais.

               2.Jei Apeliacinė ginčų sprendimo kolegija visiškai ar iš dalies patenkina apeliaciją, ji visiškai ar iš dalies pakeičia arba panaikina Ginčų sprendimo kolegijos teisinius nustatytus faktus ir išvadas. Apeliacinė ginčų sprendimo kolegija aiškiai nurodo, kaip ji pakeitė ar panaikino atitinkamus Ginčų sprendimo kolegijos nustatytus faktus ir išvadas.

               3.Jei Ginčų sprendimo kolegijos nustatyti faktai tai leidžia, Apeliacinė ginčų sprendimo kolegija taiko savo nustatytus teisinius faktus ir išvadas dėl faktų bei priima galutinį sprendimą. Jei tai neįmanoma, ji priima sprendimą, kuriuo klausimas grąžinamas Ginčų sprendimo kolegijai, kad ji priimtų sprendimą remdamasi Apeliacinės ginčų sprendimo kolegijos nustatytais faktais ir išvadomis. Jei įmanoma, Apeliacinė ginčų sprendimo kolegija klausimą grąžina tam pačiam Ginčų sprendimo kolegijos padaliniui, kuris anksčiau sprendė klausimą.

               4.Apeliacinė ginčų sprendimo kolegija atmeta apeliaciją, jei nustato, kad ji nepagrįsta. Ji taip pat gali atmesti apeliaciją skubos tvarka, jei aišku, kad ji akivaizdžiai nepagrįsta. Jei Apeliacinė ginčų sprendimo kolegija atmeta apeliaciją, Ginčų sprendimo kolegijos priimtas sprendimas tampa galutiniu sprendimu.

               5.Paprastai apeliacinis procesas trunka ne ilgiau kaip 180 dienų nuo datos, kurią ginčo šalis oficialiai praneša apie savo sprendimą pateikti apeliaciją, iki datos, kurią Apeliacinė ginčų sprendimo kolegija paskelbia savo sprendimą. Jei Apeliacinė ginčų sprendimo kolegija mano, kad ji negali priimti sprendimo per 180 dienų, ji raštu nurodo ginčo šalims vėlavimo priežastis ir apytikslį laikotarpį, per kurį ji pateiks nutarimą ar sprendimą. Turėtų būti dedamos visos pastangos, kad apeliacinis procesas netruktų ilgiau kaip 270 dienų.

               6.Apeliaciją teikianti ginčo šalis pateikia užstatą, padengiantį apeliacijos išlaidas, kurį nustato Apeliacinės ginčų sprendimo kolegijos padalinys, sudarytas bylai nagrinėti. Ginčo šalis taip pat pateikia bet kokį kitą Apeliacinės ginčų sprendimo kolegijos nurodytą užstatą.

               7.Vykdant apeliacinį procesą Susitarimo 8.20 (Tarpininkavimas), 8.24 (Procesas pagal kitus tarptautinius susitarimus), 8.26 (Trečiosios šalies finansavimas), 8.31 (Taikytina teisė ir aiškinimo nuostatos), 8.34 (Laikinosios apsaugos priemonės), 8.35 (Pretenzijos atsisakymas), 8.36 (Proceso skaidrumas)
                  1
               , 8.38 (Nedalyvaujanti ginčo Šalis), 8.39 (Galutinis sprendimas) ir 8.40 (Nuostolių atlyginimas ar kitos kompensacijos) straipsnių nuostatos taikomos mutatis mutandis.

               4 straipsnis

               Įsigaliojimas

               Šis sprendimas skelbiamas ir įsigalioja Susitarimo Aštunto skyriaus (Investicijos) F skirsnio (Investuotojų ir valstybių ginčų dėl investicijų sprendimas) įsigaliojimo dieną, jei Šalys diplomatiniais kanalais pasikeičia raštiškais pranešimais, patvirtinančiais, kad jos įgyvendino būtinus savo vidaus reikalavimus ir procedūras.

               Priimta ...

                     (1)

                        Patikslinama, kad apeliacija, pranešimas apie ketinimą prieštarauti nario paskyrimui ir sprendimas prieštarauti nario paskyrimui įtraukiami į dokumentų, kurie turi būti skelbiami viešai pagal UNCITRAL skaidrumo taisyklių 3 straipsnio 1 dalį, sąrašą.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2020 02 26
            COM(2020) 71 final
            2020/0031(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinio vežimo geležinkeliais tarpvyriausybinės organizacijos Pavojingų krovinių vežimo ekspertų komiteto 56-ojoje sesijoje, dėl tam tikrų Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutarties C priedėlio pakeitimų

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas yra susijęs su sprendimu, kuriuo nustatoma pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu Tarptautinio vežimo geležinkeliais organizacijos (OTIF) Pavojingų krovinių vežimo ekspertų komitete (toliau – RID ekspertų komitetas) dėl numatomo Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutarties (COTIF) C priedėlio priede išdėstytų tam tikrų techninių ir administracinių nuostatų pakeitimų, dėl kurių tas komitetas turi priimti sprendimą, priėmimo.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutartis (COTIF)

               1980 m. gegužės 9 d. Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutartis (COTIF) su pakeitimais, padarytais 1999 m. birželio 3 d. Vilniaus protokolu, yra tarptautinis susitarimas, kurio susitariančiosios šalys yra Sąjunga ir 26 valstybės narės (išskyrus Kiprą ir Maltą).

               Europos Sąjunga prie COTIF prisijungė 2011 m. birželio 16 d. Tarybos sprendimu 2013/103/ES
                  1
               . To sprendimo III priede nustatyta Tarybos, valstybių narių ir Komisijos dalyvavimo OTIF procedūrose vidaus tvarka. Pagal Tarybos sprendimo 2013/103/ES III priedo 3.1 punktą, jei darbotvarkės punktas yra susijęs su išimtinei Sąjungos kompetencijai priklausančiais klausimais, Sąjungos vardu balsuos Komisija.

               2.2.Pavojingų krovinių tarptautinio vežimo geležinkeliais taisyklės (RID)

               Pagal COTIF 7 straipsnį COTIF taip pat aprėpia, inter alia, jos 6 straipsnyje nurodytus priedėlius. Tarp tų priedėlių – sutarties C priedėlis „Pavojingų krovinių tarptautinio vežimo geležinkeliais taisyklės (RID)“.  RID taikomos, jei pareiškimai pateikiami nesilaikant atitinkamų COTIF nuostatų
                  2
               .

               Pavojingų krovinių tarptautinio vežimo geležinkeliais taisyklių tikslas – reglamentuoti tarptautinį pavojingų krovinių vežimą geležinkeliais tarp RID taikančių OTIF valstybių narių (toliau – RID susitariančiosios valstybės)
                  3
               .

               2.3.RID ekspertų komitetas

               RID ekspertų komitetas yra pagal COTIF 13 straipsnio 1 dalies d punktą įsteigtas organas. Pagal COTIF 18 straipsnį RID ekspertų komitetas priima sprendimus dėl pasiūlymų, kuriais siekiama iš dalies pakeisti sutartį. Jį sudaro RID taikančių OTIF valstybių narių ir Europos Sąjungos atstovai.

               2.4.Numatomas RID ekspertų komiteto aktas

               2020 m. gegužės 27 d. rengiamoje 56-ojoje sesijoje  RID ekspertų komitetas turėtų priimti RID pakeitimus, kuriais RID priedas bus atnaujintas atsižvelgiant į technikos ir mokslo pažangą (toliau – numatomas aktas);

               Numatomo akto tikslas – užtikrinti saugų ir patikimą pavojingų krovinių vežimą geležinkeliais, atnaujinant, be kita ko, pavojingų krovinių, kuriuos leidžiama vežti, sąrašą, pakavimo instrukcijas, taikomų standartų sąrašą ir kitus įvairioms talpykloms taikomus techninius reikalavimus.

