				|

		52013PC0327

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatomos išlaidų, susijusių su maisto grandine, gyvūnų sveikata ir gerove bei augalų sveikata ir augalų dauginamąja medžiaga, valdymo nuostatos ir iš dalies keičiami Tarybos direktyvos 98/56/EB, 2000/29/EB ir 2008/90/EB, reglamentai (EB) Nr. 178/2002, (EB) Nr. 882/2004 ir (EB) Nr. 396/2005, Direktyva 2009/128/EB ir Reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 ir panaikinami Tarybos sprendimai 66/399/EEB, 76/894/EEB ir 2009/470/EB /* COM/2013/0327 final - 2013/0169 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO APLINKYBĖS
·
Bendrosios aplinkybės
2011 m. birželio 29 d. Europos Komisija pateikė
pasiūlymą priimti daugiametę 2014–2020 m. finansinę programą[1], kuris buvo iš dalies
pakeistas 2012 m. liepos 6 d.[2]
Atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos 2013 m. vasario 7–8 d. išvadas, Komisija
siūlo didžiausią galimą 1 891,936 mln. EUR sumą išlaidoms, susijusioms su
maisto ir pašarų sritimi, per visą 2014–2020 m. laikotarpį; Šio reglamento
tikslas – atnaujinti finansines nuostatas šioje srityje.
Svarbiausi galiojantys pagrindiniai finansiniai
teisės aktai, reglamentuojantys šių sričių finansavimą, yra Tarybos sprendimas 2009/470/EB
dėl veterinarinių ligų likvidavimo programų ir skubių veterinarinių priemonių,
Tarybos direktyva 2000/29/EB dėl augalų sveikatos priemonių ir Europos
Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 882/2004 dėl oficialios kontrolės
finansavimo priemonių. Tolesnės konkrečios finansinės nuostatos yra nustatytos
Reglamentu (EB) Nr. 396/2005 dėl didžiausių pesticidų likučių kiekių gyvūninės
ir augalinės kilmės maiste ir pašaruose ar ant jų, Reglamentu (EB) Nr. 1107/2009
dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką, Direktyva 2009/128/EB,
nustatančia Bendrijos veiksmų pagrindus siekiant tausiojo pesticidų naudojimo,
taip pat daugeliu kitų Tarybos direktyvų, susijusių su gyvūnų ir augalų
sveikata.
Šis fragmentiškas pagrindas neatitinka kai kurių
Finansinio reglamento nuostatų ir yra gana sudėtingas. Nuostatos keitėsi per
laiką ir jas reikia racionalizuoti.
Tai yra galimybė pakeisti dabartines finansines
nuostatas daugelyje teisės aktų pagal vieną bendrą, aiškią ir šiuolaikinę
finansų sistemą, kuri optimizuotų maisto ir pašarų srities išlaidų finansinio
valdymo įgyvendinimą ir veikimą. Visų pirma, finansų valdymo struktūra bus
paprastinama remiantis aiškiais tikslais ir rodikliais. Finansavimo normos taip
pat bus aiškesnės ir paprastesnės.
Šis pasiūlymas priskiriamas sveikesnių gyvūnų bei
augalų saugesnei maisto grandinei teisės aktų paketui, kuriame pateikti
pasiūlymai dėl:
–
gyvūnų sveikatos politikos, kuria siekiama
apsaugoti ir gerinti gyvūnų sveikatos būklę ir laikymą ES, ypač maistui skirtų
gyvūnų, kartu leidžiant prekybą ES viduje bei gyvūnų ir gyvūninių produktų
importą laikantis atitinkamų sveikatos standartų ir tarptautinių
įsipareigojimų.
–
augalų sveikatos priežiūros režimo, kurio tikslas
yra apsaugoti ES žemės ūkį ir miškininkystę užkertant kelią patekti ir plisti
nevietiniams augalų kenksmingiesiems organizmams;
–
žemės ūkio, daržovių, miško, vaisių, vynmedžių ir
dekoratyvinių rūšių augalų dauginamosios medžiagos gamybos ir tiekimo rinkai
priežiūros režimo, kuriuo užtikrinama, kad laikomasi ES kriterijų dėl
sveikatos, tapatumo ir kokybės;
–
taisyklių, kuriomis reglamentuojama oficiali
kontrolė ir kita oficiali veikla, kuri atliekama siekiant užtikrinti, kad būtų
taikomi pašarus ir maistą, gyvūnų sveikatą ir gerovę, augalų sveikatą ir augalų
dauginamąją medžiagą, augalų apsaugos produktus ir pesticidus reglamentuojantys
teisės aktai.
·
Veiksmų pagrindas/išlaidos
Veterinarinės likvidavimo programos yra labai
svarbios siekiant laipsniškai panaikinti keletą išvardytų gyvūnų ligų, kurios
yra endeminės tam tikrose Sąjungos vietovėse, naudojant įvairias priemones,
įskaitant vakcinaciją, gyvūnų tyrimus ir kompensacijas už gyvūnų skerdimą ir
nužudymą. Skiriant ES finansavimą šioms priemonėms remti pirmenybė teikiama
labai svarbioms visuomenės sveikatai ligoms, kurios daro didelį poveikį
ekonomikai dėl poveikio prekybai bei pajamų nuostolių ūkininkams,
gyvulininkystės plėtrai, taip pat gretimiems sektoriams.
ES augalų sveikatos priežiūros režimu ir augalų
dauginamosios medžiagos priežiūros režimu pirmenybė teikiama ES žemės ūkio ir
miškininkystės apsaugai, užkertant kelią nevietinių augalų kenksmingųjų
organizmų patekimui ir paplitimui ir sudarant galimybę gauti sveikų augalų
medžiagos ir ją naudoti augalų auginimo grandinės pradžioje.
Oficialios kontrolės išlaidos apima geresnio
mokymo rūpinantis maisto sauga programą, kuria skatinamas suderintas metodas
Sąjungos ir nacionalinių kontrolės sistemų veikimui užtikrinti; taip pat ES
etaloninių laboratorijų, kurios atlieka mokslo ir techninę ekspertizę tose
srityse, kuriose oficialios kontrolės veiksmingumas priklauso nuo analitinių ar
kitų tyrimų metodų ir jų rezultatų, kurie naudojami oficialiosiose
laboratorijose, kokybės, vienodumo ir patikimumo, tinklą. Joms taip pat
priskiriamos kitos priemonės, skirtos gerinti oficialios kontrolės, vykdomos
valstybių narių, ir apskritai žemės ūkio maisto produktų grandinės acquis
vykdymo užtikrinimo veiksmingumą.
2.           KONSULTACIJŲ SU
SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
·
Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis
Kadangi šios priemonės buvo svarstomos kurį laiką,
jos yra pagrįstos atskirais poveikio vertinimais, taip pat šios politikos
kryptys buvo išsamiai aptartos su suinteresuotaisiais subjektais įvairių
konsultacijų forumuose.
·
Pagreitintas poveikio vertinimas
2012 m.
rugpjūčio–rugsėjo mėn. Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinis direktoratas
atliko poveikio vertinimą. Buvo svarstomos keturios pasirinktys.
–
1 pasirinktis. Nieko nekeisti. Dabartinė teisinė
sistema neatitiks daugiametės finansinės programos. Augalų sveikatos išlaidų
nebūtų galima padidinti.
–
2 pasirinktis. Sujungti galiojančius teisės aktus į
vieną teisės aktą. Tai skatins paprastesnius ir suprantamesnius teisės aktus,
tačiau finansinės programos nebus galima patikslinti.
–
3 pasirinktis. a) sukurti bendrą darnią finansinę
programą, iš esmės pasitelkiant esamas finansines nuostatas, tačiau jas
patobulinus. Supaprastinus sistemą ir suderinus tarifus bus sumažinta
administracinė našta, tenkanti Komisijai ir valstybėms narėms. Naujos finansų
valdymo priemonės, kaip antai aiškūs tikslai ir rodikliai, leis veiksmingiau
naudoti turimus išteklius.
–
3 pasirinktis. b) įdiegti sąnaudų paskirstymo ir
dalijimosi atsakomybe sistemas (CRSS). Pagal šią pasirinktį numatomas
dalyvavimu grindžiamas požiūris, kai viešosios valdžios institucijos kartu su
privačiu sektoriumi dalijasi patiriamus nuostolius, taip pat sistemos valdymo
atsakomybe. Administracinė našta didėtų trumpuoju laikotarpiu, ir tikimasi, kad
sistemą valdyti bus sudėtinga.
–
4 pasirinktis. Sustabdyti visus ES veiksmus. Ši
pasirinktis nebuvo laikoma tikslinga, nes ji nepadėtų siekti politikos tikslų
ir turėtų labai neigiamą poveikį prekybai.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
Pasiūlymas grindžiamas Sutarties dėl Europos
Sąjungos veikimo (SESV) 43 straipsnio 2 dalimi ir 168 straipsnio 4 dalies
b punktu. Priemonės, priimtos pagal 43 straipsnio 2 dalį, turėtų būti būtinos
siekiant bendros žemės ūkio politikos tikslų. Priemonėmis, priimtomis pagal 168
straipsnio 4 dalies b punktą, turėtų būti siekiama aukšto žmonių sveikatos
apsaugos lygio. Šiuo pasiūlymu įsipareigojama finansiškai paremti ES ir
valstybių narių veiksmus, kuriais siekiama užtikrinti aukštą sveikatos lygį
žmonėms, gyvūnams ir augalams visoje maisto grandinėje ir aukšto lygio apsaugą
ir informaciją maisto grandinės vartotojams. Taigi Sutarties dėl Europos
Sąjungos veikimo 43 straipsnio 2 dalies ir 168 straipsnio 4 dalies b punkto
pasirinkimas yra pateisinamas dėl pasiūlymo tikslo ir turinio. Šis pasiūlymas
turi būti priimtas pagal įprastą teisėkūros procedūrą ir pasikonsultavus su
Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu ir Regionų komitetu.
4.           POVEIKIS BIUDŽETUI
2011 m. birželio 29 d. Europos Komisija pateikė
pasiūlymą priimti daugiametę 2014–2020 m. finansinę programą[3], kuris buvo iš dalies
pakeistas 2012 m. liepos 6 d.[4]
Atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos 2013 m. vasario 7–8 d. išvadas, Komisija
siūlo didžiausią galimą 1 891,936 mln. EUR sumą išlaidoms, susijusioms su
maisto ir pašarų sritimi, per visą 2014–2020 m. laikotarpį; Pagal 2002 m.
gruodžio 19 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 58/2003, nustatantį vykdomųjų
įstaigų, kurioms pavedamos tam tikros Bendrijos programų valdymo užduotys,
įstatus, Komisija įgaliojo Sveikatos ir vartotojų reikalų vykdomąją agentūrą
vykdyti Bendrijos maisto ir pašarų srities veiksmų programos įgyvendinimo
valdymo užduotis nuo 2008 m. Komisija gali panaudoti, remdamasi ekonominės naudos
analize, esamą vykdomąją agentūrą šios programos įgyvendinimui.
5.           ŠIO REGLAMENTO TURINIO
SANTRAUKA
Šiame reglamente nustatyti taikymo sritis ir
tikslai, susiję su maisto ir pašarų srities išlaidomis, neviršijant 1.891,936
mln. EUR galiojančiomis kainomis. Tikslai yra aukšto lygio maisto ir maisto
gamybos sistemų sauga, geresnė gyvūnų sveikata ir gyvūnų gerovė, kenksmingųjų
organizmų aptikimas ir naikinimas, veiksmingo oficialios kontrolės vykdymo
užtikrinimas. Šie tikslai papildomi susijusiais rodikliais.
Šiuo reglamentu taip pat nustatomos reikalavimus
atitinkančias priemonės ir išlaidos.
Finansavimo normos dotacijoms yra racionalizuotos.
Standartinė finansavimo norma – 50 proc. reikalavimus atitinkančių išlaidų. Ši
norma gali būti padidinta tam tikromis sąlygomis iki 75 ir 100 proc. Siekiant
išvengti administracinės naštos mikroprogramų valdymui, šiuo reglamentu
nustatoma minimali 50 000 EUR suma dotacijoms.
Šiame reglamente taip pat numatyta galimybė tam
tikromis aplinkybėmis pasinaudoti žemės ūkio sektoriaus krizių rezervo fondu.
Augalų sveikatos srityje siekiant apsaugoti ES nuo
kenksmingųjų organizmų, susijusių, inter alia, su prekybos
globalizacija ir klimato kaita, Sąjungos finansinis įnašas taip pat bus
skiriamas tyrimų programoms siekiant aptikti kenksminguosius organizmus ir
fitosanitarijos paramos priemonėms atokiausiose valstybių narių teritorijose
remti.
Šiame reglamente numatyta galimybė remti Sąjungos
etalonines laboratorijas ir projektus, kuriais siekiama gerinti oficialios
kontrolės veiksmingumą ir ekonominį efektyvumą.
Siekiant aiškumo ir skaidrumo, šiuo reglamentu
nustatomos metinių ir daugiamečių kontrolės programų pateikimo ir vertinimo
procedūros ir gyvūnų ligų ar augalų kenksmingųjų organizmų, kova su kuriais
atitinka reikalavimus bendram finansavimui, sąrašo sudarymo ir atnaujinimo
tvarka.
Šių sričių finansavimo tvarka būtų supaprastinta.
Visų pirma sprendimų, kuriuos Komisija turės priimti, skaičius gerokai sumažės.
Pavyzdžiui, išlaidų kompensavimo sprendimų Komisija daugiau nebepriiminės.
2013/0169 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
kuriuo nustatomos išlaidų, susijusių su
maisto grandine, gyvūnų sveikata ir gerove bei augalų sveikata ir augalų
dauginamąja medžiaga, valdymo nuostatos ir iš dalies keičiami Tarybos
direktyvos 98/56/EB, 2000/29/EB ir 2008/90/EB, reglamentai (EB) Nr. 178/2002,
(EB) Nr. 882/2004 ir (EB) Nr. 396/2005, Direktyva 2009/128/EB ir Reglamentas
(EB) Nr. 1107/2009 ir panaikinami Tarybos sprendimai 66/399/EEB, 76/894/EEB ir 2009/470/EB
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos
veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį ir 168 straipsnio 4 dalies b punktą,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą[5],
perdavus įstatymo galią turinčio teisės akto
projektą nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir
socialinių reikalų komiteto nuomonę[6],
atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[7],
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,
kadangi:
(1)       Sąjungos teisės aktuose
numatyti reikalavimai dėl maisto produktų ir maisto saugos bei pašarų ir pašarų
saugos visais gamybos etapais, įskaitant taisykles, kuriomis siekiama
užtikrinti sąžiningą prekybą ir informacijos teikimą vartotojams. Juose taip
pat nustatyti reikalavimai dėl gyvūnų užkrečiamųjų ligų ir zoonozių prevencijos
ir kontrolės, taip pat gyvūnų gerovės, gyvūninių šalutinių produktų, augalų
sveikatos ir augalų dauginamosios medžiagos, augalų veislių apsaugos,
genetiškai modifikuotų organizmų ir augalų apsaugos produktų pateikimo rinkai
ir naudojimo bei tausaus pesticidų naudojimo. Sąjungos teisės aktais taip pat
numatyta oficiali kontrolė ir kitos kontrolės veiklos priemonės, kuriomis
siekiama užtikrinti veiksmingą šių reikalavimų įgyvendinimą ir jų laikymąsi;
(2)       Sąjungos teisės aktų bendras
tikslas šiose srityse yra prisidėti prie aukšto žmonių, gyvūnų ir augalų
sveikatos lygio visoje maisto grandinėje, aukšto vartotojų apsaugos ir jų
informavimo lygio ir aukšto aplinkos apsaugos lygio, kartu skatinti
konkurencingumą ir darbo vietų kūrimą;
(3)       siekiant šio bendro tikslo,
reikia tinkamų finansinių išteklių. Todėl būtina, kad Sąjunga prisidėtų prie
priemonių, kurių imamasi įvairiose srityse, siekiant įgyvendinti tą bendrąjį
tikslą, finansavimo. Be to, siekiant veiksmingiau naudoti išlaidas, turėtų būti
nustatyti konkretūs tikslai ir rodikliai, skirti įvertinti, kaip šie tikslai
bus pasiekti;
(4)       Sąjungos finansavimas
išlaidoms, susijusioms su maistu ir pašarais, padengti anksčiau buvo teikiamas
dotacijų, viešųjų pirkimų ir mokėjimų tarptautinėms organizacijoms, dirbančioms
šioje srityje, formomis. Tikslinga tęsti finansavimą tuo pačiu būdu;
(5)       dėl biudžeto vykdymo tvarkos
būtina šiame reglamente nustatyti reikalavimus atitinkančių priemonių, kurioms
finansuoti gali būti skiriamas Sąjungos įnašas, sąrašą, taip pat reikalavimus
atitinkančias išlaidas ir taikytinas finansavimo normas;
(6)       2011 m. birželio 29 d.
Europos Komisija pateikė pasiūlymą priimti daugiametę 2014–2020 m. finansinę
programą[8],
kuris buvo iš dalies pakeistas 2012 m. liepos 6 d.[9] Atsižvelgdama į Europos
Vadovų Tarybos 2013 m. vasario 7–8 d. išvadas, Komisija siūlo didžiausią galimą
1 891,936 mln. EUR sumą išlaidoms, susijusioms su maisto ir pašarų
sritimi, per visą 2014–2020 m. laikotarpį;
(7)       be to, pasiūlyme dėl 2014–2020
m. daugiametės finansinės programos Komisija siūlo sukurti skubios pagalbos
mechanizmą, kad būtų galima reaguoti į krizines situacijas. Taigi,
išskirtinėmis aplinkybėmis, kaip antai esant neatidėliotinoms situacijoms,
susijusioms su gyvūnų ir augalų sveikata, kai tie asignavimai pagal biudžeto 3
išlaidų kategoriją nėra pakankami, tačiau reikalingos skubios priemonės, žemės
ūkio sektoriaus krizių rezervo fondo lėšos turėtų būti pervedamos pagal
Tarpinstitucinio susitarimo tarp Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos
susitarimą dėl bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo[10].
(8)       teisės aktuose, kurie šiuo
metu galioja, nustatyta, kad kai kurios reikalavimus atitinkančios išlaidos
kompensuojamos fiksuotu dydžiu, o dėl kitų išlaidų numatyta jokių apribojimų.
