title: Pasiūlymas Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 866/2004 dėl režimo pagal Stojimo akto 10 protokolo 2 straipsnį, susijusį su prekių gabenimo, paslaugų teikimo ir asmenų keliavimo per Kipro žaliąją liniją taisyklėmis

text:
     LT

LT        LT
 ---pagebreak---                    EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA

                                                     Briuselis, 2008.4.10
                                                     COM(2008) 8 galutinis

                                        Pasiūlymas

                              TARYBOS REGLAMENTAS

      iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 866/2004 dėl režimo pagal Stojimo akto
     10 protokolo 2 straipsnį, susijusį su prekių gabenimo, paslaugų teikimo ir asmenų
                         keliavimo per Kipro žaliąją liniją taisyklėmis

                                   (pateikta Komisijos)

LT                                                                                LT
 ---pagebreak---                                AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
     Reglamentu Nr. 866/2004 pagal 2003 m. Stojimo akto 10 protokolo 2 straipsnį Taryba nustatė
     režimą, kuriame numatytos specialios prekių gabenimo, paslaugų teikimo ir asmenų
     keliavimo per liniją, skiriančią teritorijas, kurių Kipro Respublikos vyriausybė veiksmingai
     nekontroliuoja, ir teritorijas, kurias Kipro Respublikos vyriausybė veiksmingai kontroliuoja,
     taisyklės.
     Reikia stiprinti prekybą ir ekonominius ryšius saloje, atsižvelgiant į patirtį, įgytą nuo
     reglamento, įskaitant ankstesnį esminį pakeitimą (Tarybos reglamentas Nr. 293/2005),
     įsigaliojimo. Šiuo tikslu muitai žemės ūkio produktams, kilusiems iš teritorijų, kurių Kipro
     Respublikos vyriausybė veiksmingai nekontroliuoja, paprastai turėtų būti panaikinti. Kol kas
     Komisijos reglamentu Nr. 1624/2005 panaikinti tik muitai citrusiniams vaisiams. Ateityje
     tokios sudėtingos procedūros galima išvengti. Norint tą padaryti, siūloma sugriežtinti šio
     reglamento apsaugos sąlygą.
     Taip pat reikia skaidriai reglamentuoti laikiną prekių įvežimą (iki šešių mėnesių) iš teritorijų,
     kurių Kipro Respublikos vyriausybė veiksmingai nekontroliuoja, į teritorijas, kurias Kipro
     Respublikos vyriausybė veiksmingai kontroliuoja. Pirma, reikia raginti bendroves, įsteigtas
     teritorijose, kurių Kipro Respublikos vyriausybė veiksmingai nekontroliuoja, teikti paslaugas
     abipus linijos, leidžiant joms naudotis savo įranga. Antra, šioms bendrovėms turėtų būti
     sudarytos sąlygos lengviau dalyvauti prekybos mugėse ar panašiuose renginiuose teritorijose,
     kurias veiksmingai kontroliuoja Kipro Respublikos vyriausybė. Trečia, turėtų būti leidžiama
     gabenti per liniją prekes, taisytinas teritorijose, kurias veiksmingai kontroliuoja Kipro
     Respublikos vyriausybė. Reikėtų pateikti pagrįstų įrodymų, kad tokios prekės įvežamos
     laikinai. Siūlomais pakeitimais tikimasi, kad išsamią informaciją apie laikiną įvežimą galima
     reguliuoti įgyvendinimo taisyklėmis. Praktiškai tai būtų daroma persvarstant Komisijos
     reglamentą Nr. 1480/2004 iš karto po šio siūlomo iš dalies keičiančio reglamento priėmimo.
     Galiausiai reikia iš esmės padidinti liniją kertančių asmenų prekių asmeniniame bagaže
     bendrą vertę nuo 135 EUR iki 260 EUR, siekiant skatinti ekonominį vystymąsi teritorijose,
     kurių Kipro Respublikos vyriausybė veiksmingai nekontroliuoja.

LT                                                  2                                                    LT
 ---pagebreak---                                                      Pasiūlymas

                                         TARYBOS REGLAMENTAS

            iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 866/2004 dėl režimo pagal Stojimo akto
           10 protokolo 2 straipsnį, susijusį su prekių gabenimo, paslaugų teikimo ir asmenų
                               keliavimo per Kipro žaliąją liniją taisyklėmis

     EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
     atsižvelgdama į 2003 m. Stojimo akto 10 protokolą dėl Kipro1, ypač į jo 2 straipsnį,
     atsižvelgdama į minėto Stojimo akto 3 protokolą dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės
     Airijos Karalystės suverenių bazių teritorijų Kipre2, ypač į jo 6 straipsnį,
     atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,
     kadangi:
     (1)      2004 m. balandžio 29 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 866/2004 dėl režimo pagal
              Stojimo akto 10 protokolo 2 straipsnį3 nustatomos specialios taisyklės, susijusios su
              prekėmis, paslaugomis ir asmenimis, kertančiais liniją, skiriančią Kipro Respublikos
              teritorijas, kurių Kipro Respublikos vyriausybė veiksmingai nekontroliuoja, ir Kipro
              Respublikos teritorijas, kurias Kipro Respublikos vyriausybė veiksmingai
              kontroliuoja.
     (2)      Reikia stiprinti prekybą ir ekonominius ryšius saloje, atsižvelgiant į patirtį, įgytą nuo
              reglamento, įskaitant ankstesnį esminį pakeitimą, įsigaliojimo.
     (3)      Šiuo tikslu muitai žemės ūkio produktams, kilusiems iš Kipro Respublikos teritorijų,
              kurių Kipro Respublikos vyriausybė veiksmingai nekontroliuoja, paprastai turėtų būti
              panaikinti. Norint tą padaryti, reikia sugriežtinti Reglamento (EB) Nr. 866/2004
              apsaugos sąlygą.
     (4)      Reikia reglamentuoti laikiną prekių įvežimą iš Kipro Respublikos teritorijų, kurių
              Kipro Respublikos vyriausybė veiksmingai nekontroliuoja, į Kipro Respublikos
              teritorijas, kurias Kipro Respublikos vyriausybė veiksmingai kontroliuoja, siekiant
              raginti bendroves, įsteigtas Kipro Respublikos teritorijose, kurių Kipro Respublikos
              vyriausybė veiksmingai nekontroliuoja, teikti paslaugas abipus linijos ir sudaryti
              sąlygas šioms bendrovėms lengviau dalyvauti prekybos mugėse ar panašiuose
              renginiuose Kipro Respublikos teritorijose, kurias veiksmingai kontroliuoja Kipro
              Respublikos vyriausybė. Be to, turėtų būti leidžiama gabenti per liniją prekes,
              taisytinas Kipro Respublikos teritorijose, kurias veiksmingai kontroliuoja Kipro
              Respublikos vyriausybė.
     (5)      Reikėtų pateikti pagrįstų įrodymų, kad tokios prekės įvežamos laikinai. Kipro
              Respublikos muitinės arba Rytų suverenių bazių teritorijų valdžios institucijos gali
              paprašyti garantijos padengti galimas skolas muitinei arba fiskalines skolas, jeigu tam

     1
              OL L 236, 2003 9 23, p. 955.
     2
              OL L 236, 2003 9 23, p. 940.
     3
              OL L 161, 2004 4 30, p. 128, pataisyta versija OL L 206, 2004 6 9, p. 51. Reglamentas su paskutiniais
              pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1283/2005 (OL L 203, 2005 8 4, p. 8).

LT                                                         3                                                          LT
 ---pagebreak---             tikros laikinai įvežtos prekės nebus grąžintos į Kipro Respublikos teritorijas, kurių
            Kipro Respublikos vyriausybė veiksmingai nekontroliuoja.
     (6)    Asmenims, kertantiems liniją iš Kipro Respublikos teritorijų, kurių Kipro Respublikos
            vyriausybė veiksmingai nekontroliuoja, į Kipro Respublikos teritorijas, kurias Kipro
            Respublikos vyriausybė veiksmingai kontroliuoja, reikėtų paaiškinti, kad jų asmeniniai
            daiktai laikomi deklaruotais laikinam įvežimui. Tas pats taikoma transporto
            priemonėms.
     (7)    Reikia iš esmės padidinti asmenų, kertančių liniją iš Kipro Respublikos teritorijų,
            kurių Kipro Respublikos vyriausybė veiksmingai nekontroliuoja, į Kipro Respublikos
            teritorijas, kurias Kipro Respublikos vyriausybė veiksmingai kontroliuoja, prekių
            asmeniniame bagaže bendrą vertę, siekiant skatinti ekonominį vystymąsi Kipro
            Respublikos teritorijose, kurių Kipro Respublikos vyriausybė veiksmingai
            nekontroliuoja.
     (8)    Todėl Reglamentas (EB) Nr. 866/2004 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,
     PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

                                                 1 straipsnis
     Reglamentas (EB) Nr. 866/2004 iš dalies keičiamas taip:
     1.      4 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
             „2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytų prekių nereikia deklaruoti muitinei. Joms
             netaikomi muitai ar lygiaverčio poveikio mokėjimai. Siekiant užtikrinti veiksmingą
             kontrolę, per liniją pervežami kiekiai yra registruojami.“
     2.      Įterpiamas šis 4a straipsnis:
                                             „4a straipsnis
                                        Laikinas prekių įvežimas
             1.    Išskyrus prekes, kurioms taikomi veterinariniai ir fitosanitariniai reikalavimai,
                   iš Kipro Respublikos teritorijų, kurių Kipro Respublikos vyriausybė
                   veiksmingai nekontroliuoja, į Kipro Respublikos teritorijas, kurias Kipro
                   Respublikos vyriausybė veiksmingai kontroliuoja, laikinai galima įvežti šias
                   prekes:
                    (a)     liniją kertančių asmenų kelionei pagrįstai reikalingi asmeniniai daiktai
                            ir sportui skirtos prekės;
                    (b)     transporto priemonės;
                    (c)     profesinė įranga;
                    (d)     taisytinos prekės;
                    (e)     parodoms skirtos arba viešame renginyje naudotinos prekės.
             2.    Šio straipsnio 1 dalyje nurodytas prekes galima įvežti ne ilgiau kaip šešiems
                   mėnesiams.
             3.    1 dalyje nurodytoms prekėms netaikomos 4 straipsnio 1 dalyje išdėstytos
                   sąlygos.
             4.    Jeigu pasibaigus šio straipsnio 2 dalyje nustatytam laikino įvežimo laikotarpiui
                   1 dalyje nurodytos prekės negrąžinamos į Kipro Respublikos teritorijas, kurių