               Pavojingų krovinių vežimą reglamentuojančias tarptautines nuostatas yra nustačiusios įvairios tarptautinės organizacijos, pavyzdžiui, OTIF, tačiau taip pat Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisija (JT EEK) ir įvairios specializuotos Jungtinių Tautų įstaigos, pavyzdžiui, Jungtinių Tautų Ekonominės ir Socialinės Tarybos (ECOSOC) Pavojingų krovinių vežimo ekspertų pakomitetis. Kadangi taisyklės turi derėti tarpusavyje, šį darbą atliekančios organizacijos sukūrė sudėtingą tarptautinę koordinavimo ir derinimo sistemą. Nuostatos priderinamos po dvejus metus trukusio darbo.

               Rengiantis priimti šiuos pakeitimus konsultuotasi su įvairiais viešojo ir privačiojo sektorių ekspertais. Rengiant pakeitimus įvyko šie techninio pobūdžio posėdžiai:

               –Jungtinių Tautų Ekonominės ir Socialinės Tarybos Pavojingų krovinių vežimo ekspertų pakomitečio posėdžiai, surengti per:

               (1)51-ąją sesiją, vykusią 2017 m. liepos 3–7 d. Ženevoje;

               (2)52-ąją sesiją, vykusią 2017 m. lapkričio 27–gruodžio 6 d. Ženevoje;

               (3)53-ąją sesiją, vykusią 2018 m. birželio 25–liepos 4 d. Ženevoje;

               (4)54-ąją sesiją, vykusią 2018 m. lapkričio 26–gruodžio 4 d. Ženevoje;

               –JT EEK ir OTIF bendri RID ekspertų komiteto ir Pavojingų krovinių vežimo darbo grupės posėdžiai, surengti per:

               (1)2018 m. rudens sesiją, vykusią 2018 m. rugsėjo 17–21 d. Ženevoje;

               (2)2019 m. pavasario sesiją, vykusią 2019 m. kovo 18–22 d. Berne;

               (3)2019 m. rudens sesiją, vykusią 2019 m. rugsėjo 17–26 d. Ženevoje;

               (4)kitas bendras posėdis įvyks 2020 m. kovo 16–20 d. Berne;

               –RID ekspertų komiteto nuolatinės darbo grupės posėdžiai, surengti per:

               (1)10-ąją sesiją, vykusią 2018 m. lapkričio 21–23 d Krokuvoje;

               (2)11-ąją sesiją, vykusią 2019 m. lapkričio 25–29 d. Vienoje.

               Per šiuos posėdžius minėtųjų komitetų ekspertai išnagrinėjo ir apsvarstė atskirus pasiūlymus dėl pakeitimų. Daugumai rekomenduotų veiksmų pritarta vieningai. Kai kurie pasiūlymai rekomenduoti atsižvelgiant į daugumos ekspertų nuomonę.

               COTIF 38 straipsnyje nustatyta, kad naudodamasi teise balsuoti ir teise prieštarauti, numatytomis 35 straipsnio 2 ir 4 dalyse, ekonominės integracijos regioninė organizacija (tokia organizacija yra Europos Sąjunga) turi tiek balsų, kiek ji  turi narių, kurie kartu yra ir organizacijai priklausančios valstybės narės.

               Pagal COTIF 35 straipsnį RID ekspertų komiteto priimti pakeitimai visoms susitariančiosioms šalims įsigalioja pirmąją šešto mėnesio, einančio po to mėnesio, per kurį generalinis sekretorius apie juos pranešė susitariančiosioms šalims, dieną. Per keturis mėnesius nuo šio pranešimo dienos bet kuri susitariančioji šalis gali pateikti prieštaravimą. Pakeitimas neįsigalioja, jei prieštaravimą pateikia ketvirtadalis susitariančiųjų šalių.

               Jei prieštaravimų nepareikš pakankamas skaičius šalių, tikimasi, kad su šiuo pasiūlymu susiję pakeitimai įsigalios 2021 m. sausio 1 d., taps privalomi Sąjungai bei valstybėms narėms ir bus neatskiriama Sąjungos acquis dalis.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               3.1.Išimtinė Sąjungos kompetencija

               2011 m. birželio 16 d. Tarybos sprendimo 2013/103/ES I priedo priedėlyje pateiktas Sąjungos dokumentų, kuriais remdamasi Sąjunga pasinaudojo savo kompetencija ir kurie galiojo ES ir OTIF susitarimo sudarymo metu, sąrašas. Į sąrašą įtraukta Direktyva 2008/68/EB dėl pavojingų krovinių vežimo vidaus keliais
                  4
               .

               Direktyvos 2008/68/EB 1 straipsnyje nustatyta, kad RID priedas taikomas pavojingų krovinių vežimui geležinkeliais valstybėse narėse (išskyrus valstybes nares, kuriose nėra geležinkelių sistemos) ar iš vienos į kitą. Direktyvos 2008/68/EB 4 straipsnyje dėl trečiųjų šalių nurodyta, kad „pavojingų krovinių vežimas tarp valstybių narių ir trečiųjų šalių leidžiamas laikantis ADR
                  5
               , RID arba ADN
                  6
                reikalavimų, jei prieduose nenurodyta kitaip“.

               Šiuo tikslu Komisijai suteikti įgaliojimai padaryti Direktyvos 2008/68/EB II priedo II.1 skirsnio pataisas, pagal direktyvos 8 straipsnį priimant deleguotąjį aktą.

               3.2.Pozicija, kurios turi būti laikomasi

                RID pakeitimai visiškai priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai ir būtina nustatyti Sąjungos poziciją.

               Tarybos sprendimo projekto 1a straipsnyje pateikiamas numatomų pakeitimų sąrašas.

               Kaip minėta pirmiau, rengiantis priimti šiuos pakeitimus konsultuotasi su įvairiais viešojo ir privačiojo sektorių ekspertais. Dėl daugumos rekomenduotų veiksmų susitarta vieningai.

               Pagal Tarybos sprendimo 2013/103/ES III priedo 2.4 punktą 2019 m. gruodžio 16 d. posėdyje Pavojingų krovinių vežimo komitetas, įsteigtas pagal Direktyvą 2008/68/EB, surengė preliminarias diskusijas dėl numatomų pakeitimų, o visi dalyviai pasiūlymą įvertino teigiamai.

               Be to, Komisija surengė ES koordinavimo posėdžius visais derybų dėl šių pakeitimų proceso etapais.

               Atsižvelgiant į technologinę pažangą, numatomi pakeitimai laikomi tinkamais siekiant užtikrinti saugų ir ekonomiškai efektyvų pavojingų krovinių vežimą, todėl jiems gali būti pritarta.

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų [...] turinį“
                  7
               .

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Aktas, kurį turi priimti RID ekspertų komitetas, yra teisinę galią turintis aktas. Numatomas aktas Sąjungai bus privalomas pagal tarptautinę teisę, laikantis RID 6 straipsnio, pagal kurį priedas, kurį reikia iš dalies pakeisti, yra RID sudedamoji dalis.

               Be to, pagal Direktyvos 2008/68/EB 1 straipsnį RID priedas taikomas pavojingų krovinių vežimui geležinkeliais valstybėse narėse (išskyrus valstybes nares, kuriose nėra geležinkelių sistemos) ar iš vienos į kitą. Direktyvos 2008/68/EB 4 straipsnyje dėl trečiųjų šalių nurodyta, kad „pavojingų krovinių vežimas tarp valstybių narių ir trečiųjų šalių leidžiamas laikantis ADR, RID arba ADN reikalavimų, jei prieduose nenurodyta kitaip“.