Siekiant racionalizuoti ir supaprastinti sistemą turėtų būti nustatyta
didžiausia galima fiksuota kompensavimo norma. Tikslinga nustatyti šią normą
pagal įprastinę normą, kuri taikoma suteikiant dotacijas. Taip pat būtina
numatyti galimybę padidinti šią didžiausią galimą normą tam tikromis
aplinkybėmis;
(9)       dėl svarbos siekiant šio
reglamento tikslų yra tikslinga padengti 100 proc. reikalavimus atitinkančių
išlaidų tam tikriems veiksmams vykdyti su sąlyga, kad tų veiksmų įgyvendinimas
susijęs ir su reikalavimų neatitinkančiomis išlaidomis;
(10)     Sąjungai tenka atsakomybė
užtikrinti, kad lėšos būtų tinkamai išleistos, taip pat imtis priemonių
poreikiui supaprastinti išlaidų programas patenkinti, kad būtų galima sumažinti
administracinę naštą ir išlaidas naudos gavėjams ir visiems susijusiems
dalyviams, remiantis Komisijos komunikatu Europos Parlamentui, Tarybai, Europos
Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Pažangus
reglamentavimas Europos Sąjungoje“[11].
Siekiant ekonominio efektyvumo, Komisijos ir valstybių narių lygmens dotacijos,
neviršijančios tam tikros viršutinės ribos, nebeturėtų būti suteikiamos.
(11)     Sąjungos teisės aktais
reikalaujama, kad valstybės narės įgyvendintų tam tikras priemones, pasireiškus
ir plintant tam tikroms gyvūnų ligoms arba zoonozėms. Todėl Sąjunga turėtų
skirti finansinį įnašą tokioms skubioms priemonėms;
(12)     taip pat būtina sumažinti
gyvūnų ligų ir zoonozių, keliančių grėsmę žmonių ir gyvūnų sveikatai, protrūkių
skaičių atitinkamomis likvidavimo, kontrolės ir stebėsenos priemonėmis, taip
pat užkirsti kelią tokių protrūkių pasireiškimui. Todėl nacionalinės šių ligų
ir zoonozių likvidavimo, kontrolės ir stebėsenos programos turėtų būti remiamos
Sąjungos lėšomis;
(13)     dėl organizacinių ir
efektyvumo priežasčių tvarkant finansus gyvūnų ir augalų sveikatos srityse
tikslinga nustatyti nacionalinių programų turinio, pateikimo, vertinimo ir
patvirtinimo taisykles, įskaitant tas programas, kurios įgyvendinamos
atokiausiuose Sąjungos regionuose, nurodytuose Sutarties dėl Europos Sąjungos
veikimo (toliau – SESV) 349 straipsnyje. Dėl tų pačių priežasčių taip pat
turėtų būti nustatyti ataskaitų teikimo ir mokėjimo prašymų pateikimo terminai;
(14)     2000 m. gegužės 8 d.
Tarybos direktyvoje 2000/29/EB dėl apsaugos priemonių nuo kenksmingų augalams
arba augaliniams produktams organizmų įvežimo į Bendriją ir išplitimo joje[12] reikalaujama, kad
valstybės narės imtųsi tam tikrų skubių priemonių, skirtų naikinti augalams
arba augaliniams produktams kenksmingus organizmus (kenksminguosius
organizmus). Sąjunga turėtų finansiškai prisidėti prie šių kenksmingųjų
organizmų naikinimo. Sąjungos finansiniu įnašu turėtų būti suteikta galimybė
tam tikromis sąlygomis taikyti skubias priemones, kuriomis siekiama sulaikyti kenksminguosius
organizmus, turinčius didžiausią poveikį Sąjungai ir kurie negali būti
išnaikinti tam tikrose zonose, ir prevencijos priemones dėl šių kenksmingųjų
organizmų;
(15)     skubios priemonės, kurių
imtasi kovojant su kenksmingaisiais organizmais, turėtų būti tinkamos bendram
Sąjungos finansavimui gauti, jei tos priemonės turės pridėtinę vertę visos
Sąjungos mastu. Todėl Sąjungos finansinis įnašas turėtų būti skirtas kovai su
kenksmingaisiais organizmais, išvardytais Direktyvoje 2000/29/EB ir kurie nėra
aptikti Sąjungoje. Jei tai kenksmingieji organizmais, apie kuriuos žinoma kaip
pasireiškusius Sąjungoje, tik priemonės, susijusios su didžiausią poveikį
Sąjungai darančiais kenksmingaisiais organizmais, turėtų būti atitinkančios
reikalavimus Sąjungos finansavimui gauti. Priemonės, susijusios su
kenksmingaisiais organizmais, dėl kurių taikomos Sąjungos skubios priemonės
jiems naikinti, taip pat turėtų būti atitinkančios reikalavimus Sąjungos
finansavimui gauti;
(16)     būtina laiku aptikti tam
tikrus kenksminguosius organizmus. Valstybių narių atliekami aptikimo tyrimai
yra labai svarbūs siekiant užtikrinti neatidėliotiną šių kenksmingųjų organizmų
protrūkių likvidavimą. Atskirose valstybėse narėse atliekami tyrimai yra
svarbūs siekiant apsaugoti visų kitų valstybių narių teritorijas. Sąjunga
turėtų prisidėti prie šių tyrimų finansavimo;
(17)     atokiausi valstybių narių
regionai patiria sunkumų dėl jų atokumo ir priklauso nuo riboto produktų
kiekio. Tikslinga, kad Sąjunga galėtų suteikti finansinę paramą valstybių narių
programoms, kurias jos vykdys siekdamos kontroliuoti kenksminguosius organizmus
atokiausiuose regionuose pagal 2013 m. kovo 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos
reglamento (EB) Nr. 228/2013, kuriuo nustatomos specialios žemės ūkio priemonės
atokiausiems Sąjungos regionams ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 247/2006[13], tikslus;
(18)     oficiali kontrolės, atliekama
valstybių narių, yra svarbiausia priemonė siekiant patikrinti ir stebėti, kad
atitinkami Sąjungos reikalavimai būtų įgyvendinami, jų būtų laikomasi ir būtų
užtikrinamas jų vykdymas. Oficialios kontrolės sistemų veiksmingumas ir
ekonominis efektyvumas yra labai svarbu siekiant išlaikyti aukštą žmonių,
gyvūnų ir augalų saugos lygį visoje maisto grandinėje ir kartu užtikrinti
aukšto lygio aplinkos apsaugą. Sąjungos finansinė parama turėtų būti suteikiama
tokioms kontrolės priemonėms. Visų pirma finansinis įnašas turėtų būti
skiriamas Sąjungos etaloninėms laboratorijoms finansuoti, siekiant padėti joms
padengti išlaidas, susijusias su Komisijos patvirtintų darbo programų
įgyvendinimu. Be to, kadangi oficialios kontrolės veiksmingumas taip pat
priklauso nuo to, ar kontrolės institucijos turi kvalifikuotų darbuotojų,
turinčių tinkamų žinių apie Sąjungos teisės aktus, ES turėtų gebėti prisidėti
prie jų mokymo bei atitinkamų mainų programų, kurias rengia kompetentingos
institucijos;
(19)     veiksmingas oficialios
kontrolės valdymas priklauso nuo greito keitimosi duomenimis ir informacija,
susijusiais su tokia kontrole. Be to, tinkamas ir darnus atitinkamų taisyklių
įgyvendinimas priklauso nuo efektyvių sistemų, susijusių su valstybių narių
kompetentingomis institucijomis, sukūrimo. Todėl kompiuterinių informacinių
valdymo sistemų ir duomenų bazių sukūrimui ir veikimui finansuoti šiais
tikslais taip pat turėtų būti skiriamas finansinis įnašas;
(20)     Sąjunga turėtų skirti
finansavimą mokslo ir technikos, koordinavimo ir komunikacijos veiklai,
reikalingai siekiant užtikrinti, kad būtų tinkamai laikomasi Sąjungos teisės
aktų ir būtų užtikrintas teisės aktų pritaikymas prie mokslo, technologijų ir
visuomenės raidos. Reikėtų skirti finansavimą projektams, kuriais siekiama
gerinti oficialios kontrolės veiksmingumą ir ekonominį efektyvumą;
(21)     pagal 2012 m. spalio 25 d.
Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl
finansinių taisyklių, taikomų Europos Sąjungos bendrajam biudžetui, ir
panaikinančio Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002[14], 3 straipsnį bet
kokiame teisėkūros institucijai pateiktame pasiūlyme, kuriame būtų numatytos
nuo to reglamento nuostatų nukrypti leidžiančios nuostatos, tokios nuostatos
turi būti aiškiai nurodytos ir turi būti pateiktos konkrečios jas
pagrindžiančios priežastys. Todėl, atsižvelgiant į kai kurių šio reglamento
tikslų ypatumus, ir į tai, kad atitinkamos valstybių narių kompetentingos
institucijos gali geriausiai įgyvendinti veiklą, susijusią su šiais tikslais,
tos institucijos turėtų būti laikomos naudos gavėjais pagal Reglamento (ES,
Euratomas) Nr. 966/2012 128 straipsnio 1 dalį. Todėl turėtų būti galima
dotacijas šioms institucijoms suteikti neskelbiant kvietimų teikti pasiūlymus;
(22)     nukrypstant nuo Reglamento
(ES, Euratomas) Nr. 966/2012 86 straipsnio ir išimties tvarka, kaip
nurodyta 130 straipsnyje, su skubiomis priemonėmis susijusios išlaidos,
nurodytos šio reglamento 7 ir 17 straipsniuose, turėtų būti atitinkančios
reikalavimus nuo valstybės narės pateikto Komisijai pranešimo apie ligos
pasireiškimą arba kenksmingojo organizmo buvimą dienos dėl tų priemonių skubos
ir negalėjimo jas numatyti. Atitinkamus biudžetinius įsipareigojimus ir
reikalavimus atitinkančių išlaidų apmokėjimą turėtų prisiimti Komisija,
įvertinusi valstybių narių pateiktus mokėjimo prašymus, jei tinkama ir būtina,
panaudodama žemės ūkio sektoriaus krizių rezervo lėšas;
(23)     nepaprastai svarbu, kad tokios
skubios priemonės būtų įgyvendinamos nedelsiant. Todėl būtų visiškai
netikslinga atsisakyti finansuoti tokias patirtas išlaidas iki paraiškos
dotacijai pateikimo, nes tai skatintų valstybes nares sutelkti jų pastangas skubiai
rengti paraišką vietoj skubių priemonių įgyvendinimo;
(24)     atsižvelgiant į galiojančius
Sąjungos teisės aktus dėl likvidavimo ir priežiūros priemonių įgyvendinimo ir
techninių apribojimus dėl kitos turimos kompetencijos, šio reglamento priemonių
įgyvendinimas turi būti atliktas didžiąja dalimi valstybių narių kompetentingų
institucijų. Todėl būtina bendrai finansuoti nacionalinių administracijų
personalo atlyginimų išlaidas tam tikrais atvejais;
(25)     programavimu numatomas
koordinavimas ir prioritetų nustatymas ir taip prisidedama prie veiksmingo
Sąjungos finansinių išteklių naudojimo. Todėl Komisijai turėtų būti suteikti
įgaliojimai priimti darbų programas tam tikroms šiame reglamente numatytoms
priemonėms įgyvendinti;
(26)     siekiant užtikrinti atsakingą
ir veiksmingą Sąjungos finansinių išteklių naudojimą, reikėtų leisti Komisijai
įsitikinti, ar Sąjungos lėšos veiksmingai naudojamos tinkamos priemonės
įgyvendinimui, atliekant patikras vietoje arba dokumentų tikrinimus;
(27)     Sąjungos finansiniai interesai
turėtų būti saugomi visą išlaidų ciklą, įskaitant pažeidimų prevenciją,
atskleidimą ir tyrimą, prarastų lėšų, kurios buvo neteisingai išmokėtos ar
panaudotos, išieškojimą;
(28)     siekiant užtikrinti vienodas
šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti
įgyvendinimo įgaliojimai sudaryti ir keisti gyvūnų ligų ir zoonozių, kurios
atitinka Sąjungos finansavimo reikalavimus, sąrašus, taip pat tvirtinti darbo
programas. Iš dalies keisdama gyvūnų ligų, kurių atveju turi būti finansuojamos
skubios priemonės, sąrašą Komisija turėtų atsižvelgti į gyvūnų ligas, apie
kurias būtina pranešti pagal 1982 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyvą 82/894/EEB
dėl pranešimo apie gyvūnų ligas Bendrijoje[15].
Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis 2011 m. vasario 16 d.
Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo
nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo
įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai [16];
(29)     patariamoji procedūra turėtų
būti taikoma priimant pradinius gyvūnų ligų ir zoonozių, kurios atitinka
reikalavimus gauti finansavimą gyvūnų sveikatos srityje, sąrašus atsižvelgiant
į tai, kad šiuose pradiniuose sąrašuose turėtų būti be jokių pakeitimų įrašytos
gyvūnų ligos ir zoonozės, kurios jau atitinka tokio finansavimo reikalavimus
pagal 2009 m. gegužės 25 d. Tarybos sprendimą 2009/470/EB dėl išlaidų
veterinarijos srityje[17].
(30)     Sąjungos teisės aktai turėtų
būti planuojami ir įgyvendinami taip, kad būtų pasiekta pageidaujamų rezultatų,
atsižvelgiant į patirtį. Todėl tikslinga, kad Komisija įvertintų šio reglamento
veikimą ir veiksmingumą ir informuotų apie rezultatus kitas institucijas;
(31)     įvairūs komitetai padeda
Komisijai įgyvendinti Sąjungos taisykles, kurioms taikomas šis reglamentas,
visų pirma komitetai, įsteigti 1966 m. birželio 14 d. Tarybos sprendimu 66/399/EEB[18], įkuriančiu Žemės
ūkio, sodininkystės, daržininkystės ir miškininkystės sėklos ir dauginamosios
medžiagos nuolatinį komitetą, 1976 m. lapkričio 23 d. Tarybos sprendimu 76/894/EEB,
įsteigiančiu Augalų sveikatos nuolatinį komitetą[19], 1998 m. liepos 20 d.
Tarybos direktyva 98/56/EB dėl prekybos dekoratyvinių augalų dauginamąja
medžiaga[20],
2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos direktyva 2008/90/EB dėl prekybos vaisinių augalų
dauginamąja medžiaga ir sodininkystei skirtais vaisiniais augalais[21] ir 2002 m. sausio 28
d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) 178/2002, nustatančiu maistui
skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiančiu Europos
maisto saugos tarnybą ir nustatančiu su maisto saugos klausimais susijusias
procedūras[22].
Būtų tikslinga supaprastinti komiteto procedūrą šioje srityje ir nustatyti
pagal Reglamento (EB) 178/2002 58 straipsnį įsteigtam komitetui užduotį padėti
Komisijai vykdyti įgyvendinimo įgaliojimus dėl atitinkamų sričių patirtų
išlaidų ir pritaikyti komiteto pavadinimą siekiant atspindėti platesnes
užduotis. Todėl sprendimai 66/399/EEB ir 76/894/EEB turėtų būti panaikinti, o
direktyvos 98/56/EB ir 2008/90/EB ir Reglamentas (EB) Nr. 178/2002 turėtų
būti atitinkamai iš dalies pakeisti;
(32)     šis reglamentas pakeičia
Sprendimo 2009/470/EB nuostatas. Be to, šis reglamentas pakeičia Direktyvos 2000/29/EB
13c straipsnio 5 dalį ir 22–26 straipsnius, 2004 m. balandžio 29 d. Europos
Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 882/2004 dėl oficialios kontrolės,
kuri atliekama siekiant užtikrinti, kad būtų įvertinama, ar laikomasi pašarus
ir maistą reglamentuojančių teisės aktų, gyvūnų sveikatos ir gerovės taisyklių[23] 66 straipsnį, 2005 m.
vasario 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 396/2005 dėl
didžiausių pesticidų likučių kiekių gyvūninės ir augalinės kilmės maiste ir
pašaruose arba ant jų ir iš dalies keičiančio Tarybos direktyvą 91/414/EEB[24], 36 ir 37 straipsnius,
2009 m. spalio 21 d Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/128/EB,
nustatančios Bendrijos veiksmų pagrindus siekiant tausiojo pesticidų naudojimo[25], 22 straipsnį ir 2009
m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1107/2009 dėl
augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinančio Tarybos direktyvas 79/117/EEB
ir 91/414/EEB[26]
76 straipsnį. Todėl Direktyva 2000/29/EB, reglamentai (EB) Nr. 882/2004 ir (EB)
Nr. 396/2005, Direktyva 2009/128/EB ir Reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 turėtų būti
atitinkamai iš dalies pakeisti,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
I ANTRAŠTINĖ DALIS
BENDROSIOS NUOSTATOS
I SKYRIUS
DALYKAS, TAIKYMO SRITIS IR TIKSLAI
1 straipsnis
Dalykas ir taikymo sritis
Šiame reglamente apibrėžiamos nuostatos dėl
bendrojo Europos Sąjungos biudžeto išlaidų valdymo srityse, kurias
reglamentuoja Sąjungos taisyklės:
(a)
dėl maisto ir maisto saugos bet kuriuo maisto
gamybos, perdirbimo, paskirstymo ir šalinimo etapu, įskaitant taisykles,
kuriomis siekiama užtikrinti sąžiningą prekybą ir apsaugoti vartotojų interesus
ir informaciją, medžiagų ir gaminių, skirtų liestis su maistu, gamybą ir
naudojimą;
(b)
dėl pašarų ir pašarų saugos visais pašarų gamybos,
perdirbimo, paskirstymo ir šalinimo etapais ir pašarų naudojimo, įskaitant
taisykles, kuriomis siekiama užtikrinti sąžiningą prekybą ir apsaugoti
vartotojų interesus ir informaciją;
(c)
dėl gyvūnų sveikatos reikalavimų;
(d)
dėl gyvūnų gerovės reikalavimų;
(e)
dėl apsaugos priemonių nuo augalams ar augaliniams
produktams kenksmingų organizmų, kaip nurodyta Direktyvoje 2000/29/EB, (toliau
– kenksmingieji organizmai);
(f)
dėl gamybos, siekiant augalų dauginamąją medžiagą
pateikti rinkai ir ją tiekiant rinkai;
(g)
dėl augalų apsaugos produktų pateikimo rinkai ir
tausiojo pesticidų naudojimo reikalavimų;
(h)
kuriomis siekiama užkirsti kelią ir sumažinti
pavojų visuomenės ir gyvūnų sveikatai, kylantį dėl šalutinių gyvūninių produktų
ir jų gaminių;
(i)
dėl į aplinką apgalvotai išleidžiamų genetiškai
modifikuotų organizmų;
(j)
dėl intelektinės nuosavybės teisių, susijusių su
augalų veislėmis, apsaugos ir augalų genetinių išteklių išsaugojimo ir jų
mainų.