LT                                                    4                                                LT
 ---pagebreak---                    Kipro Respublikos vyriausybė veiksmingai nekontroliuoja, Kipro Respublikos
                   muitinė jas konfiskuoja.
             5.    1 dalies a ir b punktuose nurodytų prekių laikinam įvežimui Komisijos
                   reglamento (EEB) Nr. 2454/934 229, 232, 579 ir 581 straipsniai taikomi
                   mutatis mutandis.
                   1 dalies c, d ir e punktuose nurodytų prekių laikinam įvežimui laikomasi šios
                   procedūros:
                   prekes įvežantis asmuo kartu pateikia deklaraciją, nurodydamas laikino
                        įvežimo paskirtį, ir reikiamus papildomus dokumentus, kuriais pagrįstai
                        įrodoma, kad prekės priklauso vienai iš 1 dalies c, d ir e punktuose
                        išvardytų trijų kategorijų;
                   (b)   Kipro Respublikos muitinės arba Rytų suverenių bazių teritorijų valdžios
                         institucijos registruoja prekes, kai jos įvežamos į Kipro Respublikos
                         teritorijas, kurias veiksmingai kontroliuoja Kipro Respublikos
                         vyriausybė, arba į Rytų suverenių bazių teritorijas, ir kai jos išvežamos iš
                         šių teritorijų;
                   (c)   Kipro Respublikos muitinės arba Rytų suverenių bazių teritorijų valdžios
                         institucijos gali nustatyti sąlygą, kad laikinai įvežant prekes reikia
                         pateikti garantiją, siekiant užtikrinti, kad būtų sumokėtos visos galimos
                         skolos muitinei arba fiskalinės skolos, susijusios su šiomis prekėmis.
             6.    Komisija gali priimti specialias taisykles 4 straipsnio 12 dalyje nustatyta
                   tvarka.“
     3.      6 straipsnio 1 ir 2 dalys pakeičiamos taip:
             „1. Tarybos direktyva 69/169/EEB (*) ir Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 918/83 (**)
             netaikomi, bet liniją kertančių asmenų prekėms asmeniniame bagaže netaikomas
             apyvartos mokestis, akcizas ir importo muitai, jeigu jos yra nekomercinio pobūdžio ir
             bendra jų vertė neviršija 260 EUR vienam asmeniui.
             2. Kiekybinės normos, kurioms netaikomas apyvartos mokestis, akcizas ir importo
             muitai, yra 40 cigarečių ir 1 litras alkoholinių gėrimų, skirtų asmeniniam vartojimui.“
             (*) OL L 133, 1969 6 4, p. 6.“
     4.      11 straipsnio 4 dalies antras sakinys pakeičiamas taip:
             „Kitais skubiais atvejais, visų pirma kurie atsiranda dėl pažeidimų, prekybos
             iškraipymo ar sukčiavimo arba atsiradus kitoms išimtinėms aplinkybėms, kai reikia
             nedelsiant imtis veiksmų, pasitarusi su Kipro Respublikos vyriausybe, Komisija gali
             nedelsdama taikyti tokias priemones, kurios griežtai būtinos padėčiai ištaisyti.“

                                                 2 straipsnis
     Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame
     leidinyje.

     4
           1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamentas (EEB) Nr. 2454/93, išdėstantis Tarybos reglamento (EEB)
           Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas (OL L 253, 1993 10 11,
           p. 1). Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 883/2005 (OL L 148,
           2005 6 11, p. 5).

LT                                                     5                                                        LT
 ---pagebreak---      Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
     Priimta Briuselyje […]

                                                 Tarybos vardu
                                                 Pirmininkas
                                                 […]