               Numatomu aktu susitarimo institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Pagrindinis sprendimo tikslas ir turinys yra susiję su pavojingų krovinių vežimu geležinkeliais.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 91 straipsnis.

               4.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 91 straipsnis kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.

               5.Numatomo akto skelbimas

               RID ekspertų komiteto sprendimu bus padaryta RID priedo pakeitimų, todėl tikslinga priėmus sprendimą informaciją apie posėdžio rezultatus paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               2020/0031 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinio vežimo geležinkeliais tarpvyriausybinės organizacijos Pavojingų krovinių vežimo ekspertų komiteto 56-ojoje sesijoje, dėl tam tikrų Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutarties C priedėlio pakeitimų

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 91 straipsnį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Tarybos sprendimu 2013/103/ES
                  8
               1 Sąjunga prisijungė prie 1980 m. gegužės 9 d. Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutarties (toliau – COTIF) su pakeitimais, padarytais 1999 m. birželio 3 d. Vilniaus protokolu;

               (2)COTIF šalys yra visos valstybės narės, išskyrus Kiprą ir Maltą;

               (3)pagal COTIF 6 straipsnį tarptautinis geležinkelių susisiekimas ir leidimas naudoti geležinkelių priemones tarptautiniam susisiekimui reglamentuojami tame straipsnyje išvardytomis taisyklėmis, visų pirma sutarties C priedėliu „Pavojingų krovinių tarptautinio vežimo geležinkeliais taisyklės (RID)“;

               (4)Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2008/68/EB
                  9
               2 nustatyti pavojingų krovinių vežimo keliais, geležinkeliais ar vidaus vandenų keliais valstybėse narėse ar iš vienos į kitą reikalavimai, darant nuorodą į RID;

               (5)pagal COTIF 13 straipsnio 1 dalies d punktą Tarptautinio vežimo geležinkeliais organizacijos (OTIF) Pavojingų krovinių vežimo ekspertų komitetas (toliau – RID ekspertų komitetas) gali priimti RID priedo pakeitimus;

               (6)2020 m. gegužės 27 d. 56-ojoje sesijoje RID ekspertų komitetas turi priimti pakeitimus, kad RID priedas būtų priderintas prie mokslo ir technikos pažangos;

               (7)tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu  turi būti laikomasi RID ekspertų komitete, nes RID pakeitimai bus privalomi Sąjungai;

               (8)numatomi pakeitimai susiję su techniniais standartais ir jais siekiama užtikrinti saugų ir veiksmingą pavojingų krovinių vežimą, kartu atsižvelgiant į sektoriaus mokslo ir technikos pažangą ir į kuriamas naujas medžiagas bei produktus, kurie vežami galėtų kelti pavojų;

               (9)numatomi pakeitimai laikomi tinkamais saugiam ir ekonomiškai efektyviam pavojingų krovinių vežimui užtikrinti, todėl jiems gali būti pritarta,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios pagal 1980 m. gegužės 9 d. Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutartį su pakeitimais, padarytais 1999 m. birželio 3 d. Vilniaus protokolu, Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinio vežimo geležinkeliais organizacijos (OTIF) Pavojingų krovinių vežimo ekspertų komiteto (RID ekspertų komiteto) 56-ojoje sesijoje, išdėstyta šio sprendimo priede.

               Neesminiams priede nurodytų dokumentų pakeitimams Sąjungos atstovai RID ekspertų komitete gali pritarti be papildomo Tarybos sprendimo.

               2 straipsnis

               Priimti RID ekspertų komiteto sprendimai skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, nurodant jų įsigaliojimo dieną.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        2011 m. birželio 16 d. Tarybos sprendimas 2013/103 dėl Europos Sąjungos ir Tarptautinio vežimo geležinkeliais tarpvyriausybinės organizacijos susitarimo dėl Europos Sąjungos prisijungimo prie 1980 m. gegužės 9 d. Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutarties (COTIF) su pakeitimais, padarytais 1999 m. birželio 3 d. Vilniaus protokolu, pasirašymo ir sudarymo (OL L 51, 2013 2 23, p. 1).

                     (2)

                        COTIF 42 straipsnio 1 dalis.

                     (3)

                        Šiuo metu yra 50 OTIF valstybių narių ir 45 RID susitariančiosios valstybės.

                     (4)

                        2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/68/EB dėl pavojingų krovinių vežimo vidaus keliais (OL L 260, 2008 9 30, p. 13).

                     (5)

                        1957 m. rugsėjo 30 d. Ženevoje sudaryta Europos sutartis dėl pavojingų krovinių tarptautinio vežimo keliais.

                     (6)

                        2000 m. gegužės 26 d. Ženevoje sudaryta Europos sutartis dėl tarptautinio pavojingų krovinių vežimo vidaus vandenų keliais.

                     (7)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.

                     (8)
                  1
                        2011 m. birželio 16 d. Tarybos sprendimas 2013/103 dėl Europos Sąjungos ir Tarptautinio vežimo geležinkeliais tarpvyriausybinės organizacijos susitarimo dėl Europos Sąjungos prisijungimo prie 1980 m. gegužės 9 d. Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutarties (COTIF) su pakeitimais, padarytais 1999 m. birželio 3 d. Vilniaus protokolu, pasirašymo ir sudarymo (OL L 51, 2013 2 23, p. 1).

                     (9)
                  2
                        2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/68/EB dėl pavojingų krovinių vežimo vidaus keliais (OL L 260, 2008 9 30, p. 13).

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2020 02 26
            COM(2020) 71 final
            PRIEDAS
            prie
            Tarybos sprendimo
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinio vežimo geležinkeliais tarpvyriausybinės organizacijos Pavojingų krovinių vežimo ekspertų komiteto 56-ojoje sesijoje, dėl tam tikrų Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutarties C priedėlio pakeitimų

               PRIEDAS

                        Pasiūlymas

                        Informacinis dokumentas

                        Dalykas

                        Pastabos

                        ES pozicija

                        1.

                        OTIF/RID/CE/GTP/2019/6

                        2018 ir 2019 m. bendrame posėdyje ir 2018 m. lapkričio mėn. RID ekspertų komiteto nuolatinėje darbo grupėje priimtos konsoliduotos redakcijos

                        OTIF nuolatinės darbo grupės techninis susitarimas priimti iš dalies pakeistą tekstą

                        Pritaria nuolatinės darbo grupės patikslintiems pakeitimams

                        2.

                        Idem

                        Pakeitimai, kuriuos nuolatinė darbo grupė turi išnagrinėti išsamiau

                        -

                        -

                        3.

                        Idem

                        Pakeitimai, dėl kurių reikalinga bendra nuomonė, kuri turi būti pasiekta bendrame JT EEK ir OTIF posėdyje

                        Reikia sudaryti palankesnes sąlygas veiksmingam daugiarūšiam vežimui

                        Pritaria bendrame posėdyje rekomenduotiems pakeitimams

                        4.

                        OTIF/RID/CE/GTP/2019/8

                        Pereinamojo laikotarpio nuostatų atnaujinimas

                        OTIF nuolatinės darbo grupės techninis susitarimas priimti iš dalies pakeistą tekstą

                        Pritaria nuolatinės darbo grupės patikslintiems pakeitimams

                        5.

                        OTIF/RID/CE/GTP/2019/10

                        Pavojingų krovinių vežimo darbo grupės (WP.15) 107-oji sesija (Ženeva, 2019 m. lapkričio 11–15 d.)

                        OTIF nuolatinės darbo grupės techninis susitarimas priimti iš dalies pakeistą tekstą

                        Pritaria nuolatinės darbo grupės patikslintiems pakeitimams

                        6.