2 straipsnis
Tikslai
1.           1 straipsnyje minimomis
išlaidomis norima pasiekti:
a)      bendrojo tikslo prisidėti prie aukšto
žmonių, gyvūnų ir augalų sveikatos lygio visoje maisto grandinėje ir
susijusiose srityse ir aukšto lygio vartotojų apsaugos ir aplinkos apsaugos,
kartu sudarant galimybes Sąjungos maisto ir pašarų pramonei veikti aplinkoje,
kuriais skatinamas konkurencingumas ir darbo vietų kūrimas;
b)      šių
konkrečių tikslų:
i)       prisidėti
prie aukšto lygio maisto ir maisto gamybos sistemų saugos ir kitų produktų,
kurie gali daryti poveikį maisto saugai, saugos, taip pat prie maisto gamybos
tvarumo gerinimo;
ii)      prisidėti prie aukštesnio gyvūnų
sveikatos lygio Sąjungoje ir gyvūnų gerovės didinimo;
iii)     padėti laiku nustatyti kenksminguosius
organizmus ir juos sunaikinti, kai jie pateko į Sąjungą;
iv)     padėti didinti oficialios kontrolės ir
kitos veiklos, atliekamos siekiant veiksmingai įgyvendinti 1 straipsnyje
nurodytas Sąjungos taisykles ir jų laikytis, veiksmingumą, ekonominį efektyvumą
ir patikimumą.
2.           Siekiant įvertinti, ar
pasiekti konkretūs tikslai, nurodyti 1 dalies b punkte, naudojami šie
rodikliai:
a)      siekiant 1 dalies b punkto i papunktyje
nurodyto konkretaus tikslo, žmonių susirgimų ligomis, susijusiomis su maisto
sauga ir zoonozėmis, atvejų skaičiaus sumažėjimas;
b)      siekiant 1 dalies b punkto ii papunktyje
nurodyto konkretaus tikslo:
i)       valstybių narių ar jų regionų, kuriose
nėra gyvūnų ligų, dėl kurių skiriama finansinė parama, skaičiaus augimas;
ii)      ligos parametrų, pvz., sergamumo,
paplitimo ir protrūkių skaičiaus, bendras mažėjimas;
c)      siekiant 1 dalies b punkto iii papunktyje
nurodyto konkretaus tikslo:
i)       Sąjungos teritorijoje atliekamų tyrimų
dėl kenksmingųjų organizmų, ypač tų, apie kuriuos nežinoma, kad jų pasitaiko
Sąjungos teritorijoje, ir dėl kenksmingųjų organizmų, laikomų pavojingiausiais
Sąjungos teritorijoje, aprėptis;
ii)      šių kenksmingųjų organizmų išnaikinimo
trukmė ir sėkmės dažnis;
d)      siekiant 1 dalies b punkto iv papunktyje
nurodyto konkretaus tikslo, palanki kontrolės, visų pirma, susirūpinimą
keliančiose srityse, kurią Komisijos ekspertai atlieka valstybėse narėse ir
kurių duomenis pateikia ataskaitose, rezultatų tendencija.
II SKYRIUS
FINANSAVIMO FORMOS IR BENDROSIOS FINANSAVIMO NUOSTATOS
3 straipsnis
Finansavimo formos
1.           1 straipsnyje nurodytų
išlaidų finansavimas Sąjungos lėšomis įgyvendinamas laikantis Reglamento (ES,
Euratomas) Nr. 966/2012.
2.           Jeigu dotacijos teikiamos
valstybių narių kompetentingoms institucijoms, jos turi būti laikomos
nustatytais naudos gavėjais pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 128
straipsnio 1 dalį. Tokios dotacijos gali būti suteiktos neskelbiant kvietimo
teikti pasiūlymus.
3.           Sąjungos finansinė parama
šiame reglamente nurodytoms priemonėms taip pat gali būti savanoriški mokėjimai
tarptautinėms organizacijoms, veikiančioms srityse, kurioms taikomos 1
straipsnyje nurodytos taisyklės ir kurių narė yra Sąjunga arba kurių darbe ji
dalyvauja.
4 straipsnis
Biudžetas
1.           Nepažeidžiant 5 straipsnio, 1
straipsnyje nurodytos išlaidos laikotarpiu nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m.
gruodžio 31 d. neviršija 1 891,936 mln. EUR galiojančiomis kainomis.
2.           Viršutinė riba, nurodyta 1
dalyje, gali taip pat apimti išlaidas, susijusias su pasirengimo, stebėsenos,
kontrolės, audito ir vertinimo veiksmais, kurie reikalingi 1 straipsnyje
nurodytų išlaidų valdymui ir jų tikslų įgyvendinimui, ypač tyrimai, ekspertų
susitikimai, išlaidos, susijusios su informacijai apdoroti ir ja keistis
skirtais informaciniais tinklais, taip pat visos kitos techninės ir
administracinės pagalbos išlaidos, kurias Komisija patiria valdydama minėtas
išlaidas.
3.           Minėta didžiausia galima
viršutinė riba taip pat gali apimti techninės ir administracinės pagalbos
išlaidas, būtinas užtikrinti perėjimą nuo priemonių, priimtų iki šio reglamento
įsigaliojimo, prie priemonių, priimtų po jo įsigaliojimo. Jei būtina,
asignavimai gali būti įtraukti į biudžetą po 2020 m. ir skirti apmokėti
panašioms išlaidoms, kad būtų galima valdyti veiksmus, nebaigtus iki 2020 m.
gruodžio 31 d.
5 straipsnis
Žemės ūkio sektoriaus krizių rezervo naudojimas
Sąjungos parama skubioms priemonėms
neatidėliotinų situacijų atvejais, kurioms taikomas II antraštinės dalies I
skyriaus 1 skirsnis ir II skyriaus 1 skirsnis, gali būti taip pat finansuojama
pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. XXX/201X dėl
bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos 4 straipsnio 2
dalies e punktą.
6 straipsnis
Didžiausios dotacijų normos ir mažiausios sumos
1.           Jei
Sąjungos finansinis įnašas teikiamas kaip dotacija, jis neturi viršyti 50 proc.
reikalavimus atitinkančių išlaidų.
2.           Didžiausia
norma, nurodyta 1 dalyje, gali būti padidinta iki 75 proc. reikalavimus
atitinkančių išlaidų :
a)      finansuoti tarpvalstybinei veiklai,
įgyvendinamai kartu dviejų ar daugiau valstybių narių, siekiant kontroliuoti ar
likviduoti kenksminguosius organizmus ar gyvūnų ligas;
b)      valstybėse narėse, kurių bendrosios
nacionalinės pajamos vienam gyventojui, remiantis naujausiais Eurostato duomenimis,
yra mažesnės nei 90 proc. ES vidurkio.
3.           Didžiausia
norma, nurodyta 1 dalyje, gali būti padidinta iki 100 proc. reikalavimus
atitinkančių išlaidų, jei veikla, remiama iš Sąjungos įnašo:
a)      yra
susijusi su didelės rizikos sveikatai kontrole Sąjungoje;
b)      yra konkrečios užduotys, ypač svarbios
Sąjungai, kaip pripažino Komisija darbo programoje, priimtoje pagal 35
straipsnio 1 dalį; arba
c)      yra įgyvendinama trečiosiose šalyse.
4.           Jokia
dotacija negali būti mažesnė nei 50 000 EUR.
II ANTRAŠTINĖ DALIS
FINANSINĖS NUOSTATOS
I SKYRIUS
GYVŪNŲ SVEIKATA
1 skirsnis
Skubios priemonės
7 straipsnis
Reikalavimus atitinkančios priemonės
1.           Dotacijos gali būti skiriamos
valstybėms narėms neviršijant didžiausios normos, nustatytos 6 straipsnio 1, 2
ir 3 dalyse, priemonėms, kurių imamasi patvirtinus, kad pasireiškė viena iš
gyvūnų ligų, išvardytų pagal 8 straipsnį, su sąlyga, kad priemonės buvo
taikomos nedelsiant ir kad buvo laikomasi atitinkamų Sąjungos teisės aktų
reikalavimų.
2.           Dotacijos gali būti skiriamos
valstybėms narėms, jeigu patvirtinus vienos iš gyvūnų ligų, išvardytų pagal 8
straipsnį, pasireiškimą dvi ar daugiau valstybių narių glaudžiai
bendradarbiauja, siekdamos kontroliuoti epidemiją.
3.           Dotacijos gali būti skiriamos
valstybėms narėms, trečiosioms šalims ir tarptautinėms organizacijoms dėl
apsaugos priemonių, kurių imtasi tuo atveju, jei kyla tiesioginė grėsmė
sveikatai Sąjungoje dėl pasireiškusios arba plintančios trečiosios šalies arba
valstybės narės teritorijoje vienos iš toliau išvardytų gyvūnų ligų ir
zoonozių, išvardytų remiantis 8 arba 11 straipsniu.
4.           Dotacijos gali būti skiriamos
valstybėms narėms, jei Komisija priima sprendimą valstybės narės prašymu, kad
jos turi sudaryti biologinių produktų, skirtų kontroliuoti gyvūnų ligas ir
zoonozes, išvardytas pagal 8 arba 11 straipsnį, išteklių atsargas.
5.           Sąjungos finansinė parama
gali būti skirta biologinių produktų atsargoms kaupti arba vakcinų dozėms
įsigyti, jeigu trečiojoje šalyje ar vienoje iš valstybių narių pasireiškusi
arba plintanti viena iš gyvūnų ligų ir zoonozių, išvardytų pagal 8 arba 11
straipsnį, gali kelti grėsmę Sąjungai.
8 straipsnis
Gyvūnų ligų sąrašas
1.           Komisija įgyvendinimo aktu
nustato gyvūnų ligų, kurios atitinka finansavimo pagal 7 straipsnį
reikalavimus, sąrašą. Tame sąraše nurodomos gyvūnų ligos, minimos Sprendimo 2009/470/EB
3 straipsnio 1 dalyje, 4 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 2 dalyje ir 14
straipsnio 1 dalyje. Toks įgyvendinimo aktas priimamas pagal šio reglamento 39 straipsnio
2 dalyje nurodytą patariamąją procedūrą.
2.           Komisija gali įgyvendinimo
aktais iš dalies keisti gyvūnų ligų sąrašą, sudarytą pagal šio straipsnio 1
dalį, atsižvelgdama į gyvūnų ligas, apie kurias būtina pranešti pagal Direktyvą
82/894/EEB, ir ligas, kurios gali kelti naują grėsmę Sąjungai dėl jų didelės
įtakos:
(a)
žmonių sveikatai,
(b)
gyvūnų sveikatai arba gyvūnų gerovei arba
(c)
žemės ūkio ar akvakultūros produkcijai ar su ja
susijusiems ekonomikos sektoriams.
Tokie įgyvendinimo aktai priimami pagal šio
reglamento 39 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.
9 straipsnis
Reikalavimus atitinkančios išlaidos
1.           Toliau nurodytos išlaidos,
kurias valstybės narės patiria taikydamos 7 straipsnio 1 dalyje nurodytas
priemones, gali būti atitinkančios finansavimo reikalavimus pagal tą dalį:
(a)
išlaidos kompensacijoms savininkų patiriamai žalai
už jų paskerstus arba nužudytus galvijus atlyginti, neviršijant gyvūnų rinkos
vertės prieš pat juos paskerdžiant arba papjaunant;
(b)
išlaidos kompensacijoms savininkų patiriamai žalai
už jų sunaikintus gyvūninius produktus atlyginti, neviršijant tų produktų
rinkos vertės prieš pat juos sunaikinant.
(c)
ūkių ir įrangos valymo, dezinsekcijos ir
dezinfekcijos išlaidos;
(d)
išlaidos, susijusios su užkrėstų pašarų sunaikinimu
ir, jeigu negalima dezinfekuoti, įrangos sunaikinimu;
(e)
išlaidos vakcinoms įsigyti ir naudoti, jei taip
nusprendė arba leido Komisija;
(f)
skerdenų gabenimo į perdirbimo įmones išlaidos, jei
taikoma;
(g)
išimtiniais ir tinkamai pagrįstais atvejais bet
kurios kitos išlaidos, būtinos siekiant likviduoti ligą, kaip numatyta šio
reglamento 35 straipsnio 3 dalyje nurodytu finansavimo sprendimu.
2.           Išimties tvarka, kaip nurodyta Reglamento (ES, Euratomas)
Nr. 966/2012 130 straipsnio 1 dalyje, išlaidos yra atitinkančios reikalavimus
nuo valstybių narių Komisijai pateikto pranešimo apie ligos pasireiškimą
dienos.
Įvertinusi valstybių narių pateiktus
mokėjimo prašymus, Komisija prisiima atitinkamus biudžeto įsipareigojimus ir
reikalavimus atitinkančių išlaidų apmokėjimą.
2 skirsnis
gyvūnų ligų ir zoonozių likvidavimo, kontrolės ir stebėsenos programos
10 straipsnis
Reikalavimus atitinkančios programos
Dotacijos gali būti skiriamos valstybių narių
metinėms ar daugiametėms nacionalinėms pagal 11 straipsnį išvardytų gyvūnų ligų
ir zoonozių likvidavimo, kontrolės ir priežiūros programoms (toliau –
nacionalinės programos).
11 straipsnis
Gyvūnų ligų ir zoonozių sąrašas
1.           Komisija įgyvendinimo aktu
nustato gyvūnų ligų ir zoonozių, kurios atitinka finansavimo pagal 10 straipsnį
reikalavimus, sąrašą. Tame sąraše nurodomos gyvūnų ligų ir zoonozės, išvardytos
Sprendimo 2009/470/EB I priede. Toks įgyvendinimo aktas priimamas pagal šio
reglamento 39 straipsnio 2 dalyje nurodytą patariamąją procedūrą.
2.           Komisija gali įgyvendinimo
aktais iš dalies pakeisti sąrašą, sudarytą pagal šio straipsnio 1 dalį,
atsižvelgdama į:
(a)
padėtį, susijusią su gyvūnų ligomis, darančiomis
reikšmingą poveikį gyvulininkystės produkcijai arba prekybai:
(b)
zoonozių, kurios kelia grėsmę žmonėms, plitimą;
arba
(c)
naują mokslo arba epidemiologinę raidą.
Tokie įgyvendinimo aktai priimami pagal šio
reglamento 39 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.
12 straipsnis
Reikalavimus atitinkančios išlaidos
Toliau nurodytos išlaidos, kurias patiria
valstybės narės, įgyvendindamos nacionalines programas, gali būti laikomos
atitinkančiomis reikalavimus dotacijoms gauti pagal 10 straipsnį:
(a)
gyvūnų mėginių ėmimo išlaidos;
(b)
tyrimų išlaidos, su sąlyga, kad jos yra tik:
i)       tyrimų rinkinių, reagentų išlaidos ir
vartojimo reikmenys, kurie gali būti identifikuoti ir specialiai naudojami
šiems tyrimams atlikti;
ii)      išlaidos darbuotojams, neatsižvelgiant į
jų statusą, tiesiogiai dalyvaujantiems atliekant tyrimus;
(c)
išlaidos kompensacijoms savininkų patiriamai žalai
už jų paskerstus arba nužudytus pagal nacionalinę programą gyvūnus atlyginti,
neviršijant gyvūnų rinkos vertės prieš pat jų paskerdimą arba nužudymą;
(d)
išlaidos kompensacijoms savininkų patiriamai žalai
už jų sunaikintus gyvūninius produktus atlyginti, neviršijant tų produktų
rinkos vertės prieš pat juos sunaikinant.
(e)
vakcinų dozių ar vakcinų ir jaukų gyvūnams,
naudojamų pagal programas, įsigijimo ir laikymo išlaidos;
(f)
vakcinų dozių inokuliavimo naminiams gyvūnams
išlaidos;
(g)
vakcinų ir jaukų paskirstymo laukiniams gyvūnams
išlaidos;
(h)
ūkio ir įrangos valymo, dezinfekcijos ir
dezinsekcijos remiantis patogenų epidemiologija ir charakteristikomis išlaidos;
(i)
išimtiniais ir tinkamai pagrįstais atvejais
išlaidos, patirtos vykdant kitas būtinas priemones, nei nurodytosios a–h
punktuose, su sąlyga, kad tokios priemonės yra nustatytos sprendime dėl
dotacijos, nurodytame 14 straipsnio 2 dalyje.
Taikant pirmos pastraipos c punktą, atlyginimo
už gyvūnus vertė (jei yra), atimama iš tokios kompensacijos.
Taikant pirmos pastraipos d punktą, atlyginimo
už termiškai apdorotus inkubacijai neskirtus kiaušinius vertė atimama iš tokios
kompensacijos.
13 straipsnis
Nacionalinių programų turinys ir pateikimas
1.           Kasmet iki gegužės 31 d.
valstybės narės pateikia Komisijai nacionalines programas, kurios bus pradėtos
vykdyti kitais metais ir kurioms jos prašo dotacijos.
Po gegužės 31 d. pateiktos nacionalinės programos
laikomos neatitinkančiomis reikalavimų gauti finansavimą kitais metais.
2.           Nacionalinės programos apima
bent tokius dalykus:
a)      gyvūnų ligos arba zoonozės
epidemiologinės padėties prieš pradedant vykdyti programą aprašymas;
b)      geografinių ir administracinių
teritorijų, kuriose turi būti taikoma programa, aprašymas ir ribų nustatymas;
c)      programos trukmė;
d)      įgyvendintinos priemonės;
e)      biudžeto sąmata;
f)       tikslai, kurie turi būti pasiekti iki
programos pabaigos, ir jos numatoma nauda;
g)      tinkami rodikliai, pagal kuriuos
vertinamas programos tikslų įgyvendinimas.