LT                                                  6                                        LT


Svarbus teisinis pranešimas

|

52007PC0169

Pasiūlymas Tarybos reglamentas nustatantis daugiametį paprastųjų tunų išteklių rytinėje Atlanto dalyje ir Viduržemio jūroje atkūrimo planą  /* KOM/2007/0169 galutinis - CNS 2007/0058 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 3.4.2007KOM(2007) 169 galutinis2007/0058 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASnustatantis daugiametį paprastųjų tunų išteklių rytinėje Atlanto dalyje ir Viduržemio jūroje atkūrimo planą(pateikta Komisijos)PASIūLYMO APLINKYBėS |110 | Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Šio pasiūlymo tikslas – Bendrijos lygiu įgyvendinti Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (toliau – TATAK) priimto paprastųjų tunų išteklių atkūrimo planą visu šio plano trukmės laikotarpiu. |120 | Bendrosios aplinkybės Europos bendrija yra kelių regioninių žuvininkystės organizacijų, kurios užtikrina regioninį bendradarbiavimą siekiant išsaugoti ir valdyti toli migruojančių rūšių žuvų išteklius, narė. Šios organizacijos priima rekomendacijas, įskaitant bendrą sugauti leidžiamą kiekį (BSLK) ir kvotas, technines priemones versliniam žuvų dydžiui nustatyti, saugomus rajonus ir uždraustus žvejybos sezonus, žvejybos pastangos apribojimą ir kontrolės priemones. Rekomendacijos tampa privalomomis toms susitariančiosioms šalims, kurios pritaria rekomendacijoms. Bendrija – minėtų organizacijų susitariančioji šalis – privalo laikytis priimtų rekomendacijų, kurioms ji pritarė. Bendrija Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (TATAK) narė nuo 1997 m. lapkričio mėn. Dėl to TATAK priimtas rekomendacijas reikia perkelti į Bendrijos teisę siekiant užtikrinti tvarų minėtos organizacijos jurisdikcijai priskirtų išteklių valdymą. 2006 m. įvykusiame metiniame TATAK susirinkime buvo priimtas paprastųjų tunų išteklių rytinėje Atlanto dalyje ir Viduržemio jūroje atkūrimo planas, kuris bus įgyvendintas per 15 metų. Siekiant atkurti išteklius TATAK plane numatyta BSLK nuolatos mažinti iki 2010 m., drausti žvejoti tam tikruose rajonuose ir nustatytais laikotarpiais, nustatyti kitą verslinių žuvų dydį, sportinės ir pramoginės žvejybos veiklos priemones bei kontrolės priemones ir įdiegti TATAK Jungtinio tarptautinio tikrinimo sistemą, siekiant užtikrinti minėto plano veiksmingumą. |130 | Sričiai, kuriai skiriamas pasiūlymas, šiuo metu taikomos nuostatos Tam tikros paprastiesiems tunams skirtos techninės priemonės, kurias priėmė TATAK, šiuo metu yra perkeltos į Bendrijos teisę, 2001 m. gegužės 14 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 973/2001, nustatančiu technines tam tikrų toli migruojančių rūšių žuvų išsaugojimo priemones (OL L 137, 2001 5 19) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 831/2004 (OL L 127, 2004 4 29). Šios techninės priemonės – verslinis paprastųjų tunų dydis, saugomi žvejybos rajonai ir uždrausti žvejybos sezonai – buvo pakeistos 2006 m. surengtame metiniame TATAK susirinkime. Todėl šiuo metu galiojančius teisės aktus reikėtų atnaujinti pagal 2006 m. TATAK metiniame susirinkime priimtą sprendimą. TATAK paprastųjų tunų išteklių atkūrimo planas laikinai 2007 m. žvejybos sezonui įtrauktas į Bendrijos teisę Tarybos reglamentu (EB) Nr. .../2007 dėl Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos rekomenduojamo paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plano. Šiuo reglamentu keičiamas 2007 m. BSLK reglamentas, įtraukiamos atkūrimo plano nuostatos ir naujas kvotų paskirstymas valstybėms narėms pagal 2007 m. sausio 29–30 d. Tokijuje vykusiame susirinkime priimtą TATAK sprendimą dėl kvotų paskirstymo susitariančiosioms šalims schemos. Kadangi minėti teisės aktai galioja tik 2007 m. žvejybos metams, būtina nustatyti TATAK atkūrimo plano įgyvendinimą visu šio plano trukmės laikotarpiu. |140 | Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Pasiūlymas atitinka bendrą tausaus tunų išteklių naudojimo modelį, padedantį siekti bendros žuvininkystės politikos tikslų, ir prisideda užtikrinant tvarią plėtrą. |KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOMIS šALIMIS IR POVEIKIO įVERTINIMAS |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis |211 | Konsultacijų metodai, pagrindiniai sektoriai ,su kuriais konsultuojamasi ir bendras respondentų aprašymas Komisija, siekdama parengti Bendrijos poziciją, kurią rengdama atsižvelgia į metiniame TATAK susirinkime vykusias derybas, konsultuojasi su valstybėmis narėmis, suinteresuotomis sektoriaus šalimis ir nevyriausybinėmis organizacijomis (toliau – NVO). |212 | Atsakymų santrauka ir kaip į juos buvo atsižvelgta Pagrindiniai sektoriai, su kuriais buvo konsultuojamasi, pritarė Bendrijos pozicijai, t. y. reikia priimti daugiametį paprastųjų tunų išteklių rytinėje Atlanto dalyje ir Viduržemio jūroje atkūrimo planą. |Ekspertų žinių kaupimas ir naudojimas |221 | Aptariamos mokslo ir (arba) ekspertizės sritys TATAK Mokslo komitetas |222 | Naudota metodika Mokslo komitetas įvertina išteklius ir rekomenduoja priimtinas išteklių valdymo ir išsaugojimo priemones, užtikrinančias tausų tunų išteklių naudojimą, visų pirma priimant technines priemones. |223 | Pagrindinės organizacijos ir(arba) ekspertai, su kuriais buvo konsultuotasi TATAK Mokslo komitetas |2244 | Pateiktų rekomendacijų ir tų rekomendacijų, į kurias buvo atsižvelgta, santrauka Buvo paminėta, kad yra iškilę galimų didelių rizikų, kurios, jeigu nebus pašalintos, gali sukelti neatitaisomų pasekmių. |225 | Visuotinai pripažįstama, kad minėtos rizikos kelia grėsmę. TATAK Mokslo komitetas 2006 m. pateiktame išteklių įvertinime yra nurodęs, kad lytiškai subrendusios ir galinčios neršti paprastųjų tunų populiacijos dalies biomasė nesiliauja mažėjusi, o išžvejojama populiacijos dalis sparčiai didėja, ypač daug sužvejojama didelių žuvų. Mokslo komitetas yra nurodęs, kad artimiausioje ateityje minėtų išteklių sugebėjimas atsikurti gali būti neatitaisomai pažeistas, jeigu nebus imtasi reikiamų valdymo priemonių. TATAK Mokslo komitetas rekomendavo imtis priemonių, užtikrinsiančių tausų paprastųjų tunų išteklių naudojimą, t. y. pagrindinės priemonės būtų verslinio tunų dydžio nustatymas, saugomų rajonų ir draudžiamų žvejybos sezonų apibrėžimas. |226 | Ekspertų rekomendacijų skelbimo priemonė Mokslo komiteto nuomonės skelbiamos TATAK svetainėje. |230 | Poveikio vertinimas Paprastųjų tunų išteklių atkūrimo planu siekiama užtikrinti tausų šių išteklių naudojimą ir pirmiausia sumažinti išžvejotas tunų jauniklių ir suaugusių tunų populiacijos dalis – šio tikslo bus siekiama nustatant žvejybos sezonus, per kuriuos draudžiama žvejoti, ir padidinant verslinių žuvų dydį. Bendrijos lygiu įgyvendintas išteklių atkūrimo planas bus taikomas rytinėje Atlanto dalyje ir Viduržemio jūroje paprastuosius tunus žvejojantiems Bendrijos žvejams. |TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI |305 | Siūlomų veiksmų santrauka TATAK priemonių, skirtų valdyti tunų rūšis, dėl kurių pasirašytų sutarčių susitariančiąja šalimi yra Bendrija, perkėlimas į Europos bendrijos teisę. |310 | Teisinis pagrindas Sutarties 37 straipsnis. |329 | Subsidiarumo principas Pasiūlymas priskiriamas išimtinei Bendrijos kompetencijai. Dėl to subsidiarumo principas netaikomas. |Proporcingumo principas |331 | Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl šių priežasčių. Regioninių žuvininkystės organizacijų priimtas rekomendacijas tiesiogiai įgyvendina Bendrija ir valstybės narės. Tačiau siekiant aiškumo ir skaidrumo tos rekomendacijos perkeliamos į Tarybos reglamentą, siekiant rekomendacijas išaiškinti taip, kad jas tinkamiau galėtų taikyti valstybės narės ir žvejai. |332 | Nebus jokių finansinių pasekmių. |Priemonių parinkimas |341 | Siūlomos priemonės: reglamentas. |342 | Kitos priemonės nebūtų tinkamos dėl toliau nurodomos(-ų) priežasties(-ių). Regioninių žuvininkystės organizacijų priimtos rekomendacijos perkeliamos į Tarybos reglamentą. |POVEIKIS BIUDžETUI |409 | Pasiūlymas neturi jokio poveikio Bendrijos biudžetui. |PAPILDOMA INFORMACIJA |570 | Išsamus pasiūlymo paaiškinimas Šiuo pasiūlymu siekiama paprastųjų tunų išteklių atkūrimo planą, kurį priėmė TATAK, įskaitant inter alia BSLK, technines verslinio paprastųjų tunų dydžio, saugomų rajonų, žvejybos sezonų ir kontrolės priemonių nustatymo priemones perkelti į Bendrijos teisę. |1.  