                        OTIF/RID/CE/GTP/2019/ INF.4 + INF.10 + INF.12

                        Cisterninių vagonų gebėjimas atlaikyti apkrovą pagal RID 6.8.2.1.2 punktą

                        OTIF nuolatinės darbo grupės techninis susitarimas priimti iš dalies pakeistą tekstą

                        Pritaria nuolatinės darbo grupės patikslintiems pakeitimams


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 03 11
            COM(2019) 131 final
            2019/0073(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi TIR konvencijos administraciniame komitete dėl pasiūlymo iš dalies pakeisti Muitinės konvenciją dėl tarptautinio krovinių gabenimo su TIR knygelėmis

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas teikiamas dėl sprendimo, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Muitinės konvencija dėl tarptautinio krovinių gabenimo su TIR
                  1
                knygelėmis (toliau – TIR konvencija) įsteigtame Administraciniame komitete dėl numatomo dalinių pakeitimų, susijusių su TIR asociacijomis ir muitinės įstaigomis, dalyvaujančiomis atliekant TIR operacijas, priėmimo.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.Muitinės konvencija dėl tarptautinio krovinių gabenimo su TIR knygelėmis

               1975 m. lapkričio 14 d. Muitinės konvencija dėl tarptautinio krovinių gabenimo su TIR knygelėmis (toliau – TIR konvencija) siekiama supaprastinti tarptautinių krovinių gabenimą nuo išvykimo muitinės įstaigos iki paskirties muitinės įstaigos ir per tiek šalių, kiek reikia. TIR konvencija įsigaliojo 1978 metais. 2019 m. sausio mėn. buvo 76 Konvencijos šalys – 75 valstybės ir Europos Sąjunga. Europos Sąjunga TIR konvencijos šalis yra nuo 1983 m. birželio 20 d.
                  2
                Visos valstybės narės yra TIR konvencijos šalys.

               2.2.Administracinis komitetas

               Administracinis komitetas veikia vadovaudamasis Muitinės konvencija dėl tarptautinio krovinių gabenimo su TIR knygelėmis. Administracinis komitetas svarsto ir priima TIR konvencijos dalinius pakeitimus. Pasiūlymai teikiami balsavimui; kiekviena valstybė, kuri yra Konvencijos šalis ir kuriai atstovaujama Administracinio komiteto sesijoje, turi po vieną balsą. Sąjunga turi išimtinę kompetenciją muitų srityje, kurią reguliuoja TIR konvencija. Tačiau Sąjunga, kuri yra tarptautinė organizacija, neturi balso teisės. Visos valstybės narės yra Konvencijos šalys, turinčios balso teisę.

               TIR konvencijos daliniai pakeitimai priimami dviejų trečdalių dalyvaujančių ir balsuojančių Konvencijos šalių balsų dauguma. Sprendimui priimti reikalingas kvorumas, kurį sudaro ne mažiau kaip vienas trečdalis valstybių, kurios yra Konvencijos šalys.

               2.3.Numatomas Administracinio komiteto aktas

               Administracinio komiteto posėdžiai vyks 2019 m. vasario 7 d. ir spalio 17 d. Viename iš posėdžių arba per neeilinę sesiją Administracinis komitetas turi priimti sprendimą dėl siūlomų Muitinės konvencijos dėl tarptautinio krovinių gabenimo su TIR knygelėmis dalinių pakeitimų priėmimo (toliau – numatomas aktas).

               Numatomo akto tikslai: i) patikslinti, kurios institucijos gali suteikti teisę asociacijai (oms) būti garantu (ais); ii) padidinti išvykimo ir (arba) paskirties muitinės įstaigų, kurios gali dalyvauti atliekant TIR transporto operaciją, skaičių ir iii) nustatyti reikalavimą skelbti informaciją apie išvykimo ir (arba) paskirties muitinės įstaigų, kuriose gali būti atliekamos TIR operacijos, skaičiaus ribojimą.

               Pagal TIR konvencijos 59 ir 60 straipsnius numatomas aktas taps privalomas Konvencijos šalims. 59 straipsnis yra susijęs su TIR konvencijos pagrindinio teksto daliniais pakeitimais, ir jame nustatyta: „Kiekvienas pasiūlytas pakeitimas, išskyrus 60 straipsnyje numatytus atvejus, perduotas laikantis ankstesnės straipsnio dalies, visoms Susitariančiosioms šalims įsigalioja po trijų mėnesių, pasibaigus dvylikos mėnesių laikotarpiui nuo pakeitimo perdavimo dienos, jei per tą laiką Jungtinių Tautų Generalinis Sekretorius dėl pasiūlyto pakeitimo negavo nė vienos valstybės Susitariančiosios šalies prieštaravimų. Jeigu dėl siūlomo pakeitimo pateikiamas prieštaravimas pagal šio straipsnio 3 dalies nuostatas, pakeitimas laikomas nepriimtu ir neturi jokios galios.“

               60 straipsnis yra susijęs su TIR konvencijos priedų daliniais pakeitimais, ir jame nustatyta: „Kiekvienas siūlomas 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 ir 10 priedų pakeitimas, svarstytas pagal 59 straipsnio 1 ir 2 dalis, įsigalioja tą dieną, kurią nustato Administracinis komitetas jo priėmimo metu, jeigu iki ankstesnės dienos, kurią Administracinis komitetas nustato tuo pačiu metu, vienas penktadalis valstybių Susitariančiųjų šalių arba penkios valstybės Susitariančiosios šalys, atsižvelgiant į tai, kuris skaičius yra mažesnis, nepraneša Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui, kad prieštarauja dėl pakeitimo. Šioje straipsnio dalyje nurodytus terminus Administracinis komitetas nustato dviejų trečdalių dalyvavusių ir balsavusių narių balsų dauguma.“

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Sąjunga pritaria siūlomų TIR konvencijos ir jos aiškinamųjų pastabų dalinių pakeitimų tikslams. Visų pirma, Sąjunga pritaria tam, kad būtų patikslinta, kurios institucijos yra kompetentingos suteikti teisę asociacijoms būti garantuojančiomis asociacijomis; kad būtų padidintas muitinės įstaigų, kurios dalyvauja atliekant TIR operaciją, skaičius ir kad būtų nustatytas reikalavimas viešai skelbti informaciją apie išvykimo ir (arba) paskirties muitinės įstaigų, kuriose gali būti atliekamos TIR operacijos, skaičiaus ribojimą.

               Konkrečiau, pasiūlymas dėl TIR konvencijos 6 straipsnio 1 dalies dalinio pakeitimo, žodžius „Kiekviena Susitariančioji šalis“ pakeičiant žodžiais „Kiekvienos Susitariančiosios šalies muitinė arba kitos kompetentingos institucijos“, grindžiamas Rusijos Federacijos prašymu atsižvelgti į tai, kad įvairių susitariančiųjų šalių administracinė tvarka yra nevienoda, todėl kompetentinga institucija, kuriai pavesta suteikti teisę asociacijai būti garantuojančia asociacija, kartais gali būti ne muitinės administracija. Siūloma formuluotė yra kompromisinis sprendimas, nes keletas susitariančiųjų šalių, įskaitant Europos Sąjungą, pareiškė susirūpinimą dėl pirminio pasiūlymo apskritai išbraukti žodžius „muitinė“, atsižvelgiant į nacionalinės ar tarptautinės teisės aktų reikalavimus. Siūlomas dalinis pakeitimas išplėstų nuostatos taikymo sritį ir suteiktų reikiamo lankstumo.