Kiekvienoje daugiametėje nacionalinėje programoje
pirmos pastraipos a–g punktuose nurodyta informacija pateikiama apie kiekvienus
metus, kuriais ši programa vykdoma.
3.           Jeigu vienos iš gyvūnų ligų
ar zoonozių, išvardytų pagal 11 straipsnį, pasireiškimas arba plitimas gali
kelti grėsmę sveikatos būklei Sąjungoje, ir siekiant apsaugoti Sąjungą nuo
vienos iš šių ligų arba zoonozių, valstybės narės gali įtraukti į savo
nacionalines programas priemones, kurias reikia įgyvendinti kaimyninių trečiųjų
šalių teritorijose bendradarbiaujant su tų šalių institucijomis.
14 straipsnis
Nacionalinių programų vertinimas ir patvirtinimas
1.           Nacionalinės programos vertinamos
atsižvelgiant į metinės ar daugiametės darbo programos, nurodytos 35 straipsnio
1 dalyje, prioritetus ir kriterijus ir, jei reikia, prioritetus ir kriterijus,
nurodytus šio straipsnio 5 dalyje nurodytose metinėse ar daugiametėse gairėse.
2.           Metinės nacionalinės programos ir
susijęs finansavimas patvirtinami iki kiekvienų metų sausio 31 d. priimant
sprendimą dėl dotacijos, atsižvelgiant į įgyvendintas priemones bei išlaidas,
patirtas nuo tų metų sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. Pateikus tarpines
ataskaitas, kaip nurodyta 15 straipsnyje, Komisija prireikus gali iš dalies
pakeisti tokius sprendimus, atsižvelgdama į visą tinkamumo finansuoti
laikotarpį.
3.           Daugiametės nacionalinės programos
ir susijęs finansavimas patvirtinami iki pirmų įgyvendinimo metų sausio 31 d. priimant
sprendimą dėl dotacijos, atsižvelgiant į įgyvendintas priemones bei išlaidas,
patirtas nuo pirmų įgyvendinimo metų sausio 1 d. iki įgyvendinimo laikotarpio
pabaigos.
4.           Jeigu daugiametės nacionalinės
programos patvirtinamos pagal 3 dalį, biudžeto įsipareigojimus galima
suskaidyti į metines išmokas. Jeigu biudžetiniai įsipareigojimai yra padalyti į
metines išmokas, Komisija nustato metinių išmokų įsipareigojimus atsižvelgdama
į programų įgyvendinimo pažangą, numatomus poreikius ir biudžeto galimybes.
5.           Komisija gali priimti metines arba
daugiametes gaires, jose nurodydama veterinarijos prioritetus ir kriterijus,
naudotinus vertinant nacionalines programas.
15 straipsnis
Ataskaitų teikimas
Dėl kiekvienos patvirtintos metinės ar
daugiametės nacionalinės programos valstybės narės Komisijai iki kiekvienų metų
kovo 31 d. pateikia metinę išsamią techninę ir finansinę ataskaitą už
praėjusius metus, įskaitant pasiektus rezultatus, vertinamus pagal rodiklius,
nurodytus 13 straipsnio 2 dalies g punkte, ir išsamiai aprašytas patirtas
reikalavimus atitinkančias išlaidas.
Be to, dėl kiekvienos patvirtintos metinės
nacionalinės programos valstybės narės Komisijai iki kiekvienų metų liepos 31
d. pateikia tarpines technines ir finansines ataskaitas;
16 straipsnis
Mokėjimai
Valstybė narė mokėjimo prašymą už atitinkamus
metus nacionalinei programai finansuoti Komisijai pateikia iki kitų metų kovo 31
d.
Komisija sumoka Sąjungos finansinį įnašą
reikalavimus atitinkančioms išlaidoms padengti po atitinkamo ataskaitų, nurodytų
15 straipsnyje, patikrinimo.
II SKYRIUS
AUGALŲ SVEIKATA
1 skirsnis
Skubios priemonės
17 straipsnis
Reikalavimus atitinkančios priemonės
1.           Dotacijos gali būti skiriamos
valstybėms narėms neviršijant didžiausios normos, nustatytos 6 straipsnio 1, 2
ir 3 dalyse, šioms kovos su kenksmingaisiais organizmais priemonėms, laikantis 18
straipsnyje nustatytų sąlygų:
a)      kenksmingojo organizmo naikinimo
priemonės užkrėstoje teritorijoje, kurių kompetentingos institucijos imasi
pagal Direktyvos 2000/29/EB 16 straipsnio 1 ir 2 dalis arba pagal Sąjungos
priemones, priimtas remiantis tos direktyvos 16 straipsnio 3 dalimi;
b)      kenksmingojo organizmo sulaikymo
priemonės, kurios buvo Sąjungos priimtos pagal Direktyvos 2000/29/EB 16
straipsnio 3 dalį, užkrėstoje teritorijoje, kurioje tas kenksmingasis
organizmas negali būti išnaikintas, jei šios priemonės yra būtinos Sąjungai
apsaugoti nuo tolesnio to kenksmingojo organizmo plitimo. Šios priemonės
susijusios išskirtinai tik su šio kenksmingojo organizmo naikinimu buferinėje zonoje,
jei jo buvimas yra nustatytas toje buferinėje zonoje;
c)      papildomos apsauginės priemonės, kurių
buvo imtasi prieš kenksmingojo organizmo, kovai su kuriuo pagal Direktyvos 2000/29/EB
16 straipsnio 3 dalį buvo priimtos Sąjungos priemonės, plitimą, išskyrus a
punkte nurodytas naikinimo priemones ir b punkte nurodytas sulaikymo priemones,
jei šios priemonės yra būtinos Sąjungai nuo tolesnio šio kenksmingojo organizmo
plitimo apsaugoti.
2.           1 dalyje nurodytos dotacijos taip
pat gali būti skiriamos valstybei narei, kurios teritorijoje kenksmingųjų
organizmų, nurodytų šio straipsnio 1 dalyje, nėra, jei buvo imtasi priemonių
prieš tų kenksmingųjų organizmų patekimą į tos valstybės narės teritoriją, kai
jų yra kaimyninėje valstybėje narėje arba trečiojoje šalyje šalia jos sienų.
18 straipsnis
Sąlygos
Priemonėms, nurodytoms 17 straipsnyje,
finansuoti galima gauti dotacijas, jei jos buvo taikomos nedelsiant ir buvo
laikomasi taikytinų atitinkamų Sąjungos teisės aktų nuostatų, taip pat jei
tenkinama bent viena iš šių sąlygų:
(a)
jos yra susijusios su kenksmingaisiais organizmais,
išvardytais Direktyvos 2000/29/EB I priedo A dalies I skirsnyje ir II priedo A
dalies I skirsnyje;
(b)
joms taikoma priemonė, kurią Komisija priėmė pagal
Direktyvos 2000/29/EB 16 straipsnio 3 dalį.
Jeigu priemonės atitinka sąlygą, nustatytą
pirmos pastraipos b punkte, dotacija nepadengia išlaidų, padarytų po priemonės,
kurią Komisijos priėmė pagal Direktyvos 2000/29/EB 16 straipsnio 3 dalį,
taikymo pabaigos.
19 straipsnis
Reikalavimus atitinkančios išlaidos
1.           Toliau nurodytos išlaidos, kurias
patiria valstybės narės, vykdydamos 17 straipsnyje nurodytas priemones, gali
būti laikomos atitinkančiomis reikalavimus dotacijoms gauti pagal tą straipsnį:
(a)
išlaidos darbuotojams, neatsižvelgiant į jų
statusą, tiesiogiai susijusiems su priemonėmis, taip pat įrangos nuomos
sąnaudos, vartojimo reikmenų ir kitų reikalingų medžiagų, apdorojimo produktų
ir laboratoriniams tyrimams atlikti skirtos išlaidos;
(b)
išlaidos paslaugų sutartims su trečiosiomis šalimis
daliai priemonių vykdyti;
(c)
išlaidos kompensacijoms susijusiems veiklos
vykdytojams dėl augalų, augalinių produktų ir kitų objektų sunaikinimo ir
tolesnio šalinimo, taip pat dėl patalpų, žemės, vandens, dirvožemio ir auginimo
terpės, įrenginių, mašinų ir įrangos valymo ir dezinfekavimo;
(d)
išimtiniais ir tinkamai pagrįstais atvejais,
išlaidos, patirtos vykdant kitas būtinas priemones, nei nurodytosios a–c
punktuose, su sąlyga, kad tokios priemonės yra nustatytos finansavimo
sprendime, nurodytame 35 straipsnio 3 dalyje.
2.           Išimties tvarka, kaip nurodyta
Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 130 straipsnio 1 dalyje, išlaidos yra
atitinkančios reikalavimus nuo valstybių narių Komisijai pateikto pranešimo
apie kenksmingojo organizmo pasireiškimą dienos.
Įvertinusi valstybių narių pateiktus mokėjimo
prašymus, Komisija prisiima atitinkamus biudžeto įsipareigojimus ir
reikalavimus atitinkančių išlaidų apmokėjimą.
2 skirsnis
Tyrimų programos, skirtos kenksmingiesiems organizmams aptikti
20 straipsnis
Reikalavimus atitinkančios tyrimų programos
Dotacijos gali būti suteikiamos valstybėms
narėms metinėms ir daugiametėms tyrimų programoms, kurios vykdomos
kenksmingiesiems organizmams aptikti (toliau – tyrimų programos) su sąlyga, kad
tos tyrimų programos atitinka bent vieną iš šių sąlygų:
(a)
jos yra susijusios su kenksmingaisiais organizmais,
išvardytais Direktyvos 2000/29/EB I priedo A dalies I skirsnyje ir II priedo A
dalies I skirsnyje;
(b)
joms taikoma priemonė, kurią Komisija priėmė pagal
Direktyvos 2000/29/EB 16 straipsnio 3 dalį.
Kenksmingiesiems organizmams, nurodytiems
pirmos pastraipos a punkte, skirtos tyrimų programos yra pagrįstos šių
kenksmingųjų organizmų patekimo, atsiradimo ir plitimo atitinkamos valstybės
narės teritorijoje rizikos vertinimu, o jas vykdant tiriami bent kenksmingieji
organizmai, kurie kelia pagrindinę riziką, ir pagrindinės augalų rūšys, kurioms
kyla pavojus.
Jeigu priemonės atitinka sąlygą, nustatytą
pirmos pastraipos b punkte, dotacija nepadengia išlaidų, padarytų po priemonės,
kurią Komisijos priėmė pagal Direktyvos 2000/29/EB 16 straipsnio 3 dalį,
taikymo pabaigos.
21 straipsnis
Reikalavimus atitinkančios išlaidos
Toliau nurodytos išlaidos, kurias valstybės
narės patiria įgyvendindamos tyrimų programas, nurodytas 20 straipsnyje, gali
būti laikomos atitinkančiomis reikalavimus dotacijoms gauti pagal tą straipsnį:
(a)
mėginių ėmimo išlaidos;
(b)
tyrimų išlaidos, su sąlyga, kad jos yra tik:
i)       tyrimų rinkinių, reagentų išlaidos, ir
vartojimo reikmenys, kurie gali būti identifikuoti ir specialiai naudojami
šiems tyrimams atlikti;
ii)      išlaidos darbuotojams, neatsižvelgiant į
jų statusą, tiesiogiai dalyvaujantiems renkant mėginius ir atliekant tyrimus.
(c)
išimtiniais ir tinkamai pagrįstais atvejais
išlaidos, patirtos vykdant kitas būtinas priemones, nei nurodytosios a ir b punktuose,
su sąlyga, kad tokios priemonės yra nustatytos sprendime dėl dotacijos,
nurodytame 23 straipsnio 2 dalyje.
22 straipsnis
Tyrimų programų turinys ir pateikimas
1.           Kasmet iki gegužės 31 d. valstybės
narės pateikia Komisijai tyrimų programas, kurios bus pradėtos vykdyti kitais
metais ir kurioms jos prašo dotacijos.
Po gegužės 31 d. pateiktos tyrimų programos
laikomos neatitinkančiomis reikalavimų gauti finansavimą kitais metais.
2.           Tyrimų programos apima bent tokius
dalykus:
(a)
kenksmingieji organizmai, įtraukti į programą;
(b)
geografinių ir administracinių teritorijų, kuriose
turi būti taikoma programa, aprašymas ir ribų nustatymas ir šių plotų būklės
aprašymas siekiant aptikti kenksmingųjų organizmų;
(c)
programos trukmė;
(d)
vizualių patikrinimų, mėginių ir tyrimų, suplanuotų
dėl kenksmingųjų organizmų ir augalų, augalinių produktų ir kitų objektų,
skaičius;
(e)
biudžeto sąmata;
(f)
tikslai, kurie turi būti pasiekti iki programos
pabaigos, ir jos numatoma nauda;
(g)
tinkami rodikliai, pagal kuriuos vertinamas
programos tikslų įgyvendinimas.
Kiekvienoje daugiametėje tyrimų programoje pirmos
pastraipos a–g punktuose nurodyta informacija pateikiama apie kiekvienus metus,
kuriais ši programa vykdoma.
23 straipsnis
Tyrimų programų vertinimas ir patvirtinimas
1.           Tyrimų programos vertinamos
atsižvelgiant į metinės ar daugiametės darbo programos, nurodytos 35 straipsnio
1 dalyje, prioritetus ir kriterijus ir, jei reikia, prioritetus ir kriterijus,
nurodytus šio straipsnio 5 dalyje nurodytose metinėse ar daugiametėse gairėse.
2.           Metinės tyrimų programos ir susijęs
finansavimas patvirtinami iki kiekvienų metų sausio 31 d. priimant sprendimą
dėl dotacijos, atsižvelgiant į įgyvendintas priemones bei išlaidas, patirtas
nuo tų metų sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. Pateikus tarpines ataskaitas, kaip
nurodyta 15 straipsnyje, Komisija prireikus gali iš dalies pakeisti tokius
sprendimus, atsižvelgdama į visą tinkamumo finansuoti laikotarpį.
3.           Daugiametės nacionalinės programos
ir susijęs finansavimas patvirtinami iki pirmų įgyvendinimo metų sausio 31 d.
priimant sprendimą dėl dotacijos, atsižvelgiant į įgyvendintas priemones bei
išlaidas, patirtas nuo pirmų įgyvendinimo metų sausio 1 d. iki įgyvendinimo
laikotarpio pabaigos.
4.           Jeigu daugiametės tyrimų programos
patvirtinamos pagal 3 dalį, biudžeto įsipareigojimus galima suskaidyti į
metines išmokas. Jeigu biudžetiniai įsipareigojimai yra padalyti į metines
išmokas, Komisija nustato metinių išmokų įsipareigojimus atsižvelgdama į
programų įgyvendinimo pažangą, numatomus poreikius ir biudžeto galimybes.
5.           Komisija gali priimti metines arba
daugiametes gaires, jose nurodydama fitosanitarijos prioritetus, visų pirma,
įskaitant kenksminguosius organizmus, apie kuriuos nežinoma, kad jų pasitaiko
Sąjungos teritorijoje, ir kenksminguosius organizmus, laikomus pavojingiausiais
Sąjungos teritorijoje, ir kriterijus, naudojamus vertinant tyrimų programas.
24 straipsnis
Ataskaitų teikimas ir mokėjimai
15 ir 16 straipsniai taikomi mutatis mutandis
ir tyrimų programoms.
3 skirsnis
kenksmingųjų organizmų kontrolės atokiausiose Sąjungos regionuose programos
25 straipsnis
Reikalavimus atitinkančios priemonės ir išlaidos
1.           Dotacijos gali būti skiriamos
valstybių narių vykdomoms programoms, skirtoms kontroliuoti kenksminguosius
organizmus atokiausiuose Sąjungos regionuose, išvardytuose Sutarties dėl
Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnyje, pagal Reglamento (EB) Nr. 228/2013 2
straipsnyje nustatytus tikslus (toliau – programos atokiausiems regionams).
Šios dotacijos yra susijusios su veikla, reikalinga siekiant užtikrinti, kad
šiuose regionuose būtų tinkamai įgyvendinamos juose galiojančios kenksmingųjų
organizmų kontrolės taisyklės.
2.           Toliau nurodytoms išlaidoms, kurias
patiria valstybės narės, vykdydamos programas atokiausiuose regionuose,
finansuoti gali būti skiriama Sąjungos finansinė parama:
(a)
 išlaidos darbuotojams, neatsižvelgiant į jų
statusą, tiesiogiai susijusiems su priemonių įgyvendinimu, taip pat įrangos
nuomos, vartojimo reikmenų, apdorojimo produktų išlaidos;
(b)
išlaidos paslaugų sutartims su trečiosiomis šalimis
daliai priemonių vykdyti;
(c)
mėginių ėmimo išlaidos;
(d)
tyrimų išlaidos, su sąlyga, kad jos yra tik:
i)       tyrimų rinkinių, reagentų išlaidos, ir
vartojimo reikmenys, kurie gali būti identifikuoti ir specialiai naudojami
šiems tyrimams atlikti;
ii)      išlaidos darbuotojams, neatsižvelgiant į
jų statusą, tiesiogiai dalyvaujantiems renkant mėginius ir atliekant tyrimus.
26 straipsnis
Programų atokiausiems regionams turinys ir pateikimas
1.           Kasmet iki gegužės 31 d. valstybės
narės pateikia Komisijai programas atokiausiems regionams, kurios bus pradėtos
vykdyti kitais metais ir kurioms jos prašo dotacijos.
Atokiausiems regionams skirtos programos,
pateiktos po gegužės 31 d., laikomos neatitinkančiomis finansavimo kitais
metais reikalavimų.
2.           Atokiausių regionų programose
pateikiama bent ši informacija:
(a)
kenksmingieji organizmai, įtraukti į programą;
(b)
geografinių ir administracinių teritorijų, kuriose
turi būti taikoma programa, aprašymas ir ribų nustatymas ir šių plotų būklės
aprašymas siekiant aptikti kenksmingųjų organizmų;
(c)
regionų fitosanitarinės padėties techninė analizė;
(d)
programos trukmė;
(e)
programoje numatyta veikla ir, kai tinka,
vizualinių apžiūrų, mėginių ir tyrimų, suplanuotų dėl kenksmingųjų organizmų ir
augalų, augalinių produktų ir kitų objektų, skaičius;
(f)
biudžeto sąmata;
(g)
tikslai, kurie turi būti pasiekti iki programos
pabaigos, ir jos numatoma nauda;
(h)
tinkami rodikliai, pagal kuriuos vertinamas
programos tikslų įgyvendinimas.