2007/0058 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASnustatantis daugiametį paprastųjų tunų išteklių rytinėje Atlanto dalyje ir Viduržemio jūroje atkūrimo planąEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[1],kadangi:(1) Bendrija nuo 1997 m. lapkričio 14 d. yra Tarptautinės Atlanto tunų išsaugojimo konvencijos susitariančioji šalis[2].(2) 2006 m. lapkričio mėn. įvykusiame metiniame Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos susirinkime buvo priimtos rekomendacijos 2005[05] parengti paprastųjų tunų išteklių rytinėje Atlanto dalyje ir Viduržemio jūroje atkūrimo planą, kuris būtų įgyvendintas per 15 metų.(3) Siekiant atkurti paprastųjų tunų išteklius, TAKAT parengtame išteklių atkūrimo plane nustatyta bendrą sugauti leidžiamą kiekį laipsniškai mažinti 2007–2010 m., apriboti žvejybą tam tikruose rajonuose ir žvejybos laikotarpius, nustatyti naują verslinį paprastųjų tunų dydį, sportinei ir pramoginei žvejybos veiklai ir kontrolei skirtas priemones bei įdiegti TATAK parengtą Jungtinio tarptautinio tikrinimo tvarką, kad būtų užtikrinamas išteklių atkūrimo plano veiksmingumas.(4) Siekiant laikytis tarptautinių įsipareigojimų pagal TATAK rekomendaciją TATAK paprastųjų tunų išteklių rytinėje Atlanto dalyje ir Viduržemio jūroje atkūrimo planas laikinai įgyvendinamas Reglamentu (EB) Nr. .../2007 dėl Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos rekomenduojamo paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plano , kol 2007 m. bus priimtas Tarybos reglamentas, nustatantis daugiametes priemones paprastųjų tunų išteklių atkūrimui.(5) Todėl būtina nustatyti nuolatinį TATAK atkūrimo plano įgyvendinimą priimant nuo 2008 m. sausio 1 d. įsigaliosiantį Tarybos reglamentą, nustatantį atkūrimo planą, kaip numatyta 2002 m. gruodžio 20 d. Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką[3] 5 straipsnyje.(6) Tam tikros TATAK priimtos techninės priemonės paprastiesiems tunams yra įtrauktos į Bendrijos teisę, 2001 m. gegužės 14 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 973/2001, nustatančiu tam tikras tolimos migracijos žuvų rūšių išteklių apsaugos technines priemones[4].(7) Kad būtų galima priimti TATAK patvirtintas naujas technines priemones paprastiesiems tunams ir atnaujinti nuo minėto reglamento priėmimo galiojančias priemones, reikėtų iš Reglamento (EB) Nr. 973/2001 išbraukti kai kurias nuostatas ir jas pakeisti šiuo reglamentu.PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:I skyrius BENDROSIOS NUOSTATOS1 STRAIPSNIS Dalykas ir taikymo sritisŠiame reglamente nustatomos bendrosios taisyklės, pagal kurias Bendrija įgyvendins daugiametį Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (TATAK) nustatytą paprastųjų tunų ( Thunnus thynnus ) išteklių atkūrimo planą. Šis reglamentas taikomas paprastųjų tunų ištekliams rytinėje Atlanto dalyje ir Viduržemio jūroje.Minėto išteklių atkūrimo plano tikslas – užtikrinti, kad minėtų išteklių biomasė tausojamąją žvejybą užtikrinantį didžiausią sužvejotų žuvų kiekį atitiktų didesne nei 50 % tikimybe.2 straipsnis ApibrėžtysŠiame reglamente taikomos šios apibrėžtys:a) „SKŠ“ – Tarptautinės Atlanto tunų išsaugojimo konvencijos susitariančiosios šalys ir konvencijos nepasirašiusios bendradarbiaujančios šalys, bendrovės arba žvejybos bendrovės;b) „Žvejybos laivas“ – bet koks laivas, kuriuo komerciniais tikslais žvejojami tunų ištekliai arba kuris numatytas tokiai veiklai, įskaitant žuvų perdirbimo laivus ir perkrovimo operacijoms naudojamus laivus;c) „jungtinė žvejybos operacija“ – bet kokia dviejų arba daugiau su skirtingų SKŠ arba valstybių narių vėliavomis plaukiojančių laivų atliekama operacija, per kurią sužvejotų žuvų kiekis iš vieno laivo žvejybos įrankio perkraunamas į kitą laivą;d) „perkėlimo veikla“ – bet koks paprastųjų tunų perkėlimasi) iš žvejybos laivo į paprastųjų tunų galutinio tukinimo žuvininkystės ūkį, įskaitant vežant nugaišusias ar pasprukusias žuvis,ii) iš paprastųjų tunų žuvininkystės ūkių arba tunų gaudyklės į perdirbimo laivą, gabenimo laivą ar į krantą;e) „tunų gaudyklė“ – statomasis prie dugno pritvirtinamas žvejybos įrankis su nukreipiamuoju tinklu, kuris žuvis nukreipia į aptvarą;f) „laikymas į