               Pasiūlymas dėl TIR konvencijos 18 straipsnio trečios eilutės dalinio pakeitimo, žodį „keturių“ pakeičiant žodžiu „aštuonių“ ir straipsnį papildant nauja dalimi „Muitinė gali nustatyti, kad didžiausias jos teritorijoje esančių išvykimo (arba paskirties) muitinės įstaigų skaičius yra mažesnis kaip septyni, bet ne mažesnis kaip trys“, yra esminis pakeitimas. Padvigubinant muitinės įstaigų, kurios gali dalyvauti atliekant TIR operaciją, skaičių, siūlomu daliniu pakeitimu būtų padidintas TIR sistemos konkurencingumas ir sudarytos gerokai palankesnės sąlygos transporto sektoriui. Kartu, remiantis Rusijos Federacijos pasiūlymu, būtų išlaikyta galimybė susitariančiosioms šalims apriboti jų teritorijoje esančių muitinės įstaigų skaičių, kad būtų išvengta galimos rizikos jų valstybės biudžetui. Šis siūlomas dalinis pakeitimas turėtų būti svarstomas kartu su pasiūlyta nauja 18 straipsnio aiškinamąja pastaba.

               Pasiūlymą dėl TIR konvencijos 18 straipsnio aiškinamosios pastabos parengė TIR vykdomoji taryba (Administracinio komiteto įgaliojimu). Juo siekiama papildyti siūlomą 18 straipsnio dalinį pakeitimą, kuris suteikia galimybę Konvencijos šalims savo teritorijoje paskirti mažiau išvykimo ir (arba) paskirties muitinės įstaigų. Siūlomoje naujoje aiškinamojoje pastaboje nustatomas reikalavimas, kad jei kurioje nors Konvencijos šalyje muitinė apriboja didžiausią išvykimo (arba paskirties) muitinės įstaigų skaičių, ši informacija turi būti viešai prieinama, taip pat pateikta TIR vykdomajai tarybai. Šis mechanizmas leistų transporto sektoriui išvengti teisinių ir logistinių sunkumų, jei tokių apribojimų būtų nustatyta.

               Pasiūlymu dėl TIR konvencijos 6 straipsnio 2 dalies aiškinamosios pastabos dalinio pakeitimo, žodžius „šalies muitinė gali patvirtinti kelias asociacijas“ pakeičiant žodžiais „Susitariančiosios šalies muitinė gali suteikti teisę kelioms asociacijoms“, bus užtikrintas didesnis teksto nuoseklumas, o pats pasiūlymas yra techninio pobūdžio.

               Siūlomu TIR konvencijos 9 priedo I dalies 1 punkto daliniu pakeitimu, žodžius „Susitariančiosios šalys“ pakeičiant žodžiais „Susitariančiosios šalies muitinė arba kitos kompetentingos institucijos“, siekiama išplėsti nuostatos taikymo sritį ir suteikti daugiau lankstumo, atsižvelgiant į tai, kad įvairių Konvencijos šalių administracinė tvarka yra nevienoda. Analogiškai pirmiau apibūdintam 6 straipsnio 1 dalies daliniam pakeitimui, šis siūlomas dalinis pakeitimas grindžiamas Rusijos Federacijos pasiūlymu. Pats pasiūlymas išplėstų nuostatos taikymo sritį ir suteiktų reikiamo lankstumo.

               Konsultacijos dėl pasiūlytų dalinių pakeitimų su valstybėmis narėmis vyko TIR muitinių ekspertų grupėje (koordinavimas, Ženeva). Tolesnės konsultacijos vyko Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (UNECE) Su transportu susijusių muitinės klausimų darbo grupės sesijose.

               Iš vidaus koordinavimo veiklos ir bendrų diskusijų su valstybėmis narėmis TIR muitinių ekspertų grupėje aiškiai matyti, kad prieštaravimų dėl siūlomų dalinių pakeitimų nėra.

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų [...] turinį“
                  3
               .

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Administracinis komitetas yra įsteigtas susitarimu, būtent Muitinės konvencija dėl tarptautinio krovinių gabenimo su TIR knygelėmis.

               Aktas, kurį turi priimti Administracinis komitetas, yra teisinę galią turintis aktas. Numatomas aktas bus privalomas pagal tarptautinę teisę, vadovaujantis Muitinės konvencijos dėl tarptautinio krovinių gabenimo su TIR knygelėmis 59 ir 60 straipsniais.

               Numatomu aktu TIR konvencijos institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su bendra prekybos politika.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 207 straipsnis.

               4.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 207 straipsnis kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.

               5.Numatomo akto skelbimas

               Administracinio komiteto aktu bus iš dalies pakeista Muitinės konvencija dėl tarptautinio krovinių gabenimo su TIR knygelėmis ir jos priedai, todėl tikslinga priimtą aktą paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               2019/0073 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi TIR konvencijos administraciniame komitete dėl pasiūlymo iš dalies pakeisti Muitinės konvenciją dėl tarptautinio krovinių gabenimo su TIR knygelėmis

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 2112/78
                  4
                Europos ekonominės bendrijos vardu buvo patvirtinta ir Bendrijoje 1983 m. birželio 20 d. įsigaliojo
                  5
                1975 m. lapkričio 14 d. Muitinės konvencija dėl tarptautinio krovinių gabenimo su TIR knygelėmis (toliau – TIR konvencija);

               (2)pagal TIR konvencijos 59 ir 60 straipsnius Administracinis komitetas gali priimti dalinius pakeitimus dviejų trečdalių dalyvaujančių ir balsuojančių susitariančiųjų šalių balsų dauguma;

               (3)2019 m. birželio mėn. vyksiančioje neeilinėje sesijoje Administracinis komitetas turi priimti keletą TIR konvencijos ir jos priedų dalinių pakeitimų;

               (4)tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Administraciniame komitete, nes daliniai pakeitimai bus privalomi Sąjungai;

               (5)siekiant atsižvelgti į tai, kad įvairių susitariančiųjų šalių administracinė tvarka yra nevienoda, būtina išplėsti TIR konvencijos 6 straipsnyje nustatytų subjektų mastą ir atitinkamos aiškinamosios pastabos bei TIR konvencijos 9 priedo taikymo sritį, kad būtų suteikta galimybė institucija, kuriai pavesta suteikti teisę asociacijai būtų TIR procedūra besinaudojančių asmenų garante, paskirti kitą nei muitinė instituciją;

               (6)siekiant sudaryti palankesnes sąlygas logistikos grandinės subjektams taikyti TIR konvenciją ir didinti tarptautinio transporto sektoriaus, kuriam taikoma TIR konvencija, konkurencingumą, būtina iš dalies pakeisti 18 straipsnį, padidinant muitinės įstaigų, kurios gali dalyvauti atliekant TIR operaciją, skaičių. Kartu numatoma galimybė susitariančiosios šalies muitinei apriboti muitinės įstaigų, kurios gali dalyvauti jos teritorijoje atliekant TIR operaciją, skaičių su sąlyga, kad ji apie tokius apribojimus informuos visuomenę ir TIR vykdomąją tarybą,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Administracinio komiteto šešiasdešimt devintojoje arba septyniasdešimtojoje sesijoje, grindžiama prie šio sprendimo pridėtais dalinių pakeitimų projektais.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        TIR reiškia Transports Internationaux Routiers arba tarptautinį vežimą keliais.

                     (2)

                        1978 m. liepos 25 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2112/78 dėl Muitinės konvencijos dėl tarptautinio krovinių gabenimo su TIR knygelėmis (TIR konvencija) 1975 m. lapkričio 14 d. Ženevoje sudarymo (OL L 252, 1978 9 14, p. 1).

                     (3)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimas Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.

                     (4)

                        1978 m. liepos 25 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2112/78 dėl Muitinės konvencijos dėl tarptautinio krovinių gabenimo su TIR knygelėmis (TIR konvencija) 1975 m. lapkričio 14 d. Ženevoje sudarymo (OL L 252, 1978 9 14, p. 1).