Kiekvienoje daugiametėje programoje atokiausiems
regionams informacija, nurodyta pirmos pastraipos a–h punktuose, pateikiama
apie kiekvienus metus, kuriais ši programa vykdoma.
27 straipsnis
Programų atokiausiems regionams vertinimas ir patvirtinimas
1.           Atokiausiems regionams skirtos
programos vertinamos atsižvelgiant į metinėje ar daugiametėse darbo programose,
nurodytose 35 straipsnio 1 dalyje, nustatytus prioritetus ir kriterijus.
2.           Metinės atokiausiems regionams
skirtos programos ir susijęs finansavimas patvirtinami iki kiekvienų metų
sausio 31 d. priimant sprendimą dėl dotacijos, atsižvelgiant į įgyvendintas
priemones bei išlaidas, patirtas nuo tų metų sausio 1 d. iki gruodžio 31 d.
Pateikus tarpines ataskaitas, kaip nurodyta 15 straipsnyje, Komisija prireikus
gali iš dalies pakeisti tokius sprendimus, atsižvelgdama į visą tinkamumo
finansuoti laikotarpį.
3.           Daugiametės nacionalinės programos
ir susijęs finansavimas patvirtinami iki pirmų įgyvendinimo metų sausio 31 d.
priimant sprendimą dėl dotacijos, atsižvelgiant į įgyvendintas priemones bei
išlaidas, patirtas nuo pirmų įgyvendinimo metų sausio 1 d. iki įgyvendinimo
laikotarpio pabaigos.
4.           Jeigu daugiametės atokiausiems
regionams skirtos programos patvirtinamos pagal 3 dalį, biudžeto
įsipareigojimus galima suskaidyti į metines išmokas. Jeigu biudžetiniai
įsipareigojimai yra padalyti į metines išmokas, Komisija nustato metinių išmokų
įsipareigojimus atsižvelgdama į programų įgyvendinimo pažangą, numatomus
poreikius ir biudžeto galimybes.
28 straipsnis
Ataskaitų teikimas ir mokėjimai
15 ir 16 straipsniai taikomi mutatis mutandis
programoms atokiausiems regionams.
III SKYRIUS
FINANSINĖ PARAMA OFICIALIai kontrolei IR
KITAI VEIKLAI
29 straipsnis
Europos Sąjungos etaloninės laboratorijos
1.           Dotacijos
gali būti skiriamos Europos Sąjungos etaloninėms laboratorijoms, nurodytoms
Reglamento (EB) Nr. 882/2004 32 straipsnyje, išlaidoms, patirtoms įgyvendinant
Komisijos patvirtintas darbų programas finansuoti.
2.           Toliau
nurodytos išlaidos gali būti tinkamos dotacijoms gauti pagal šio straipsnio 1
dalį:
(a)
išlaidos darbuotojams, neatsižvelgiant į jų
statusą, tiesiogiai dalyvaujantiems laboratorijų veikloje, kuri vykdoma kaip
Sąjungos etaloninės laboratorijos veikla;
(b)
pagrindinės įrangos sąnaudos;
(c)
išlaidos vartojimo reikmenims;
(d)
išlaidos mėginių siuntimui, komandiruotėms,
posėdžiams, mokymo veiklai.
30 straipsnis
Mokymas
1.           Sąjunga gali finansuoti
kompetentingų institucijų, atsakingų už oficialią kontrolę, darbuotojų mokymus,
kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 882/2004 51 straipsnyje, siekdama suderinto
požiūrio į oficialią kontrolę ir kitą oficialią veiklą, kad būtų galima
užtikrinti aukštą žmonių, gyvūnų ir augalų sveikatos apsaugos lygį.
2.           Komisija rengia mokymo programas ir
nustato prioritetines intervencijas, grindžiamas nustatyta rizika visuomenės
sveikatai, gyvūnų sveikatai bei gerovei ir augalų sveikatai.
3.           Tam, kad atitiktų reikalavimus
Sąjungos finansavimui gauti, kaip nurodyta 1 dalyje, kompetentingos
institucijos užtikrina, kad žinios, įgytos dalyvaujant mokymo veikloje,
nurodytoje toje dalyje, būtų prireikus skleidžiamos ir tinkamai naudojamos
nacionalinėse mokymo programose.
4.           Toliau nurodytos išlaidos gali būti
laikomos atitinkančiomis reikalavimus 1 dalyje nurodytam finansiniam įnašui gauti:
(a)
išlaidos mokymui ar mainų veiklai rengti;
(b)
kelionės ir apgyvendinimo išlaidos kompetentingos
institucijų darbuotojams, dalyvaujantiems mokyme.
31 straipsnis
Valstybių narių ekspertai
Sąjungos finansinis įnašas gali būti skiriamas
kelionės ir gyvenimo išlaidoms, kurias patiria valstybių narių ekspertai dėl
to, kad Komisija juos paskiria padėti savo ekspertams, kaip numatyta Reglamento
(EB) Nr. 882/2004 45 straipsnio 1 dalyje ir 46 straipsnio 1 dalyje.
32 straipsnis
Koordinuojamos kontrolės planai ir duomenų rinkimas
1.           Dotacijos gali būti skiriamos
valstybių narių išlaidoms, patirtoms įgyvendinant koordinuojamos kontrolės
planus, nurodytus Reglamento (EB) Nr. 882/2004 53 straipsnyje, ir renkant
duomenis, finansuoti.
2.           Toliau nurodytos išlaidos gali būti laikomos
atitinkančiomis reikalavimus:
(a)
laboratorinių tyrimų išlaidos;
(b)
išlaidos įrangai, reikalingai oficialios kontrolės
ir duomenų rinkimo užduotims atlikti.
IV SKYRIUS
KITOS PRIEMONĖS
33 straipsnis
Informacinės sistemos
1.           Sąjunga finansuoja duomenų bazių ir
kompiuterinių informacinių valdymo sistemų, būtinų veiksmingam ir ekonomiškai
efektyviam 1 straipsnyje nurodytų taisyklių įgyvendinimui, ir tvarkomų
Komisijos, kūrimą ir veikimą.
2.           Sąjungos finansinis įnašas gali būti
skiriamas sukurti ir valdyti trečiųjų šalių, taip pat tarptautinių organizacijų
duomenų bazes ir kompiuterines informacines valdymo sistemas, jei tokios
priemonės:
(a)
turi akivaizdžios papildomos naudos visai Sąjungai
ir yra prieinamos visoje Sąjungoje visiems suinteresuotiesiems naudotojams;
arba
(b)
reikalingos siekiant užtikrinti, kad būtų
veiksmingai ir ekonomiškai efektyviai įgyvendinamos 1 straipsnyje nurodytos
taisyklės.
34 straipsnis
Taisyklių įgyvendinimas ir pritaikymas
1.           Sąjunga gali finansuoti techninę ir
mokslinę veiklą, įskaitant tyrimus ir koordinavimo veiklą, būtinus siekiant
užtikrinti, kad būtų teisingai įgyvendintos 1 straipsnyje nurodytos taisyklės
ir kad šios taisyklės būtų pritaikytos prie mokslo, technologijų ir visuomenės
raidos.
Sąjungos finansinis įnašas gali būti skiriamas ir
valstybėms narėms ar tarptautinėms organizacijoms, veikiančioms 1 straipsnyje
nurodytose srityse, veiklai, kuria padedama tobulinti ir įgyvendinti 1
straipsnyje nurodytas taisykles, vykdyti.
2.           Dotacijos gali būti skiriamos
projektams, kuriuos organizuoja viena arba kelios valstybės narės, siekdamos
pagerinti oficialios kontrolės vykdymo efektyvumą taikant inovacinius metodus
ir protokolus.
3.           Sąjungos finansinė parama taip pat
gali būti teikiama informavimo ir informuotumo gerinimo iniciatyvoms, kuriomis
siekiama užtikrinti geresnį, reikalavimus atitinkantį ir tvarų veikimą
įgyvendinant 1 straipsnyje nurodytas taisykles.
III ANTRAŠTINĖ DALIS
PROGRAMAVIMAS, ĮGYVENDINIMAS IR KONTROLĖ
35 straipsnis
Darbų programos
1.           Komisija įgyvendinimo aktais priima
bendras ar atskiras metines ar daugiametes darbų programas II antraštinėje
dalyje nurodytoms priemonėms, išskyrus nurodytas I skyriaus 1 skirsnyje ir II
skyriaus 1 skirsnyje, įgyvendinti. Šie įgyvendinimo aktai priimami pagal 39
straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.
2.           Darbų programose, nurodytose 1
dalyje, nustatomi siektini tikslai, laukiami rezultatai, įgyvendinimo metodas
ir visa jų finansavimo suma. Jose taip pat aprašomi finansuotini veiksmai,
nurodomos kiekvienai priemonei skirtos sumos ir preliminarus įgyvendinimo
tvarkaraštis. Dėl dotacijų jose nurodomi prioritetiniai veiksmai, pagrindiniai
vertinimo kriterijai, finansavimo norma.
3.           Dėl II antraštinės dalies I skyriaus
1 skirsnyje ir II skyriaus 1 skirsnyje nurodytų priemonių įgyvendinimo arba kai
reikia reaguoti į nenumatytus įvykius, Komisija priima ad hoc
finansavimo sprendimus pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 84
straipsnio 2 dalį.
36 straipsnis
Komisijos atliekamos patikros vietoje
Komisija gali atlikti patikras vietoje
valstybėse narėse ir naudos gavėjų patalpose, siekdama patikrinti visų pirma:
(a)
priemonių, finansuojamų iš Sąjungos finansinio
įnašo, veiksmingą įgyvendinimą;.
(b)
administracinės praktikos atitiktį Sąjungos
taisyklėms;
(c)
ar yra būtini patvirtinamieji dokumentai ir ar jie
susiję su priemonėmis, finansuojamomis iš Sąjungos įnašo.
37 straipsnis
Galimybė susipažinti su informacija
Valstybės narės ir naudos gavėjai pateikia
Komisijai visą informaciją, būtiną priemonių įgyvendinimui patikrinti, ir imasi
visų reikiamų priemonių tikrinimams supaprastinti, kurios, Komisijos manymu,
yra tinkamos atsižvelgiant į Sąjungos finansų valdymą, įskaitant patikras
vietoje.
38 straipsnis
Sąjungos finansinių interesų apsauga
1.           Komisija tinkamomis priemonėmis
užtikrina, kad vykdant pagal šį reglamentą finansuojamas priemones Sąjungos
finansiniai interesai būtų saugomi taikant prevencines kovos su sukčiavimu,
korupcija ir kitokia neteisėta veika priemones, atliekant veiksmingą kontrolę
ir, jei nustatoma pažeidimų, susigrąžinant nepagrįstai sumokėtas sumas ir
prireikus skiriant veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas sankcijas.
2.           Komisija arba jos atstovai ir Audito
Rūmai turi įgaliojimus atlikti visų dotacijų gavėjų, įgyvendinimo įstaigų,
rangovų ir subrangovų, gavusių Sąjungos lėšų pagal šį reglamentą, dokumentų
auditą ir auditą vietoje.
Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF)
suteikiami įgaliojimai Reglamente (Euratomas, EB) Nr. 2185/96[27] nustatyta tvarka
atlikti tiesiogiai ar netiesiogiai tokį finansavimą gavusių ekonominės veiklos
vykdytojų patikras vietoje ir inspektavimą, siekiant nustatyti sukčiavimo,
korupcijos ir kitos neteisėtos veikos, darančios poveikį Sąjungos finansiniams
interesams ir susijusios su susitarimu ar sprendimu dėl dotacijos ar sutartimi
dėl Sąjungos lėšų skyrimo, atvejus.
Nepažeidžiant pirmos ir antros pastraipų,
bendradarbiavimo susitarimuose su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis
organizacijomis ir subsidijų susitarimuose bei sprendimuose ir sutartyse,
sudaromose įgyvendinant šį reglamentą, Komisijai, Audito Rūmams ir OLAF aiškiai
numatoma teisė atlikti auditą, patikras vietoje ir inspektavimą.
IV ANTRAŠTINĖ DALIS
BENDROSIOS IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
39 straipsnis
Komiteto procedūra
1.           Komisijai padeda pagal Reglamento
(EB) Nr. 178/2002 58 straipsnio 1 dalį įsteigtas Augalų, gyvūnų,
maisto ir pašarų nuolatinis komitetas. Tas komitetas – komitetas, kaip
apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
2.           Darant nuorodą į šią dalį, taikomas
Reglamento (ES) Nr. 182/2011 4 straipsnis.
Jeigu komiteto nuomonė turi būti gaunama taikant
rašytinę procedūrą, ta procedūra turi būti užbaigta negavus rezultato, jeigu
per nuomonei priimti nustatytą terminą taip nusprendžia komiteto pirmininkas
arba to prašo paprasta komiteto narių dauguma.
3.           Darant nuorodą į šią dalį, taikomas
Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.
Jeigu komiteto nuomonė turi būti gaunama taikant
rašytinę procedūrą, ta procedūra turi būti užbaigta negavus rezultato, jeigu
per nuomonei priimti nustatytą terminą taip nusprendžia komiteto pirmininkas
arba to prašo paprasta komiteto narių dauguma.
40 straipsnis
Vertinimas
1.           Iki 2018 m. gruodžio 31 d. vertinimo
ataskaitoje Komisija nustato pasiektus tikslus, nustatytus 2 straipsnio 1
dalyje dėl II antraštinės dalies I ir II skyriuose nurodytų priemonių ir III skyriaus
29 ir 30 straipsniuose nurodytų priemonių (rezultatai ir poveikis), išteklių
naudojimo veiksmingumą ir pridėtinę vertę Sąjungos lygmeniu. Be to, vertinime
aptariamos supaprastinimo galimybės, visų tikslų aktualumas ir priemonių
indėlis siekiant Sąjungos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo prioritetų.
Vertinimo ataskaitoje atsižvelgiama į vertinimo rezultatus, susijusius su
ilgalaikiu ankstesnių priemonių poveikiu.
2.           Iki 2022 m. birželio 30 d. Komisija
atlieka 1 dalyje nurodytų priemonių ex post vertinimą, glaudžiai
bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis. 1 dalyje nurodytų priemonių ex
post vertinimas apima 1 straipsnyje minėtų išlaidų veiksmingumo ir
ekonominio efektyvumo ir jų poveikio vertinimą.
3.           Vertinimuose, nurodytuose 1 ir 2
dalyse, atsižvelgiama į padarytą pažangą naudojantis rodikliais, nurodytais 2
straipsnio 2 dalyje.
4.           Komisija perduoda vertinimų,
nurodytų 1 ir 2 dalyse, išvadas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos
ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui.
41 straipsnis
Informavimas, ryšiai ir viešinimas
1.           Prireikus naudos gavėjai ir
atitinkamos valstybės narės užtikrina, kad pagal šį reglamentą suteikta
finansinė parama būtų tinkamai viešinama, kad visuomenė būtų informuota apie
Sąjungos vaidmenį finansuojant priemones.
2.           Komisija įgyvendina
informacijos ir komunikacijos veiklą informuodama apie finansuotas priemones ir
jų rezultatus. Be to, komunikacijai pagal šį reglamentą skirtas biudžetas taip
pat apima komunikaciją su įmonėmis dėl Sąjungos politikos prioritetų.
42 straipsnis
Panaikinimas
1.           Sprendimai 66/399/EEB, 76/894/EEB
ir 2009/470/EB yra panaikinami.
2.           Nuorodos į sprendimus 66/399/EEB
ir 76/894/EEB turi būti laikomos nuorodomis į Reglamento (EB) Nr. 178/2002 58
straipsnio 1 dalį.
43 straipsnis
Pereinamojo laikotarpio nuostatos
Nacionalinėms gyvūnų ligų ir zoonozių
likvidavimo, kontrolės ir stebėsenos programoms, kurioms 2013 m. skiriama
finansinė Sąjungos parama pagal Sprendimo 2009/470/EB 27 straipsnyje numatytą
priemonę, to straipsnio 7 ir 8 dalys taikomos toliau.
44 straipsnis
Direktyvos 98/56/EB dalinis pakeitimas
Direktyva 98/56/EB[28] iš dalies keičiama
taip:
17 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
'1.           Komisijai padeda Europos Parlamento
ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 178/2002 58 straipsnio 1 dalimi įsteigtas
Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinis komitetas. Tas komitetas –
komitetas, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.“
18 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
'1.           Komisijai padeda pagal Reglamento
(EB) Nr. 178/2002 58 straipsnio 1 dalį įsteigtas Augalų, gyvūnų,
maisto ir pašarų nuolatinis komitetas. Tas komitetas – komitetas, kaip
apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.“
45 straipsnis
Direktyvos 2000/29/EB dalinis pakeitimas
Direktyva 2000/29/EB iš dalies keičiama taip:
(1)          13c straipsnio 5 dalis išbraukiama.
(2)          22–26 straipsniai išbraukiami.
46 straipsnis
Reglamento (EB) Nr. 178/2002 dalinis pakeitimas
1.           Reglamento (EB) Nr. 178/2002 58
straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
'1.      Komisijai padeda Augalų, gyvūnų, maisto
ir pašarų nuolatinis komitetas, (toliau – komitetas). Šis komitetas –
komitetas, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES)
Nr. 182/2011[29].
Visi reikalai sprendžiami Komiteto skyriuose.“
2.           Visos nuorodos Sąjungos
teisės aktuose Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinį komitetą turi
būti laikomos nuoroda į Reglamento (EB) Nr. 178/2002 58 straipsnio 1 dalyje
nurodytą komitetą.
47 straipsnis
Reglamento (EB) Nr. 882/2004 dalinis pakeitimas
Reglamento (EB) Nr. 882/2004 66 straipsnis
išbraukiamas.
48 straipsnis
Reglamento (EB) Nr. 396/2005 dalinis pakeitimas
Reglamento (EB) Nr. 396/2005 36 ir 37
straipsniai išbraukiami.