                     (5)

                        OL L 31, 1983 2 2, p. 13.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 03 11
            COM(2019) 131 final
            PRIEDAS
            prie
            Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi TIR konvencijos administraciniame komitete dėl pasiūlymo iš dalies pakeisti Muitinės konvenciją dėl tarptautinio krovinių gabenimo su TIR knygelėmis

               1 PRIEDAS

               Muitinės konvencijos dėl tarptautinio krovinių gabenimo su TIR knygelėmis (1975 m. TIR konvencija) daliniai pakeitimai

               I. TIR konvencijos pagrindinio teksto daliniai pakeitimai pagal 59 straipsnyje nustatytą dalinio keitimo tvarką

               6 straipsnio 1 dalis

               Žodžiai „Kiekviena Susitariančioji šalis“ pakeičiami žodžiais „Kiekvienos Susitariančiosios šalies muitinė arba kitos kompetentingos institucijos“.

               18 straipsnio trečia eilutė

               Žodis „keturių“ pakeičiamas žodžiu „aštuonių“.

               Straipsnis papildomas nauja dalimi: „Muitinė gali nustatyti, kad didžiausias jos teritorijoje esančių išvykimo (arba paskirties) muitinės įstaigų skaičius yra mažesnis kaip septyni, bet ne mažesnis kaip trys.“

               II. TIR konvencijos priedų daliniai pakeitimai pagal 60 straipsnyje nustatytą dalinio keitimo tvarką

               6 priedas, 6 straipsnio 2 dalies aiškinamoji pastaba

               Žodžiai „šalies muitinė gali patvirtinti kelias asociacijas“ pakeičiami žodžiais „Susitariančiosios šalies muitinė gali suteikti teisę kelioms asociacijoms“.

               6 priedas, nauja 18 straipsnio aiškinamoji pastaba

               „0.18.3. Susitariančiosios šalys viešai paskelbia informaciją apie tokius apribojimus ir informuoja TIR vykdomąją tarybą, be kita ko, tinkamai naudodamosi elektroninėmis taikomosiomis programomis, kurias šiuo tikslu sukūrė TIR sekretoriatas, prižiūrimas TIR vykdomosios tarybos.“

               9 priedo I dalies 1 punktas

               Žodžiai „Susitariančiosios šalys“ pakeičiami žodžiais „Susitariančiosios šalies muitinė arba kitos kompetentingos institucijos“.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 03 18
            COM(2019) 139 final
            2019/0080(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl lėšų, nepanaudotų vykdant iš 10-ojo Europos plėtros fondo finansuojamus projektus, skyrimo Afrikos taikos priemonei papildyti

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

               Afrikos taikos priemonė (ATP) buvo įsteigta 2003 m. pagal Kotonu susitarimą
                  1
                ir yra finansuojama iš Europos plėtros fondo (EPF), kuris neįtrauktas į bendrąjį Sąjungos biudžetą. ATP tapo viena pagrindinių priemonių vykdant Afrikos ir ES bendradarbiavimą taikos ir saugumo srityje.

               Iš dabartinio 11-ojo EPF Afrikos taikos priemonei 2014–2020 m. iš pradžių buvo skirta 750 mln. EUR. Šia suma, pagrįsta ATP įsipareigojimais 10-ojo EPF laikotarpiu, nepakankamai atsižvelgta į staigų ATP finansinės apimties padidėjimą po 2012 m., kuris tęsėsi iki 2015 m., kai Komisija apribojo savo finansavimą taikos paramos operacijoms iki 80 proc. to meto JT normos, nustatytos Afrikos vadovaujamoms taikos paramos operacijoms vykdyti dislokuotų karinių pajėgų ir policijos atlyginimams. Nustačius šią viršutinę ribą, išmokos pagal ATP nusistovėjo, bet nesumažėjo, nes lėšos sutaupytos dėl atlyginimams skirtų ATP įnašų viršutinės ribos, buvo reikalingos dėl bendrai išaugusio finansuotų taikos paramos operacijų skaičiaus. Todėl ATP finansavimo prašymai netrukus viršijo turimą sumą. Taigi, iki šiol ATP buvo papildyta tris kartus, iš viso 835 mln. EUR: du papildymai po 150 mln. EUR (dėl kurių nuspręsta atitinkamai 2015 m. rugsėjo 24 d.
                  2
                ir 2016 m. rugpjūčio 2 d.
                  3
               ), skirti 2014–2016 m. veiksmų programai finansuoti, ir trečias papildymas 535 mln. EUR suma (dėl kurio taip pat nuspręsta 2016 m. rugpjūčio 2 d.
                  4
               ), skirtas 2017–2018 m. veiksmų programai finansuoti. Prašymų padaugėjo visų pirma dėl to, kad buvo toliau finansuojamos esamos operacijos (Afrikos Sąjungos misija Somalyje (AMISOM)) ir pradėtos naujos taikos paramos operacijos (Vakarų Afrikos valstybių ekonominės bendrijos misija Bisau Gvinėjoje (ECOMIB), daugiašalė jungtinė specialiosios paskirties grupė prieš grupuotę „Boko Haram“ (MNJTF), Sahelio G 5 jungtinės pajėgos). Pagal 11-ąjį EPF ATP įsipareigojimai iki šiol iš viso siekė 1 627,3 mln. EUR
                  5
               . Ši suma gerokai viršija ankstesnio EPF laikotarpiu prisiimtus įsipareigojimus, o tai rodo, kad daugiau EPF lėšų skiriama taikos ir saugumo sričiai.

               2016 m. gegužės 10 d. Nuolatinių atstovų komiteto (COREPER) sprendime dėl ATP papildymo nustatyti iki 2018 m. pabaigos ATP skirti ištekliai, tačiau netenkinami dviejų paskutinių 11-ojo EPF metų finansiniai poreikiai, susiję su 2019–2020 m. ATP veiksmų programa. 2019–2020 m. laikotarpiui skirti ištekliai turėtų atitikti nuolatinius Afrikos Sąjungos ir Afrikos regioninių organizacijų poreikius reaguojant į tebesitęsiančias ir kylančias saugumo krizes Afrikoje. Reikia užtikrinti ATP finansinių poreikių nuspėjamumą ir tvarumą. Dabartiniais vertinimais, iki 2020 m. pabaigos ATP finansiniams poreikiams patenkinti reikės 814 860 000 EUR.

               Šio pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo projekto tikslas – gauti Tarybos leidimą nepanaudotomis 10-ojo EPF lėšomis papildyti Afrikos taikos priemonę iki 445 860 000 EUR siekiančia suma, iš kurios 431 000 000 EUR bus skirta ATP finansiniams poreikiams iki 2020 m. pabaigos patenkinti, o 14 860 000 EUR – Komisijos rėmimo išlaidoms padengti. Šios lėšos bus naudojamos taikant 10-ojo EPF valstybių narių įnašų raktą
                  6
               . Siekiant papildyti šias lėšas iš veiklos lėšų rezervo („réserve non-mobilisable“), papildomos lėšos ATP bus mobilizuotos iš 11-ojo EPF nacionalinių orientacinių programų ir (arba) regioninių orientacinių programų rezervo (369 000 000 EUR).

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

                  Visuotinėje ES strategijoje
                     7
                   taika ir saugumas apibrėžiami kaip vienas iš svarbiausių ES interesų, taip pat teigiama, kad saugumas Europoje yra glaudžiai susijęs su taika kaimyniniuose ir aplinkiniuose regionuose. 2017 m. priimtame atnaujintame Europos konsensuse dėl vystymosi
                     8
                   taika yra viena iš penkių prioritetinių sričių, be to, jame dar kartą patvirtinamas ES įsipareigojimas laikytis taisyklėmis grindžiamos pasaulinės tvarkos, kurios pagrindas – daugiašališkumas.

                  ATP yra viena iš pagrindinių priemonių, kuriomis pagal 2007 m. Lisabonoje priimtą bendrą Afrikos ir ES strategiją vykdomas Afrikos ir ES bendradarbiavimas taikos ir saugumo srityje. 2014 m. įvykusiame 4-ajame Afrikos ir ES aukščiausiojo lygio susitikime dar kartą patvirtinta, kad taika ir saugumas yra viena iš penkių bendros strategijos įgyvendinimo prioritetinių sričių. 2017 m. lapkričio mėn. įvykusiame 5-ajame Afrikos Sąjungos ir ES aukščiausiojo lygio susitikime vadovai susitarė dėl keturių laikotarpio iki kito aukščiausiojo lygio susitikimo bendrų strateginių prioritetų. Vienas iš jų – atsparumo, taikos, saugumo ir valdymo stiprinimas. Remiantis naujuoju Europos konsensusu dėl vystymosi, kuriame primenamas saugumo ir vystymosi ryšys, ir Visuotine ES strategija, kurioje pabrėžiamas poreikis taikyti integruotą požiūrį į konfliktus, bendradarbiavimas taikos ir saugumo srityje tebėra Afrikos ir ES partnerystės pagrindas. Šiomis aplinkybėmis Europos Komisija ir Afrikos Sąjungos komisija 2018 m. gegužės 23 d. pasirašė susitarimo memorandumą dėl taikos, saugumo ir valdymo, kuriame nustatyta tvirtesnio ES ir Afrikos Sąjungos bendradarbiavimo siekiant spręsti taikos ir saugumo uždavinius sistema.

                  Šiuo pasiūlymu bus sudarytos sąlygos tęsti ATP veiklą iki 2020 m. ir taip bus prisidėta prie darnaus vystymosi tikslų (DVT), ypač 16-o DVT – skatinti taikią ir įtraukią visuomenę siekiant darnaus vystymosi, užtikrinti visuotinę teisę kreiptis į teismą ir kurti veiksmingas, atskaitingas, įtraukias institucijas visais lygmenimis.

                  ATP paprastai finansuojamas iš EPF AKR vidaus paketo lėšų. Veikla, finansuojama iš papildomų lėšų, skirtų ATP iš veiklos lėšų rezervo („réserve non-mobilisable“) toliau bus vykdoma atsižvelgiant į bendrus ir konkrečius ATP tikslus, išdėstytus AKR vidaus strategijoje
                     9
                  .

                  Papildomos lėšos bus naudojamos laikantis 11-ajam EPF galiojančių taisyklių ir procedūrų. Šių lėšų programavimas bus nustatytas būsimoje ATP 2019–2020 m. veiksmų programoje, kurią pirmiausia turi patvirtinti COREPER ir tada Komisija priimti, kaip numatyta Įgyvendinimo reglamento dėl 11-ojo EPF
                     10
                   15 straipsnio b punkte.

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

                  Netaikoma.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

                  Vidaus susitarimo dėl 11-ojo EPF
                     11
                   1 straipsnio 4 dalis.

                  Vidaus susitarimo dėl 11-ojo EPF 1 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad Taryba sprendimą priima vienbalsiai.

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

                  Netaikoma.

                     EPF yra įsteigtas valstybių narių atstovų vidaus susitarimu; pagal jį numatyta galimybė, gavus Tarybos sutikimą
                     12
                  , panaudoti nepanaudotas lėšas.

               •Proporcingumo principas

                  Pasiūlymas ir visų pirma pasiūlytos sumos grindžiami EIVT ir Komisijos tarnybų atlikta visapusiška analize. Pasiūlymas taip pat grindžiamas prielaida, kad kiti partneriai prisidės prie finansinių pastangų, be kita ko, kad Afrikos Sąjungos valstybės narės palaipsniui įvykdys 2015 m. birželio mėn. Johanesburge (Pietų Afrika) vykusiame Afrikos Sąjungos aukščiausiojo lygio susitikime prisiimtą įsipareigojimą iki 2020 m. taikos paramos operacijoms skirti 25 proc. įnašą, ir kad prisidės ir kiti paramos teikėjai, įskaitant JT. Be to, ES valstybės narės turi galimybę skirti savanoriškus įnašus per ATP.

               2016 m. liepos mėn. Afrikos Sąjunga priėmė sprendimą nustatyti 0,2 proc. mokestį reikalavimus atitinkančiam importui ir taip surinktas lėšas skirti Afrikos Sąjungai finansuoti. Sprendimo tikslas – užtikrinti patikimą ir nuspėjamą Afrikos Sąjungos taikos fondo finansavimą taikai ir saugumui žemyne užtikrinti. Afrikos Sąjungos valstybės narės toliau tinkamai, nors ir skirtingu tempu, įgyvendina būtinus teisės aktus ir praktines priemones.

               •Priemonės pasirinkimas

               ES lygmeniu EPF yra vienintelis ATP finansavimo šaltinis. Dėl teisinių apribojimų iš bendrojo Sąjungos biudžeto finansuojamų esamų ES priemonių negalima naudoti karinio ar gynybinio pobūdžio operacijoms ar kariniams subjektams remti kitoms nei pajėgumų stiprinimo remiant saugumą ir vystymąsi užduotims vykdyti.

               Pagal Taryboje posėdžiavusių Europos Sąjungos valstybių narių vyriausybių atstovų vidaus susitarimo dėl Europos Sąjungos pagalbos finansavimo pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą vadovaujantis AKR ir ES partnerystės susitarimu ir dėl finansinės paramos skyrimo užjūrio šalims ir teritorijoms, kurioms taikoma Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo ketvirtoji dalis, 1 straipsnio 4 dalį Taryba priima sprendimą dėl Komisijos pasiūlymo.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas

                  Netaikoma.

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

                  Netaikoma.

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

                  Netaikoma.

               •Poveikio vertinimas

                  Netaikoma.

               •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

                  Netaikoma.

               •Pagrindinės teisės

               Žmogaus teisių aspekto stiprinimas vykdant konfliktų prevenciją, krizių valdymą ir procesus po konfliktų yra viena pagrindinių bendradarbiavimo sričių pagal bendros Afrikos ir ES strategijos prioritetą „taika ir saugumas“. 2018 m. gegužės mėn. pasirašytame Afrikos Sąjungos ir ES susitarimo memorandume dėl taikos, saugumo ir valdymo dar kartą pabrėžiama žmogaus teisių svarba, įskaitant kovą su konfliktuose pasireiškiančiu smurtu dėl lyties, siekiant taikos ir saugumo Afrikos žemyne.

               2019–2020 m. ATP veiksmų programoje ypatingas dėmesys bus skiriamas visų susijusių veiksmų lyčių ir žmogaus teisių aspektams. Bus teikiama parama Afrikos Sąjungai ir kitiems atitinkamiems subjektams, kad būtų sukurta žemyno žmogaus teisių ir tarptautinės humanitarinės teisės laikymosi sistema, taikoma visoms Afrikos vadovaujamoms taikos paramos operacijoms.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Netaikoma.

                  EPF nėra ES biudžeto dalimi.

               5.KITI ELEMENTAI

               •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka

                  Galioja 11-ajam EPF taikoma ir atitinkamose daugiametėse veiksmų programose numatyta stebėsenos, vertinimo ir ataskaitų teikimo tvarka. Papildomos atitinkamos priemonės taip pat įtrauktos į atmintinę („aide-mémoire“) dėl Afrikos Sąjungos komisijos stiprinimo priemonių, kurią 2016 m. balandžio 15 d. pasirašė ir 2017 m. gegužės 24 d. iš dalies pakeitė Europos Komisija ir Afrikos Sąjungos komisija; šių priemonių Afrikos Sąjungos komisija turi laikytis įgyvendindama EPF pagal netiesioginio valdymo principus.