49 straipsnis
Direktyvos 2008/90/EB dalinis pakeitimas
Direktyvos 2008/90/EB 19 straipsnio 1 dalis
keičiama taip:
'1.           Komisijai padeda Europos Parlamento
ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 178/2002 58 straipsnio 1 dalimi įsteigtas
Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinis komitetas. Šis komitetas –
komitetas, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES)
Nr. 182/2011.“
50 straipsnis
Direktyvos 2009/128/EB dalinis pakeitimas
Direktyvos 2009/128/EB 22 straipsnis
išbraukiamas.
51 straipsnis
Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 dalinis pakeitimas
Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 76 straipsnis
išbraukiamas.
52 straipsnis
Įsigaliojimas ir taikymas
Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo
paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d.
Šis
reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje
Europos Parlamento vardu                           Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                    Pirmininkas
FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO
PAŽYMA
1.           PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
STRUKTŪRA
              1.1.    Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas
              1.2.    Atitinkama
(-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje
              1.3.    Pasiūlymo
(iniciatyvos) pobūdis
              1.4.    Tikslas
(-ai)
              1.5.    Pasiūlymo
(iniciatyvos) pagrindas
              1.6.    Trukmė
ir finansinis poveikis
              1.7.    Numatomas
(-i) valdymo metodas (-ai)
2.           VALDYMO PRIEMONĖS
              2.1.    Priežiūros
ir atskaitomybės taisyklės
              2.2.    Valdymo
ir kontrolės sistema
              2.3.    Sukčiavimo
ir pažeidimų prevencijos priemonės
3.           NUMATOMAS PASIŪLYMO
(INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS
              3.1.    Atitinkama
(-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto
išlaidų eilutė (-ės)
              3.2.    Numatomas
poveikis išlaidoms
              3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė
              3.2.2. Numatomas
poveikis veiklos asignavimams
              3.2.3. Numatomas
poveikis administracinio pobūdžio asignavimams
              3.2.4. Suderinamumas
su dabartine daugiamete finansine programa
              3.2.5. Trečiųjų
šalių finansinis įnašas
              3.3.    Numatomas poveikis įplaukoms
FINANSINĖ
TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA
1.           PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
STRUKTŪRA
1.1.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pavadinimas
Pasiūlymas
dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos išlaidų,
susijusių su maisto grandine, gyvūnų sveikata ir gerove bei augalų sveikata ir
augalų dauginamąja medžiaga, valdymo nuostatos („maisto ir pašarų susijusios
išlaidos“)
1.2.        Atitinkama (-os) politikos
sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje[30]
17
04 Maisto ir pašarų sauga, gyvūnų sveikata, gyvūnų gerovė ir augalų sveikata
1.3.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pobūdis
¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone
¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su
nauja priemone, kuri bus priimta įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba)
atlikus parengiamuosius veiksmus[31]
¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės galiojimo
pratęsimu
P       Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi)
su priemone, perorientuota į naują priemonę
1.4.        Tikslai
1.4.1.     Komisijos daugiametis (-čiai)
strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia
iniciatyva)
Išlaidų,
kurioms taikomas šis reglamentas, tikslas – užtikrinti aukštą žmonių, gyvūnų ir
augalų sveikatos lygį visoje maisto grandinėje ir susijusiose srityse ir aukštą
vartotojų ir aplinkos apsaugos lygį, taip pat, kad ES maisto pramonė galėtų
veikti konkurencingumui ir darbo vietų kūrimui palankioje aplinkoje.
1.4.2.     Konkretus (-ūs) tikslas (-ai)
ir atitinkama VGV / VGB veikla
1
konkretus tikslas –
prisidėti
prie aukšto lygio maisto ir maisto gamybos sistemų saugos ir kitų produktų,
kurie gali daryti poveikį maisto saugai, saugos, taip pat prie maisto gamybos
tvarumo gerinimo
2
konkretus tikslas –
prisidėti
prie aukštesnio gyvūnų sveikatos lygio Sąjungoje ir gyvūnų gerovės didinimo.
3
konkretus tikslas –
padėti
laiku nustatyti kenksminguosius organizmus ir juos sunaikinti, kai jie patenka
į Sąjungą
4
konkretus tikslas –
padėti
didinti oficialios kontrolės ir kitos veiklos, vykdomos siekiant veiksmingai
įgyvendinti reglamente, kuriuo nustatomos nuostatos dėl maisto ir pašarų
išlaidų valdymo, nurodytas Sąjungos taisykles ir jų laikytis, veiksmingumą,
ekonominį efektyvumą ir patikimumą
1.4.3.     Numatomas (-i) rezultatas
(-ai) ir poveikis
2007–2013
m. finansinė programa pirmiausia turi įtakos valstybėms narėms ir jų
kompetentingoms institucijoms, nes jos yra pagrindinės finansinės naudos
gavėjos. Taip pat yra netiesioginis poveikis suinteresuotosioms šalims, kaip
antai pirminiams gamintojams (ūkininkams ir kt.), kitiems veiklos vykdytojams
ir veterinarijos gydytojams, bet jis yra antrinis. Šie aspektai bus toliau
nagrinėjami rengiant reglamento projektą dėl 2014 – 2020 m. laikotarpio.
Bendras
numatomas rezultatas yra tas, kad taikant bendrą ES finansavimą:
–
gyvūnų ligos ir augalų kenksmingieji organizmais bus greičiau likviduoti
protrūkių atveju
–
gyvūnų ligų ir augalų kenksmingųjų organizmų bus išvengta
–
ES teisės aktai, susiję su maisto ir pašarų sauga, bus taikomi labiau
suderintai visoje ES.
Be
to, pirmiau minėtos priemonės taip pat padės sklandžiau veikti vidaus rinkai ir
lengviau patekti į trečiųjų šalių rinkas, o tai gali turėti teigiamą poveikį
užimtumui ES.
Rezultatų
ir poveikio rodikliai
1
tikslas – prisidėti prie aukšto lygio maisto ir maisto gamybos sistemų saugos
ir kitų produktų, kurie gali daryti poveikį maisto saugai, saugos, taip pat
prie maisto gamybos tvarumo gerinimo.
Šis
tikslas bus vertinamas remiantis susirgimų žmonių ligomis, susijusiomis su
maisto sauga ir zoonozėmis, atvejų skaičiaus Sąjungoje sumažėjimu.
2
tikslas – prisidėti prie aukštesnio gyvūnų sveikatos lygio Sąjungoje ir gyvūnų
gerovės didinimo.
Šis
tikslas bus vertinamas remiantis valstybių narių ar jų regionų, kuriuose nėra
gyvūnų ligų, dėl kurių skiriama finansinė parama, skaičiaus augimu ir ligos
parametrų, pvz., sergamumas, paplitimas ir protrūkių skaičius, mažėjimu.
3
tikslas – padėti laiku nustatyti kenksminguosius organizmus ir juos sunaikinti,
kai jie patenka į Sąjungą.

Šis
tikslas bus vertinamas pagal:
Sąjungos
teritorijoje atliekamų tyrimų dėl kenksmingųjų organizmų, ypač tų, apie kuriuos
nežinoma, kad jų pasitaiko Sąjungos teritorijoje, ir dėl kenksmingųjų
organizmų, laikomų pavojingiausiais Sąjungos teritorijoje, aprėptis; arba
šių
kenksmingųjų organizmų išnaikinimo trukmė ir sėkmės dažnis;
4
tikslas – padėti padidinti oficialios kontrolės ir kitos veiklos, atliktos
siekiant veiksmingai įgyvendinti Sąjungos taisykles, nurodytas reglamento
projekto 1 straipsnyje, ir jų laikytis, veiksmingumą, ekonominį efektyvumą ir
patikimumą.
Šis
tikslas bus vertinamas pagal palankią kontrolės, visų pirma, susirūpinimą
keliančiose srityse, kurią Komisijos ekspertai atlieka valstybėse narėse ir
kurių duomenis pateikia ataskaitose, rezultatų tendenciją.
1.5.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pagrindas
1.5.1.     Trumpalaikiai arba ilgalaikiai
poreikiai
Privatus
sektorius būtų apsaugotas nuo didelio kenksmingo ligų ir kenksmingųjų organizmų
poveikio ir tokiu būdu prisidėtų prie ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo
ES. Šio reglamento nuostatomis turėtų būti paremti kiekvienos srities politikos
tikslai, kuriais siekiama išlaikyti gerą gyvūnų sveikatos, augalų sveikatos,
augalų dauginamosios medžiagos sveikatos ir oficialios kontrolės lygį.
Reglamentu
bus toliau remiamas ES maisto saugos politikos įgyvendinimas nuo 2014 m. Šis
reglamentas grindžiamas rezultatais, kurių pasiekta įgyvendinant galiojančius
teisės aktus ir prie šio pasiūlymo pridedamu pagreitintu poveikio vertinimu.
1.5.2.     Papildoma ES dalyvavimo nauda
Laikantis
„nuo lauko iki stalo“ požiūrio į maisto ir pašarų saugą šiuo veiksmu siekiama
gerinti visą maisto grandinę. Šis sektorius yra suderintas ES lygmeniu, o tarp
valstybių narių vyksta didelio masto prekyba . ES maisto produktų ir gėrimų
pramonė yra didžiausias Europos gamybos sektorius, kurio metinė apyvarta 2009
m. buvo 954 mlrd. EUR; ji eksportuoja apie 54 mlrd. EUR maisto produktų ir
gėrimų į trečiąsias šalis, padeda palaikyti teigiamą prekybos balansą maždaug 10
mlrd. EUR ir jame dirba maždaug 4,2 mln. žmonių. (Šaltinis: Europos Sąjungos
maisto ir gėrimų pramonės konfederacija (CIAA)
Pavojingų
gyvūnų ir augalų ligų protrūkiai gali sukelti didelius tiesioginius nuostolius
žemės ūkiui ir potencialiai labai didelius netiesioginius Europos ekonomikos
nuostolius. Tokios problemos gali greitai paplisti valstybėse narėse ir
įtraukti visą ES rinką. Dabartinis mėlynojo liežuvio ligos pasireiškimas
didelėje Europos dalyje, kuris padarė didelių nuostolių, yra svarbus priminimas
apie gyvūnų ligų protrūkių nenuspėjamumą ir rimtumą.
ES
intervencijos tikslas yra mažinti poveikį žmonių ir gyvūnų sveikatai ir rinkai
ir sumažinti riziką visoje maisto grandinėje imantis prevencinių priemonių ir
krizių valdymo.
ES
įnašu remiamos nacionalinės programos, kuriomis siekiama gerinti gyvūnų
sveikatą arba likviduoti tas ligas, kurios turi poveikio žmonėms arba kurių
buvimas gali sukelti didelių socialinių, ekonominių ir politinių pasekmių.
Likvidavimo, kontrolės ir stebėsenos programos yra būtinos, siekiant sumažinti
šį pavojų visuomenės ir (arba) gyvūnų sveikatai iki priimtino lygio. ES mastu
vykdoma taip pat ir tokių ligų, kaip antai paukščių gripas ir užkrečiamosios
spongiforminės encefalopatijos (USE), priežiūra.
Finansinis
įnašas skubioms priemonėms (skubios pagalbos fondas) finansuoti yra skirtas
padėti valstybėms narėms kovoti su gyvūnų ligų krizėms, taip pat kuriami
vakcinų bankai ir juose laikomos vakcinų atsargos, naudojamos esant neatidėliotinoms
situacijoms.
Lėšos
taip pat skiriamos remti bet kurią valstybę narę, kurioje staiga atsiranda
augalams kenksmingų organizmų, ypač augant valstybių narių tarpusavio prekybai
ir prekybai su kitomis šalimis. Tai turi įtakos ne tik maisto pramonės įmonėms,
bet taip pat ir pramonei apskritai dėl galimo kai kurių augalams kenksmingų
organizmų poveikio medienai ir medinėms pakavimo medžiagoms, pvz., padėklams.
Be
to, finansuojamas Europos Sąjungos etaloninių laboratorijų tinklas siekiant
užtikrinti geresnę parengtį ir mokslinę paramą ES lygmeniu Komisijai ir
valstybėms narėms. Tai padės suderinti diagnostikos praktiką ES lygmeniu.
Priemonės taip pat apima mokymų programą (BTSF – geresnio mokymo rūpinantis
maisto sauga programą) kompetentingų institucijų darbuotojams tiek ES, tiek už
jos ribų, siekiant užtikrinti tinkamą ES standartų įgyvendinimą.
1.5.3.     Panašios patirties išvados
Pagrindinės
dabartinės teisinės sistemos problemos pirmiausia yra susijusios su poreikiu iš
dalies pakeisti tą sistemą pagal pasikeitusius sektorių poreikius, nustatytus
atitinkamose peržiūrose. Šie poreikiai turėtų būti įtraukti į būsimus teisės
aktus nepriklausomai nuo to, ar nuostatos dėl išlaidų yra išdėstytos atskirų
sektorių teisės aktuose, ar apjungtos į vieną horizontalųjį teisės aktą.
1 veiksnys. Dabartinė teisinė sistema yra pernelyg sudėtinga
Šiuo
metu trūksta aiškumo valstybėms narėms dėl finansavimo normų, o tai labai
didina netikrumą planuojant. Todėl šiame reglamente numatytos trys didžiausios
normos: 50, 75 ir 100 proc.. 100 proc. finansavimo norma taikoma vakcinoms
pirkti ir ES etaloninių laboratorijų reikalavimus atitinkančioms išlaidoms
finansuoti; 75 proc. finansavimo norma būtų taikoma reikalavimus atitinkančioms
išlaidoms finansuoti valstybėse narėse, kurių bendrosios nacionalinės pajamos
vienam gyventojui naujausiais duomenimis yra mažesnės nei 90 proc. Sąjungos
vidurkio; 50 proc. norma būtų taikoma kitoms reikalavimus atitinkančioms
išlaidoms finansuoti; ji vertinama kaip bazinė finansavimo norma nuo 2014 m.
Be
to, nuostatos, susijusios su įvairiomis finansinėmis nuostatomis, dabar
aptinkamos daugelyje skirtingų teisėkūros priemonių. Šis klausimas bus
išspręstas grupuojant šias nuostatas į vieną teisinį pagrindą. Siūlant skirti
ne mažiau kaip 50.000 EUR vienai dotacijai bus tikrai supaprastintas biudžeto
valdymas valstybių narių administracijoms ir Europos institucijoms.
2 veiksnys. Esamos finansinio valdymo priemonės yra neišsamios
Galiojančiose
finansinėse nuostatose nėra nustatyti aiškūs ir nuoseklūs tikslai bei
rodikliai.
Reikalavimus
atitinkančių priemonių ir susijusių išlaidų apibrėžtis yra neaiški. 2012 m. vidaus
audito ataskaitoje rekomenduota, kad ji būtų patikslinta ir supaprastinta.
Visi
šie veiksniai prisideda prie padėties, kai sistema yra pernelyg sudėtinga, ir
procentiniai klaidų dydžiai yra per dideli. Neseniai atliktas tyrimas parodė,
kad valstybių narių atstovai daugiamečių ir metinių programų planavimo sistemą
laiko didele našta. Metinis plano rengimo, pradinio vertinimo, tvirtinimo,
priėmimo ir ataskaitų teikimo ciklas reikalauja daug išteklių ir apima daug
pasikartojimų, palyginti su tuo pačiu praėjusių metų laikotarpiu.
1.5.4.     Suderinamumas ir galima
sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis
Labai
svarbu, kad pasiūlyme, kuris dabar svarstomas, taip pat išlieka suderinimas su
kitų sričių ES politika. Aukštu lygiu tai reiškia strategijos „ES 2020“ ir
daugiametės finansinės programos tikslų rėmimą. Turbūt svarbiausia tai, kad
finansine programa remiamas ekonomikos gaivinimas skatinant prekybą ir kitas
svarbias ekonomikos šakas. Kitose srityse bus svarbu užtikrinti, kad pašarų ir
maisto saugos politika remtų ir papildytų ir nesidubliuotų arba nesikirstų su
kitomis ES politikos sritimis. Tai ypač pasakytina apie žemės ūkio ir prekybos
sritis. Naujais pasiūlymais dėl bendros žemės ūkio politikos remiami tų pačių
rūšių bendri tikslai, kokie siūlomi dabartiniame svarstomame reglamento
projekte, bet skirtingi konkretūs tikslai ir skirtingi būdai jiems pasiekti.
Taip pat labai svarbu, kad reglamento projektu ir toliau būtų remiama Europos
prekyba ir derėjimas su esamomis ir būsimomis prekybos taisyklėmis. Taip pat
reikia apsvarstyti ir su jūrų politika susijusius aspektus, kai finansine
programa remiamos, pvz., akvakultūros gyvūnams poveikio turinčių ligų
prevencijos ar likvidavimo programos. Ir galiausiai reikia turėti omenyje
aplinkos politikos tikslus, glaudžiai susijusius su kitomis politikos sritimis,
pvz., visuomenės sveikata, gyvūnų gerove, ir kitomis, kurie turi būti su šiomis
sritimis suderinti.
1.6.        Trukmė ir finansinis poveikis
þ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ribota
–
þ  Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo 2014 01 01 iki 2020 12 31

–
þ  Finansinis poveikis nuo 2014 m. iki 2020 m. (įsipareigojimų
asignavimai)
¨ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė neribota
–
Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM iki
MMMM,
–
vėliau – visuotinis taikymas.
1.7.        Numatytas (-i) valdymo būdas
(-ai)[32]
þ Komisijos vykdomas tiesioginis centralizuotas
valdymas
þNetiesioginis centralizuotas valdymas, vykdymo užduotis perduodant:
–
þ  vykdomosioms įstaigoms
–
¨  Bendrijų įsteigtoms įstaigoms[33]

–
¨  nacionalinėms viešojo sektoriaus arba viešąsias paslaugas
teikiančioms įstaigoms
–
¨  asmenims, atsakingiems už konkrečių veiksmų vykdymą pagal Europos
Sąjungos sutarties V antraštinę dalį ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame
teisės akte, apibrėžtame Finansinio reglamento 49 straipsnyje
¨ Pasidalijamasis valdymas kartu su
valstybėmis narėmis
¨ Decentralizuotas valdymas kartu su
trečiosiomis šalimis
¨ Bendras valdymas kartu su tarptautinėmis organizacijomis
Jei nurodomas daugiau
kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio punkto pastabų
skiltyje.
Pastabos
Sveikatos ir
vartotojų reikalų vykdomoji agentūra (EAHC): pagal 2002 m. gruodžio 19 d.
Tarybos reglamentą (EB) Nr. 58/2003, nustatantį vykdomųjų įstaigų, kurioms
pavedamos tam tikros Bendrijos programų valdymo užduotys, įstatus[34], Komisija įgaliojo[35] Sveikatos ir vartotojų
reikalų vykdomąją agentūrą vykdyti programos „Geresnio mokymo rūpinantis maisto
sauga“ (BTFS) politikos įgyvendinimo valdymo užduotis 2007–2013 m. Todėl
Komisija gali priimti sprendimą Sveikatos ir vartotojų reikalų vykdomajai
agentūrai pavesti vykdyti ir BTSF programos įgyvendinimo 2014–2020 m.
valdymo užduotis.
2.           VALDYMO PRIEMONĖS
2.1.        Priežiūros ir atskaitomybės
taisyklės
Šiuo
metu EAHC administruoja programos „Geresnis mokymas rūpinantis maisto sauga“
išlaidas. Visas likusias išlaidas tiesiogiai administruoja Komisija. Daugiau
dėmesio bus skirta pateiktų veterinarinių ir fitosanitarijos programų analizei;
2013 m. veterinarinėms programoms buvo pirmą kartą pateiktas išorinis
vertinimas; jis bus toliau plėtojamas ateityje. Šiuo metu yra rengiami veiklos
rodikliai; jie bus naudingi siekiant programos pasiekimams įvertinti.
Iki
2018 m. pabaigos Komisija parengs vertinimo ataskaitą, kurioje įvertins visų
priemonių tikslų pasiekimą (rezultatus ir poveikį), išteklių naudojimo
veiksmingumą ir Europos pridėtinę vertę, siekdama priimti sprendimą dėl tų
priemonių atnaujinimo, pakeitimo arba sustabdymo. Be to, vertinime papildomai
bus aptariamos supaprastinimo galimybės, visų tikslų aktualumas ir priemonių
indėlis siekiant Sąjungos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo prioritetų.
Vertinimo ataskaitoje atsižvelgiama į vertinimo rezultatus, susijusius su
ilgalaikiu ankstesnių priemonių poveikiu.
Be
to, ne vėliau kaip iki 2022 m. vidurio bus atliktas ex post vertinimas.
Šių
vertinimų išvadas su pastabomis Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai,
Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui.
2.2.        Valdymo ir kontrolės sistema
2.2.1.     Nustatyta rizika
Didžioji
dalis lėšų skirta valstybėms narėms.
Pagrindiniai
duomenys apie biudžeto vykdymą yra šie:
įgyvendinimo
aktais bus priimtos bendros arba atskiros metinės finansinės paramos oficialiai
kontrolei ir kitai veiklai įgyvendinimo darbo programos naudojant . Minėtose
metinėse darbų programose nustatomi siektini tikslai, tikėtini rezultatai,
įgyvendinimo metodas ir bendra suma. Jose taip pat aprašomi finansuotini
veiksmai, nurodomos kiekvienai priemonei skirtos sumos ir preliminarus
įgyvendinimo tvarkaraštis. Dėl dotacijų jose nurodomi prioritetiniai veiksmai,
pagrindiniai vertinimo kriterijai, finansavimo norma.
Įgyvendinant
likvidavimo, tyrimų ir stebėsenos programas gyvūnų ir augalų sveikatos srityje
Komisija iki kiekvienų metų sausio 30 d., įvertinusi pateiktas programas,
patvirtina programas su bet kokia sąlyga, jei to reikia, ir priima sprendimą
dėl dotacijos sumos. Patvirtinus daugiametes programas, biudžeto
įsipareigojimus galima suskaidyti į metines išmokas. Jei taip, kiekvienais
metais Komisija nustato metinių išmokų įsipareigojimus atsižvelgdama į programų
įgyvendinimo pažangą, numatomus poreikius ir biudžeto galimybes.
Įgyvendinant
skubias priemones gyvūnų ir augalų sveikatos srityje arba kai reikia reaguoti į
nenumatytus įvykius, Komisija priima ad hoc finansavimo sprendimus.
Be
to, bus priskirta keletas paslaugų sutarčių.
Pagrindiniai
pavojai:
–
kalbant apie oficialią kontrolę, prastas įgyvendinimas, mažinantis bendrai
finansuojamų priemonių veiksmingumą;
–
neveiksmingas arba neekonomiškas lėšų panaudojimas vykdant likvidavimo programas
ir skubias priemones dėl faktinių reikalavimus atitinkančių išlaidų atlyginimo
sudėtingumo ir ribotų galimybių patikrinti reikalavimus atitinkančių išlaidų
dokumentus.
2.2.2.     Numatomi kontrolės metodai
Apskritai,
visus finansinius sandorius (įsipareigojimus, mokėjimus, pateikiamus
vykdomuosius raštus sumoms išieškoti ir pan.) bei sutartis ir (arba) dotacijų
susitarimus, susijusius su maisto ir pašarų išlaidų politika, tikrina, leidžia
ir pasirašo perįgalioti leidimus suteikiantys pareigūnai, atsakingų už šią
veiklą. Kiekvienam perįgaliotam leidimus suteikiančiam pareigūnui padeda
decentralizuotas finansų padalinys, kuris patikrina ir užbaigia finansinių
sandorių bylas bei sutartis ir (arba) dotacijų susitarimus prieš juos
pasirašant Veiklos inicijavimą ir patikrą atlieka atsakingo padalinio
darbuotojai.
Be
to, centrinis finansų padalinys atlieka antrojo lygio ex ante
dokumentų patikrą, remdamasis atrinktais sandoriais. Be to, centrinė GD
patikrinimo vietoje grupė patikrina vietoje gavėjo prašomų padengti išlaidų
atitikimą reikalavimams. SANCO GD taip pat naudojasi specializuotos bendrovės
paslaugomis ex post patikroms organizuoti.
Dotacijos:
atsižvelgiant į pirmiau minėtą sistemą, iš vienos pusės, ir į tai, kad didžioji
dalis ES dotacijų gavėjų yra viešojo sektoriaus institucijos, pažeidimų rizika
gali būti laikoma labai ribota. Baigtiems projektams, kuriems suteiktos
dotacijos, bus taikoma ex post patikra. Ex post
audito strategija: a) sujungti atsitiktinę atranką ir rizikos vertinimą
siekiant išvengti pernelyg griežto atrankos proceso ir b) kreipti dėmesį į
veiklos aspektus, kai įmanoma, atliekant auditą vietoje.
Paslaugų
pirkimo sutartys: SANCO GD sudaro paslaugų sutartis tiesiogiai su paslaugų
teikėjais. Rangovai atrenkami konkurso tvarka, visapusiškai laikantis
Finansinio reglamento. Sutartims, viršijančioms tam tikrą viršutinę ribą,
taikoma nuodugni kontrolė, atliekama SANCO GD Viešųjų pirkimų komiteto. SANCO
GD naudoja Komisijos siūlomas standartines sutartis, kuriomis suteikiama
galimybė atlikti ex post patikras. Tačiau, kadangi sutarčių sumos
nustatytos, finansinės klaidos rizika yra sumažinta ir ex post
patikrų dėl paslaugų sutarčių skaičius yra labai ribotas.
2.3.        Sukčiavimo ir pažeidimų
prevencijos priemonės
Komisija
tinkamomis priemonėmis užtikrina, kad įgyvendinant pagal šį reglamentą
finansuojamus veiksmus Europos Sąjungos finansiniai interesai būtų saugomi
taikant prevencines kovos su sukčiavimu, korupcija ir kitokia neteisėta veika
priemones, atliekant veiksmingą kontrolę ir, nustačius pažeidimus, išieškant
nepagrįstai sumokėtas sumas bei prireikus skiriant veiksmingas, proporcingas ir
atgrasomas sankcijas pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 325 straipsnį,
1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas)
Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos ir
Finansinio reglamento 58 straipsnį.
Komisijai
arba jos atstovams ir Audito Rūmams suteikiami įgaliojimai atlikti visų
dotacijų gavėjų, rangovų ir subrangovų, gavusių Sąjungos lėšų, dokumentų auditą
ir auditą vietoje. Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF) suteikiami
įgaliojimai 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamente
(Euratomas, EB) Nr. 2185/96 nustatyta tvarka atlikti tiesiogiai ar
netiesiogiai tokį finansavimą gavusių ekonominės veiklos vykdytojų patikras
vietoje ir inspektavimą, siekiant nustatyti sukčiavimo, korupcijos ir kitos
neteisėtos veikos, susijusios su susitarimu ar sprendimu dėl dotacijos ar
sutartimi dėl Sąjungos lėšų skyrimo, atvejus.
Nepažeidžiant
pirmesnių pastraipų, įgyvendinant šį reglamentą priimtais sprendimais,
sudarytais susitarimais ir sutartimis Komisijai, įskaitant OLAF, ir Audito
Rūmams aiškiai suteikiama teisė atlikti tokius auditus, patikras vietoje ir
inspektavimą.
3.           NUMATOMAS PASIŪLYMO
(INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS
3.1.        Atitinkama (-os) daugiametės
finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės)
·      Esamos išlaidų biudžeto eilutės (pernumeruojamos pagal naują
nomenklatūrą 2014 – 2020 m.)
·      Prašoma sukurti naujas biudžeto eilutes (naujoji nomenklatūra 2014 – 2020
m.).
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
   || DA/NDA || ELPA šalių[36] || šalių kandidačių[37] || Trečiųjų šalių || Pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
 3 || 17 01 04 03 administracinės išlaidos, remiant augalų sveikatos priemones, maisto produktų ir pašarų saugą, gyvūnų ligų likvidavimą ir skubios pagalbos fondą || DA/NDA || TAIP/NE || TAIP/NE || TAIP/NE || TAIP/NE
 3 || 17 01 06 03 administracinės išlaidos remiant Sveikatos ir vartotojų reikalų vykdomąją agentūrą || DA/NDA || TAIP/NE || TAIP/NE || TAIP/NE || TAIP/NE
 3 || 17 04 01 Finansinė parama užtikrinant aukštesnį gyvūnų sveikatos būklės lygį ir aukštą gyvūnų apsaugos lygį Sąjungoje || DA/NDA || TAIP/NE || TAIP/NE || TAIP/NE || TAIP/NE
 3 || 17 04 02 Finansinė parama užtikrinant savalaikį augalams kenksmingųjų organizmų aptikimą ir jų išnaikinimą || DA/NDA || TAIP/NE || TAIP/NE || TAIP/NE || TAIP/NE
 3 || 17 04 03 Finansinė parama užtikrinant veiksmingą, ekonomiškai efektyvią ir patikimą kontrolę || DA/NDA || TAIP/NE || TAIP/NE || TAIP/NE || TAIP/NE
 3 || 17 04 04 Skubios priemonės, susijusios su gyvūnų ir augalų sveikata || DA/NDA || TAIP/NE || TAIP/NE || TAIP/NE || TAIP/NE
 4 || 17 04 10 Tarptautiniai susitarimai || DA/NDA || TAIP/NE || TAIP/NE || TAIP/NE || TAIP/NE
3.2.        Numatomas poveikis išlaidoms
3.2.1.     Numatomo poveikio išlaidoms
suvestinė
(dabartinėmis kainomis)
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || 3 || Saugumas ir pilietybė
 GD: SANCO ||     || Metai || Metai || Metai || Metai || Metai || Metai || Metai || Metai || IŠ VISO
 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || >2020
 Veiklos asignavimai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 17 04 01 Parama užtikrinant aukštesnį gyvūnų sveikatos būklės lygį ir aukštą gyvūnų apsaugos lygį Sąjungoje || Įsipareigojimai || (1) || 180,000 || 178,500 || 177,000 || 175,000 || 171,500 || 171,500 || 171,000 ||   || 1,224,500
 Mokėjimai || (2) || 10,000 || 165,000 || 163,000 || 161,000 || 157,000 || 158,000 || 159,000 || 251,500 || 1,224,500
 17 04 02 Parama savalaikiam augalams kenksmingų organizmų aptikimui ir jų išnaikinimui || Įsipareigojimai || (1) || 5,000 || 10,000 || 14,000 || 19,000 || 25,000 || 28,500 || 30,500 ||   || 132,000
 Mokėjimai || (2) || 3,000 || 9,000 || 12,000 || 17,000 || 22,000 || 25,000 || 26,000 || 18,000 || 132,000
 17 04 03 Parama kontrolės veiksmingumo, ekonominio efektyvumo ir patikimumo gerinimui || Įsipareigojimai || (1) || 45,724 || 47,360 || 50,401 || 53,558 || 57,520 || 60,021 || 62,162 ||   || 376,746
 Mokėjimai || (2) || 18,000 || 45,000 || 48,000 || 50,000 || 52,000 || 55,000 || 58,000 || 50,746 || 376,746
 17 04 04 Skubios priemonės, susijusios su gyvūnų ir augalų sveikata || Įsipareigojimai || (1) || 20,000 || 20,000 || 20,000 || 20,000 || 20,000 || 20,000 || 20,000 ||   || 140,000
   || Mokėjimai || (2) || 10,000 || 20,000 || 20,000 || 20,000 || 20,000 || 20,000 || 20,000 || 10,000 || 140,000
 Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami konkrečių programų rinkinio lėšomis (buvusios BA eilutės), taip pat skirti netiesioginiams ir tiesioginiams moksliniams tyrimams ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 17 01 04 03 Paramos maisto ir pašarų saugai, gyvūnų sveikatai, gyvūnų gerovei ir augalų sveikatai išlaidos || (3) || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 ||   || 18,690
 17 01 06 03 Sveikatos ir vartotojų reikalų vykdomoji agentūra – parama maisto ir pašarų saugai, gyvūnų sveikatai, gyvūnų gerovei ir augalų sveikatai
 IŠ VISO asignavimų || Įsipareigojimai || =1+3 || 253,394 || 258,530 || 264,071 || 270,228 || 276,690 || 282,691 || 286,332 ||   || 1,891,936
 GD SANCO || Mokėjimai || =2+3 || 43,670 || 241,670 || 245,670 || 250,670 || 253,670 || 260,670 || 265,670 || 330,246 || 1,891,936
 IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || 250,724 || 255,860 || 261,401 || 267,558 || 274,020 || 280,021 || 283,662 ||   || 1,873,246
 Mokėjimai || (5) || 41,000 || 239,000 || 243,000 || 248,000 || 251,000 || 258,000 || 263,000 || 330,426 || 1,873,246
 IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 ||   || 18,690
 IŠ VISO asignavimų || Įsipareigojimai || =4+6 || 253,394 || 258,530 || 264,071 || 270,228 || 276,690 || 282,691 || 286,332 ||   || 1,891,936
 pagal daugiametės finansinės programos
 3 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Mokėjimai || =5+6 || 43,670 || 241,670 || 245,670 || 250,670 || 253,670 || 260,670 || 265,670 || 330,246 || 1,891,936
5 mln. EUR suma, susijusi su klimato kaita,
yra numatyta 2014 biudžeto projekte, visų pirma mėlynojo liežuvio ligai ir Schmallenberg
ligai likviduoti.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || 5 || Administravimo išlaidos
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || Metai || Metai || Metai || Metai || Metai || Metai || Metai || IŠ VISO
 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 GD: SANCO ||   ||
 Žmogiškųjų išteklių || 3,349 || 3,349 || 3,349 || 3,349 || 3,349 || 3,349 || 3,349 || 23,446
 Kitos administracinės išlaidos || 6,121 || 6,243 || 6,368 || 6,495 || 6,625 || 6,758 || 6,893 || 45,503
 IŠ VISO || Asignavimai || 9,470 || 9,593 || 9,717 || 9,845 || 9,975 || 10,107 || 10,242 || 68,949
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO asignavimų || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || 9,470 || 9,593 || 9,717 || 9,845 || 9,975 || 10,107 || 10,242 || 68,949
 pagal daugiametės finansinės programos
 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || Metai || Metai || Metai || Metai || Metai || Metai || Metai || Metai >2020 || IŠ VISO
 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 IŠ VISO asignavimų || Įsipareigojimai || 262,865 || 268,123 || 273,789 || 280,073 || 286,665 || 292,799 || 296,575 ||   || 1,960,886
 pagal daugiametės finansinės programos
 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS || Mokėjimai || 53,141 || 251,263 || 255,388 || 260,515 || 263,645 || 270,778 || 275,913 || 330,246 || 1,960,886
Reikėtų priminti, kad 3.2.1 punkte
nurodytos sumos yra didžiausios galimos sumos, o metiniai poreikiai bus
vertinami kiekvienais metais, neviršijant bendros didžiausios sumos.
3.2.2.     Numatomas poveikis veiklos
asignavimams
–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai nenaudojami
–      þ  Atsižvelgiant į
pasiūlymą/iniciatyvą, veiklos asignavimus reikia naudoti, kaip paaiškinta
toliau (Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
1
KONKRETUS TIKSLAS – prisidėti prie aukšto lygio maisto ir maisto gamybos
sistemų saugos ir kitų produktų, kurie gali daryti poveikį maisto saugai,
saugos, taip pat prie maisto gamybos tvarumo gerinimo
Išlaidos, susijusios su šio tikslo vykdymu, būtų
integruotos į tas, kurios susijusios su priemonėmis, kurių imtasi pagal tikslus
Nr. 2–4.