               •Aiškinamieji dokumentai (direktyvoms)

                  Netaikoma.

               •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

                  Pasiūlymo 1 straipsnio 1 dalyje nustatoma, kad 445 860 000 EUR neviršijančios lėšos, kurios buvo nepanaudotos vykdant projektus pagal 10-ąjį EPF, bus skiriamos ATP papildyti, kad būtų patenkinti numatomi ATP 2019–2020 m. veiksmų programos finansiniai poreikiai.

                  1 straipsnio 2 dalyje nustatoma, kad iš 1 dalyje nurodytos sumos ne didesnė nei 14 860 000 EUR suma bus skiriama Komisijos rėmimo išlaidoms padengti. Ši suma apskaičiuojama taikant tą patį santykį (3,45 proc.), kuris numatytas 11-ojo EPF valdymo tikslams pagal Vidaus susitarimo dėl 11-ojo EPF 1 straipsnio 2 dalies a punktą.

                  1 straipsnio 3 dalyje nustatoma, kad bus taikomos 11-ojo EPF taisyklės (įgyvendinimo ir finansinis reglamentai
                     13
                  ).

                  2 straipsnyje nustatoma šio sprendimo įsigaliojimo data.

               2019/0080 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl lėšų, nepanaudotų vykdant iš 10-ojo Europos plėtros fondo finansuojamus projektus, skyrimo Afrikos taikos priemonei papildyti

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

               atsižvelgdama į Taryboje posėdžiavusių Europos Sąjungos valstybių narių vyriausybių atstovų vidaus susitarimą dėl Europos Sąjungos pagalbos finansavimo pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą vadovaujantis AKR ir ES partnerystės susitarimu ir dėl finansinės paramos skyrimo užjūrio šalims ir teritorijoms, kurioms taikoma Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo ketvirtoji dalis
                  14
               , ypač į jo 1 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)pagal 11-ąjį EPF Afrikos taikos priemonei (ATP) ES iki šiol iš viso įsipareigojo skirti 1 627,3 mln. EUR, siekdama finansiškai remti Afrikos Sąjungos veiksmus reaguojant į besitęsiančias ir kylančias saugumo krizes Afrikoje. Šio įsipareigojimo remti taiką ir saugumą Afrikos žemyne turėtų būti laikomasi ir 2019–2020 m. laikotarpiu;

               (2)numatyta, kad 2019–2020 m. laikotarpiu ATP poreikiai sieks 814 860 000 EUR;

               (3)kad būtų užtikrintas ATP finansavimas iki 2020 m. pabaigos, tikslinga panaudoti nepanaudotas 10-ojo EPF finansuojamų projektų lėšas;

               (4)šiomis papildomomis lėšomis turėtų būti finansuojama ATP veikla, įskaitant paramą Afrikos taikos ir saugumo struktūros veiklos pradžiai, paramą iniciatyvoms, kuriomis siekiama užkirsti kelią smurtiniams konfliktams ir juos valdyti krizių atvejais kilus skubiems ir nenumatytiems poreikiams (skubaus reagavimo mechanizmas) ir paramą Afrikos vadovaujamoms taikos paramos operacijoms, taip pat turėtų būti padengtos Komisijos patirtos rėmimo išlaidos;

               (5)šios lėšos turėtų būti naudojamos pagal susijusią ATP daugiametę veiksmų programą ir taisykles bei procedūras, taikomas 11-ajam EPF, kaip nustatyta 2015 m. kovo 2 d. Tarybos reglamente (ES) 2015/322 dėl 11-ojo Europos plėtros fondo įgyvendinimo
                  15
                ir 2018 m. lapkričio 26 d. Tarybos reglamente (ES) 2018/1877 dėl 11-ajam Europos plėtros fondui taikomo finansinio reglamento
                  16
               ,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               445 860 000 EUR neviršijanti suma, nepanaudota vykdant 10-ojo Europos plėtros fondo (EPF) finansuojamus projektus, skiriama 2019–2020 m. laikotarpio ATP papildyti.

               Iš šios sumos ne daugiau kaip 14 860 000 EUR skiriami Komisijos patirtoms rėmimo išlaidoms padengti.

               Šios lėšos naudojamos laikantis 11-ajam EPF taikomų taisyklių ir procedūrų.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo priėmimo.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytas Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimas.

                     (2)

                        2015 m. gruodžio 7 d. Komisijos sprendimas C(2015) 8627.

                     (3)

                        2016 m. lapkričio 17 d. Komisijos sprendimas C(2016) 7258.

                     (4)

                        2017 m. balandžio 27 d. Komisijos sprendimas C(2017) 2579 su pakeitimais, padarytais 2018 m. vasario 23 d. Komisijos sprendimu C(2018) 1258.

                     (5)

                        Šią sumą sudaro 16,5 mln. EUR savanoriškų įnašų, kuriuos skyrė įvairios valstybės narės.

                     (6)

                        Taip nesukuriamas precedentas dėl galimo nepanaudotų ankstesnių EPF lėšų panaudojimo ateityje, nes dėl to sprendimą kiekvienu atskiru atveju ir toliau priima valstybės narės pagal 2018 m. lapkričio 26 d. Tarybos reglamento (ES) 2018/1877 dėl 11-ajam Europos plėtros fondui taikomo finansinio reglamento 55 straipsnį.

                     (7)

                        „Bendra vizija, bendri veiksmai: stipresnė Europa. Visuotinė Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategija“, 2016 birželio mėn.

                     (8)

                        Tarybos, Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų, Europos Parlamento ir Europos Komisijos bendras pareiškimas (2017/C 210/01). 2017 m. birželio 7 d. naujasis Europos konsensusas dėl vystymosi „Mūsų pasaulis, mūsų orumas, mūsų ateitis“.

                     (9)

                        2015 m. lapkričio 13 d. Komisijos sprendimas C(2015) 7766 dėl Europos Sąjungos ir AKR valstybių grupės AKR vidaus bendradarbiavimo 2014–2020 m. strategijos dokumento ir orientacinės programos priėmimo.

                     (10)

                        2015 m. kovo 2 d. Tarybos reglamentas (ES) 2015/322.

                     (11)

                        Taryboje posėdžiavusių Europos Sąjungos valstybių narių vyriausybių atstovų vidaus susitarimas dėl Europos Sąjungos pagalbos finansavimo pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą vadovaujantis AKR ir ES partnerystės susitarimu ir dėl finansinės paramos skyrimo užjūrio šalims ir teritorijoms, kurioms taikoma Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo ketvirtoji dalis (OL L 210, 2013 8 6, p. 1).

                     (12)

                        Vidaus susitarimo dėl 11-ojo EPF 1 straipsnio 4 dalis ir 2018 m. lapkričio 26 d. Tarybos reglamento (ES) 2018/1877 dėl 11-ajam Europos plėtros fondui taikomo finansinio reglamento 55 straipsnis.

                     (13)

                        2015 m. kovo 2 d. Tarybos reglamentas (ES) 2015/322 dėl 11-ojo Europos plėtros fondo įgyvendinimo ir 2018 m. lapkričio 26 d. Tarybos reglamentas (ES) 2018/1877 dėl 11-ajam Europos plėtros fondui taikomo finansinio reglamento.

                     (14)

                        OL L 210, 2013 8 6, p. 1.

                     (15)

                        OL L 58, 2015 3 3, p. 1–16.

                     (16)

                        OL L 307, 2018 12 3, p. 1–21.