2
KONKRETUS TIKSLAS – prisidėti prie aukštesnio gyvūnų sveikatos lygio Sąjungoje
ir gyvūnų gerovės didinimo
 Tikslai ir rezultatai ||   ||   || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai || IŠ VISO ||
 REZULTATAI ||
   ||
 Rezultato rūšis || Vidutinės rezultato išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Bendras rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų ||
 Rezultatas || Gyvūnų ligų ir zoonozių likvidavimo, kontrolės ir stebėsenos programos || +/- 1,4 mln. || +/-120 || 170 || +/-120 || 168 || +/-120 || 166 || +/-120 || 163 || +/-120 || 159 || +/-120 || 158 || +/-120 || 157 || +/- 840 || 1,141 ||
 Rezultatas || Kitos veterinarinės priemonės ir vakcinų/antigenų pirkimas || +/- 2,38 mln. || +/- 5 || 10 || +/- 5 || 10,5 || +/- 5 || 11 || +/- 5 || 12 || +/- 5 || 12,5 || +/- 5 || 13,5 || +/- 5 || 14 || +/- 35 || 83,5 ||
 2 konkretaus tikslo tarpinė suma ||   || 180,0 ||   || 178,5 ||   || 177,0 ||   || 175,0 ||   || 171,5 ||   || 171,5 ||   || 171 ||   || 1,224,5 ||
3
KONKRETUS TIKSLAS – padėti laiku nustatyti kenksminguosius organizmus ir juos
sunaikinti, kai jie patenka į Sąjungą
 Tikslai ir rezultatai ||   ||   || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai || IŠ VISO
 REZULTATAI
 Rezultato rūšis || Vidutinės rezultato išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Bendras rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų
 Rezultatas || Priežiūros programos || +/-0,9 || 5 || 5,0 || 13 || 9,0 || 16 || 13,0 || 20 || 18,0 || 24 || 24,0 || 27 || 27,0 || 31 || 29,0 || 136 || 125,0
 Rezultatas || Sėklos || 0,600 || - || - || 2 || 1,0 || 2 || 1,0 || 2 || 1,0 || 2 || 1,0 || 2 || 1,5 || 2 || 1,5 || 12 || 7,0
 3 konkretaus tikslo tarpinė suma ||   || 5,0 ||   || 10,0 ||   || 14,0 ||   || 19,0 ||   || 25,0 ||   || 28,5 ||   || 30,5 ||   || 132,0
4
KONKRETUS TIKSLAS – padėti padidinti kontrolės veiksmingumą, ekonominį
efektyvumą ir patikimumą
 Tikslai ir rezultatai ||   ||   || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai || IŠ VISO
 REZULTATAI
 Rezultato rūšis || Vidutinės rezultato išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Bendras rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų
 Rezultatas || Laboratorijos ir centrai || 0,330 || 45 || 15 || 45 || 15,5 || 47 || 16 || 48 || 16,5 || 51 || 17 || 55 || 18 || 56 || 18,8 || 345 || 116,8
 Rezultatas || BTSF || 0,150 || 95 || 15 || 100 || 15,5 || 105 || 16 || 105 || 16,5 || 116 || 17,5 || 122 || 18 || 127 || 19 || 770 || 117,5
 Rezultatas || Komunikacija || 0,25 || 8 || 2,0 || 8 || 2,0 || 8 || 2,0 || 10 || 2,5 || 10 || 2,5 || 10 || 2,70 || 10 || 2,70 || 64 || 16,4
 Rezultatas || Nacionaliniai ekspertai: || 0,005 || 125 || 0,5 || 125 || 0,5 || 125 || 0,6 || 125 || 0,6 || 125 || 0,7 || 125 || 0,7 || 125 || 0,7 || 875 || 4,3
 Rezultatas || Perspėjimo sistemos ir IT priemonės || 1,300 || 6 || 8 || 7 || 8 || 7 || 8,5 || 7 || 9 || 7 || 9,5 || 7 || 10 || 8 || 10 || 49 || 63,0
 Rezultatas || Duomenų rinkimas || 0,500 || 4 || 2 || 5 || 2,5 || 6 || 3 || 7 || 3,5 || 9 || 4,5 || 9 || 4,5 || 9 || 4,5 || 49 || 24,5
 Rezultatas || Tarptautinės organizacijos || 0,370 || 3 || 1,0 || 3 || 1,0 || 4 || 1,5 || 4 || 1,5 || 4 || 1,5 || 4 || 1,8 || 6 || 2,0 || 28 || 10,3
 Rezultatas || Tyrimai ir vertinimai || 0,300 || 7 || 2,224 || 7 || 2,360 || 9 || 2,901 || 10 || 3,358 || 12 || 4,320 || 12 || 4,321 || 13 || 4,462 || 70 || 23,946
 4 konkretaus tikslo tarpinė suma ||   || 45,724 ||   || 47,360 ||   || 50,401 ||   || 53,558 ||   || 57,520 ||   || 60,021 ||   || 62,162 ||   || 376,746
2
ir 3 KONKRETŪS TIKSLAI – skubios priemonės, susijusios su gyvūnų ir augalų
sveikata
 Tikslai ir rezultatai ||   ||   || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai || IŠ VISO
 REZULTATAI
 Rezultato rūšis || Vidutinės rezultato išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Bendras rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų
 Rezultatas || Neatidėliotinos gyvūnų ir augalų sveikatai situacijos ||   || * || 20,0 || * || 20,0 || * || 20,0 || * || 20,0 || * || 20,0 || * || 20,0 || * || 20,0 || * || 140,0
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2 ir 3 tikslų tarpinė suma ||   || 20 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 140
* rezultatų skaičius nežinomas: priklauso nuo
protrūkių skaičiaus
     || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai || IŠ VISO
 IŠ VISO IŠLAIDŲ ||   || 250,724 ||   || 255,860 ||   || 261,401 ||   || 267,558 ||   || 274,020 ||   || 280,021 ||   || 283,662 ||   || 1,873,246
Reikėtų priminti, kad 3.2.1 punkte
nurodytos sumos yra didžiausios galimos sumos, o metiniai poreikiai bus
vertinami kiekvienais metais, neviršijant bendros didžiausios sumos.
3.2.3.     Numatomas poveikis
administracinio pobūdžio asignavimams
3.2.3.1.  Suvestinė
–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai
nenaudojami
–
þ  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai
naudojami taip:
mln. EUR (tūkstantųjų
tikslumu)
   || Metai 2014 || Metai 2015 || Metai 2016 || Metai 2017 || Metai 2018 || Metai 2019 || Metai 2020 || IŠ VISO
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Žmogiškieji ištekliai || 3,349 || 3,349 || 3,349 || 3,349 || 3,349 || 3,349 || 3,349 || 23,446
 Kitos administracinės išlaidos || 6,121 || 6,243 || 6,368 || 6,495 || 6,625 || 6,758 || 6,893 || 45,503
 Tarpinė suma pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA || 9,470 || 9,593 || 9,717 || 9,845 || 9,975 || 10,107 || 10,242 || 68,949
 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ[38]   ||
 Žmogiškieji ištekliai || xx || xx || xx || xx || xx || xx || xx || xx
 Kitos administracinio pobūdžio išlaidos || xx || xx || xx || xx || xx || xx || xx || xx
 Tarpinė suma, neįtraukta pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 18,690
 IŠ VISO || 12,141 || 12,263 || 12,388 || 12,515 || 12,645 || 12,778 || 12,913 || 87,640
Pirmiau minėti skaičiai bus patiksliti
pagal numatytą išorės personalo įtraukimo proceso rezultatus.
3.2.3.2.   Numatomi žmogiškųjų
išteklių poreikiai
–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai
nenaudojami
–
þ  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami
taip:
Sąmatą nurodyti sveikaisiais skaičiais (arba
ne smulkiau nei dešimtųjų tikslumu)
   || Metai 2014 || Metai 2015 || Metai 2016 || Metai 2017 || Metai 2018 || Metai 2019 || Metai 2020
  Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) ||
 XX 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) || 24,5 || 24,5 || 24,5 || 24,5 || 24,5 || 24,5 || 24,5
 XX 01 01 02 (Delegacijos) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalentas: FTE)[39] ||
 XX 01 02 01 (CA, INT, SNE finansuojami iš bendrojo biudžeto) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
 XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ir SNE delegacijose) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy[40]   || būstinėje[41]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 delegacijose ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (CA, INT, SNE — netiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (CA, INT, SNE — tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO || 26,5 || 26,5 || 26,5 || 26,5 || 26,5 || 26,5 || 26,5
XX yra atitinkama
politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis.
Šiuo metu maisto
grandinės, gyvūnų sveikatos ir gerovės bei augalų sveikatos ir augalų
dauginamosios medžiagos sričių išlaidų valdymą (maisto ir pašarų išlaidos),
reglamentuojamą pasiūlymu SANCO/11220/2012/Rev.1, administruoja 28,5 FTE
darbuotojų. Nepaisant to tikimasi, kad nuo 2014 m. pakaks 26,5 FTE. Šis
skaičius apima tik GD SANCO darbuotojus.
Šie skaičiai yra
susiję tik su darbuotojais, kurie administruoja „maisto ir pašarų“ išlaidas,
todėl darbuotojai, dirbantys sektorių politikos įgyvendinimo srityje, nėra
įskaičiuoti. Tačiau sektorių politikos (gyvūnų sveikata, kenksmingieji
organizmai, augalų dauginamoji medžiaga ir kontrolė) teisinio pagrindo
keitimas, kuris siūlomas tuo pačiu metu, kaip ir šis finansinis bendrasis
reglamentas, neturi jokio papildomo poveikio minėtiems finansiniams ir
žmogiškiesiems ištekliams, kurie nurodyti šioje bendroje finansinėje teisės
akto pažymoje.
Žmogiškųjų išteklių
poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus priemonei
valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus
finansuojant iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal
metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.
Vykdytinų užduočių
aprašymas:
 Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || ·         Rengti metinių darbo programų (finansavimo sprendimų) priėmimo procedūros projektą, koordinuoti ir organizuoti šią procedūrą, įskaitant konsultacijas su valstybių narių komitetu ·         Stebėti finansinės veiklos programavimą ir įgyvendinimą (pažangą) vadovaujantis galiojančiomis biudžeto ir finansų taisyklėmis; padėti rengti pažangos ataskaitas ·         Rengti ir prižiūrėti informavimo priemones; pateikti informaciją, skirtą vidaus ir išorės auditui ·         Nustatyti ir patikrinti mokėjimus, įsipareigojimus ir pirkimo (dotacijų) bylas; užtikrinti, kad visa tai atitiktų sutarčių sąlygas ir finansų taisykles (reglamentus) ·         Užtikrinti tinkamą finansinių sandorių apskaitą ·         Stebėti mokėjimų terminus, laikantis finansų reglamentų ir taisyklių, ir su atskiromis finansinėmis bylomis susijusio darbo srautus ·         Rengti ir organizuoti mokymus, per kuriuos išorės organizacijos mokomos teikti paraiškas ·         Per visą projekto laikotarpį teikti aktualią informaciją rangovams ir paramos gavėjams ·         Rengti, administruoti ir stebėti kvietimus teikti pasiūlymus (konkursus), projektų vertinimą ir atranką ·         Stebėti projektų įgyvendinimo pažangą, projektų vadovų bei partnerių veiklą ir sutartinius įsipareigojimus ·         Stebėti mokėjimų terminus, laikantis finansų reglamentų ir taisyklių, ir su atskiromis finansinėmis bylomis susijusio darbo srautus ·         Tikrinti, ar atliekant finansinius sandorius laikomasi finansinio reglamento, įgyvendinimo taisyklių, biudžeto vykdymo vidaus taisyklių, pagrindinio akto, finansavimo sprendimo, kitų susijusių taisyklių ir biudžeto procedūrų ·         Tikrinti su atrinktais paramos gavėjais (rangovais) sudarytus susitarimus (sutartis) dėl dotacijos ir jų pagrindimą ·         Tikrinti, ar atrankos metu buvo tinkamai taikyta metodika, įskaitant atitikimo reikalavimams, atrankos ir sutarčių sudarymo kriterijus, ir ar atranka buvo atlikta laikantis taisyklių ·         Tikrinti, ar įsipareigojimų prisiėmimo procesas atitinka reikalavimus
 Išorės personalas || ·         Rengti ir prižiūrėti informavimo priemones; pateikti informaciją, skirtą vidaus ir išorės auditui ·         Nustatyti ir patikrinti mokėjimus, įsipareigojimus ir pirkimo (dotacijų) bylas; užtikrinti, kad visa tai atitiktų sutarčių sąlygas ir finansų taisykles (reglamentus) ·         Užtikrinti tinkamą finansinių sandorių apskaitą ·         Stebėti mokėjimų terminus, laikantis finansų reglamentų ir taisyklių, ir su atskiromis finansinėmis bylomis susijusio darbo srautus ·         Rengti ir organizuoti mokymus, per kuriuos išorės organizacijos mokomos teikti paraiškas ·         Per visą projekto laikotarpį teikti aktualią informaciją rangovams ir paramos gavėjams ·         Rengti, administruoti ir stebėti kvietimus teikti pasiūlymus (konkursus), projektų vertinimą ir atranką ·         Stebėti projektų įgyvendinimo pažangą, projektų vadovų bei partnerių veiklą ir sutartinius įsipareigojimus ·         Stebėti mokėjimų terminus, laikantis finansų reglamentų ir taisyklių, ir su atskiromis finansinėmis bylomis susijusio darbo srautus ·         Tikrinti, ar atliekant finansinius sandorius laikomasi finansinio reglamento, įgyvendinimo taisyklių, biudžeto vykdymo vidaus taisyklių, pagrindinio akto, finansavimo sprendimo, kitų susijusių taisyklių ir biudžeto procedūrų ·         Tikrinti su atrinktais paramos gavėjais (rangovais) sudarytus susitarimus (sutartis) dėl dotacijos ir jų pagrindimą ·         Tikrinti, ar atrankos metu buvo tinkamai taikyta metodika, įskaitant atitikimo reikalavimams, atrankos ir sutarčių sudarymo kriterijus, ir ar atranka buvo atlikta laikantis taisyklių ·         Tikrinti, ar įsipareigojimų prisiėmimo procesas atitinka reikalavimus
3.2.4.     Suderinamumas su dabartine
daugiamete finansine programa
–
þ  Pasiūlymas/iniciatyva dera su 2014–2020 m. daugiamete finansine
programa, pasiūlyta Komisijos.
–
¨  Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą), reikės pakeisti daugiametės
finansinės programos atitinkamos išlaidų kategorijos programavimą
Paaiškinti, kaip reikia pakeisti programavimą, ir
nurodyti atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas.
NĖRA
DUOMENŲ
–
¨  Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina taikyti lankstumo priemonę
arba patikslinti daugiametę finansinę programą[42]
Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti atitinkamas
išlaidų kategorijas, biudžeto eilutes ir sumas.
NĖRA
DUOMENŲ
3.2.5.     Trečiųjų šalių įnašai
–
þ Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatytas bendras su trečiosiomis šalimis
finansavimas
–
¨  Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas bendras finansavimas
apskaičiuojamas taip:
Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   || Metai 2014 || Metai 2015 || Metai 2016 || Metai 2017 || Metai 2018 || Metai 2019 || Metai 2020 || Iš viso
 Nurodyti bendrą finansavimą teikiančią įstaigą ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Numatomas poveikis įplaukoms
–
þ  Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio įplaukoms
–
¨  Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį:
¨         nuosaviems ištekliams
¨         įvairioms įplaukoms
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Biudžeto įplaukų eilutė || Einamųjų metų biudžeto asignavimai || Pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis[43]
 Metai 2014 || Metai 2015 || Metai 2016 || Metai 2017 || Metai 2018 || Metai 2019 || Metai 2020
 Straipsnis …. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Įvairių asignuotųjų
įplaukų atveju nurodyti biudžeto išlaidų eilutę (-es), kuriai (-oms) daromas
poveikis.
NĖRA
DUOMENŲ
Nurodyti poveikio
įplaukoms apskaičiavimo metodą.
NĖRA
DUOMENŲ
[1]               COM(2011)
398 final.
[2]               COM(2012)
388 final.
[3]               COM(2011)
398 final.
[4]               COM(2012)
388 final.
[5]               OL
C , , p. .
[6]               OL
C , , p. .
[7]               OL
C , , p. .
[8]               COM(2011)
398 final.
[9]               COM(2012)
388 final.
[10]             OL
C , , p. .
[11]             COM(2010)
543 final.
[12]             OL
L 169, 2000 7 10, p. 1.
[13]             OL
L 78, 2013 3 20, p. 23.
[14]             OL
L 298, 2012 10 26, p. 1.
[15]             OL
L 378, 1982 12 31, p. 58.
[16]             OL
L 55, 2011 2 28, p. 13.
[17]             OL
L 155, 2009 6 18, p. 30.
[18]             OL
125, 1966 7 11, p. 2289/66.
[19]             OL
L 340, 1976 12 9, p. 25.
[20]             OL
L 226, 1998 8 13, p. 16.
[21]             OL
L 267, 2008 10 8, p. 8.
[22]             OL
L 31, 2002 2 1, p. 1.
[23]             OL
L 165, 2004 4 30, p. 1.
[24]             OL
L 70, 2005 3 16, p. 1.
[25]             OL
L 309, 2009 11 24, p. 71.
[26]             OL
L 309, 2009 11 24, p. 1.
[27]             OL
L 292, 1996 11 15, p. 2.
[28]             OL
L 31, 2002 2 1, p. 1.
[29]             OL
L 55, 2011 2 28, p. 13.
[30]             VGV – veikla grindžiamas
valdymas, VGB – veikla grindžiamas biudžeto sudarymas.
[31]             Kaip
nurodyta Finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies a arba b punkte.
[32]             Informacija
apie valdymo būdus ir nuorodos į Finansinį reglamentą pateikiamos svetainėje
„BudgWeb“ http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.

[33]             Kaip
nurodyta Finansinio reglamento 185 straipsnyje.
[34]             OL
L 11, 2003 1 16, p. 1.
[35]             2008
m. rugsėjo 9 d. Komisijos sprendimas C (2008) 4943.
[36]             ELPA:
Europos laisvosios prekybos asociacija.
[37]             Šalių
kandidačių ir, kai taikoma, Vakarų Balkanų potencialių šalių kandidačių.
[38]             Techninė
ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų
įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai,
tiesioginiai moksliniai tyrimai.
[39]             CA
– sutartininkas („Contract Agent“); INT – per agentūrą įdarbintas darbuotojas
(„Intérimaire“); JED – jaunesnysis delegacijos ekspertas („Jeune Expert en
Délégation“); LA – vietinis darbuotojas („Local Agent“); SNE – deleguotasis
nacionalinis ekspertas („Seconded National Expert“).
[40]             Neviršijant
viršutinės ribos, nustatytos išorės personalui, finansuojamam iš veiklos
asignavimų (buvusių BA eilučių).
[41]             Būtina
struktūriniams fondams, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir
Europos žuvininkystės fondui (EŽF).
[42]             Žr.
Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.
[43]             Tradiciniai
nuosavi ištekliai (muitai, cukraus mokesčiai) turi būti nurodomi grynosiomis
sumomis, t. y. iš bendros sumos atskaičius 25 % surinkimo išlaidų.