vandenį panardintuose narvuose“ – t. y. paprastieji tunai nekeliami į laivą, o laikomi į vandenį panardintuose narvuose, kuriuose šeriami ir tukinami;g) „tukinimas“ – trumpalaikis (du–šešis mėnesius) paprastųjų tunų laikymas į vandenį panardintuose narvuose siekiant, kad jų žuvienoje susikauptų daugiau riebalų;h) „tunų šėrimas“ – paprastųjų tunų laikymas į vandenį panardintuose narvuose ilgiau nei metus, kad tunai priaugtų svorio;i) „perkrovimas“ – visų žvejybos laive laikomų žuvų arba bet kokio jų kiekio perkrovimas į kitą žvejybos laivą;j) „perdirbimo laivas“ – laivas, kuriame prieš supakuojant žuvininkystės produktus jiems taikoma viena arba daugiau iš išvardytų operacijų: filė gamyba, pjaustymas gabalais, šaldymas, perdirbimas;k) „sportinė žūklė“ – nekomercinė žūklė, kurios dalyviai yra nacionalinės sporto organizacijos nariai arba kuriems išduota nacionalinė sporto licencija;l) „pramoginė žūklė“ – nekomercinė žūklė, kurios dalyviai nėra nacionalinės sporto organizacijos nariai arba kuriems neišduota nacionalinė sporto licencija;m) „II užduotis“ – Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (TATAK) „Lauko sąlygomis naudotiname žinyne renkant statistinius duomenis apie Atlanto tunus ir skumbrines (tik tunus) žuvis bei paimant jų imtis“ (Trečias leidimas, TATAK, 1990) nustatyta II užduotis.II skyrius ŽVEJYBOS GALIMYBėS3 STRAIPSNIS Bendras sugauti leidžiamas kiekis (BSLK)TATAK susitariančiosioms šalims nustatė šiuos paprastųjų tunų išteklių rytinėje Atlanto dalyje ir Viduržemio jūroje BSLK:-  2008 m. 28 500 tonos,-  2009 m. 27 500 tonos,-  2010 m. 25 500 tonos.Tačiau TATAK sutarus dėl naujų BSLK, Taryba, Komisijai pateikus pasiūlymą, kvalifikuota balsų dauguma atitinkamai pakeičia pirmoje dalyje nurodytus BSLK.4 straipsnis1. Visos valstybės narės joms tekusią paprastųjų tunų kvotą gali paskirti su jų vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams, kuriems buvo leista žvejoti paprastuosius tunus aktyviaisiais žvejybos įrankiais, ir joje registruotoms tunų gaudyklėms, kuriomis galima žvejoti kaip aktyviaisiais žvejybos įrankiais.2. Privatūs valstybės narės piliečių komerciniai susitarimai su SKŠ, pagal kuriuos su tos valstybės narės vėliava plaukiojančiu žvejybos laivu būtų žvejojama pagal SKŠ paskirtą tunų kvotą, sudaromi tik gavus atitinkamos valstybės narės, kuri apie tuos susitarimus praneša Komisijai, leidimą.III skyrius TECHNINėS PRIEMONėS5 STRAIPSNIS Uždraustas žvejybos sezonas1. Už nacionalinės jurisdikcijos žvejybos rajonų ribų pelaginėmis ūdomis žvejojančiais laivais (ilgesniais nei 24 m) paprastuosius tunus rytinėje Atlanto dalyje ir Viduržemio jūroje draudžiama žvejoti nuo 1 d. iki gruodžio 31 d., išskyrus žvejybos rajoną, kuris apibrėžiamas taip: į vakarus nuo 10° vakarų ilgumos ir šiaurę nuo 42° šiaurės platumos.2. Paprastuosius tunus gaubiamaisiais tinklais rytinėje Atlanto dalyje ir Viduržemio jūroje draudžiama žvejoti nuo liepos 1 d. iki gruodžio 31 d.3. Paprastuosius tunus kartinėmis ūdomis žvejojančiais laivais rytinėje Atlanto dalyje ir Viduržemio jūroje draudžiama žvejoti nuo lapkričio15 d. iki gegužės 15 d.4. Paprastuosius tunus žvejoti traleriais, velkančiais pelaginį (įvairiagylį) tralą, rytinėje Atlanto dalyje ir Viduržemio jūroje draudžiama žvejoti nuo lapkričio 15 d. iki gegužės 15 d.6 straipsnis Lėktuvų naudojimasValstybės narės imasi reikiamų priemonių uždrausti Konvencijos akvatorijoje paprastųjų tunų paieškai naudoti lėktuvus arba sraigtasparnius.7 straipsnis Verslinis žuvų dydis1. Verslinis paprastųjų tunų dydis rytinėje Atlanto dalyje ir Viduržemio jūroje yra 30 kg.2. Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies nuostatų ir nepažeidžiant 10 straipsnio nuostatų, verslinis paprastųjų tunų ( Thunnus thynnus ) dydis – 8 kg – taikomas šiems paprastiesiems tunams:a) kartinėmis ūdomis, velkamosiomis ūdomis pelaginių rūšių žuvis žvejojančių laivų ir pelaginiais tralais žvejojančių tralerių rytinėje Atlanto dalyje sužvejotiems paprastiesiems tunams;b) Adrijos jūroje sužvejotiems paprastiesiems tunams, kurie bus auginami žuvininkystės ūkiuose.3. Kartinėmis ūdomis, velkamosiomis ūdomis pelaginių rūšių žuvis žvejojančių laivų ir pelaginiais tralais žvejojančių tralerių rytinėje Atlanto dalyje sužvejotiems paprastiesiems tunams taikomos papildomos specialios sąlygos yra nustatytos I priede.8 straipsnis Paprastųjų tunų imčių ėmimo planas1. Visos valstybės narės parengia imčių ėmimo programą, kad būtų nustatytas sužvejotas kiekvienos dydžio kategorijos paprastųjų tunų kiekis.2. Imtis, kad būtų nustatytas žuvų dydis, turi būti sudaryta iš 100 žuvų, paimtų iš 100 tonų gyvų žuvų, arba iš 10 % iš viso į vandenį panardintame narve laikomų žuvų skaičiaus. Imtis žuvų dydžiui nustatyti, jeigu dydis nustatomas atsižvelgiant į žuvų ilgį ar svorį, žuvininkystės ūkyje imama išaugintas žuvis pateikiant rinkai ir, jeigu tai gabenant negyvas žuvis imama imtis – pagal TATAK nustatytą metodą, kuris naudojamas pranešant duomenis, kuriuos reikia pateikti vykdant II užduotį.3. Turi būti parengti papildomi metodai ir imtys, skirtos žuvims, kurios auginamos ilgiau nei metus.4. Imtys iš kiekvieno į vandenį panardinto narvo imamos atsitiktinės atrankos būdu, kai žuvys paimamos iš narvų. Kasmet atliekamo imčių ėmimo duomenys TATAK pateikiami iki kitų metų gegužės 31 d.9 straipsnis Priegauda1. Aktyviaisiais žvejybos įrankiais žvejojantiems laivams arba tiems laivams, kurie žvejoja ne paprastuosius tunus, leidžiama ne didesnė nei 8 % paprastųjų tunų (jų svoris mažesnis nei 30 kg, tačiau ne mažesnis nei 10 kg) priegauda.2. Pirmoje šio straipsnio dalyje nurodyta procentinė dalis apskaičiuojama naudojant laivo viso iškraunamo sužvejotų paprastųjų tunų kiekio bendrą priegaudą (žuvų skaičių) arba jo svorio ekvivalentą.3. Priegauda turi būti išskaičiuojama iš laivo registravimo valstybės narės kvotos. Negyva žuvis į jūrą neišmetama – tos žuvys išskaičiuojamos iš laivo registravimo valstybės narės kvotos.4. 14 straipsnis ir 18 straipsnio 1 dalis taikoma iškraunamiems paprastųjų tunų, kurie buvo sužvejoti kaip priegauda, kiekiams.10 straipsnis Pramoginė žūklė1. Vykdant pramoginę žūklę per kiekvieną jūros reisą draudžiama sugauti, laikyti laive, perkrauti ir iškrauti krante daugiau nei vieną paprastąjį tuną.2. Draudžiama parduoti paprastuosius tunus, sugautus vykdant pramoginę žūklę, išskyrus tuo atveju, jeigu jie parduodami labdaros tikslais.3. Valstybės narės renka duomenis apie pramoginę žūklę ir perduoda juos TATAK Tyrimų ir statistikos nuolatiniam komitetui.4. Valstybės narės imasi reikiamų priemonių kiek įmanoma geriau užtikrinti, kad vykdant pramoginę žūklę sužvejoti gyvi paprastieji tunai būtų paleidžiami, ypač jų jaunikliai.11 straipsnis Sportinė žūklė1. Valstybės narės imasi reikiamų priemonių sportinei žūklei reguliuoti, visų pirma išduodamos žūklės leidimus.2. Draudžiama parduoti paprastuosius tunus, sugautus vykdant sportinę žūklę, išskyrus tuo atveju, jeigu jie parduodami labdaros tikslais.3. Valstybės narės renka duomenis apie sportinę žūklę ir perduoda juos TATAK Tyrimų ir statistikos nuolatiniam komitetui.4. Valstybės narės imasi reikiamų priemonių kiek įmanoma geriau užtikrinti, kad vykdant sportinę žūklę sužvejoti gyvi paprastieji tunai būtų paleidžiami, ypač jų jaunikliai.VI skyrius KONTROLėS PRIEMONėS12 STRAIPSNIS Laivų, kuriems išduotas leidimas žvejoti paprastuosius tunus, registras1. Visos valstybės narės iki 2008 m. balandžio 1 d. elektroninėmis priemonėmis Komisijai nusiunčia visų su jų vėliava plaukiojančių laivų, kuriems yra leista (t. y. jiems yra išduotas specialus žvejybos leidimas) aktyviaisiais žvejybos įrankiais paprastuosius tunus žvejoti rytinėje Atlanto dalyje ir Viduržemio jūroje, sąrašus.2. Komisija 1 dalyje nurodytą sąrašą perduoda TATAK Vykdomajam sekretoriatui, kad tuos laivus būtų galima įrašyti į TATAK laivų, kuriems leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, sąrašą.3. Bendrijos laivai, neįrašyti į TATAK sąrašą, rytinėje Atlanto dalyje ir Viduržemio jūroje nežvejoja paprastųjų tunų, nelaiko jų laive, neperkrauna į kitą laivą, negabena, neperduoda ir neiškrauna jų į krantą.4. Reglamento (EB) Nr. 1936/2001 8a straipsnio 2, 4, 6, 7 ir 8 dalyse nustatytos žvejybos licencijų taisyklės taikomos mutatis mutandis .13 straipsnis Tunų gaudyklių, kuriomis žvejoti paprastuosius tunus išduotas leidimas, registras1. Visos valstybės narės iki 2008 m. balandžio 1 d. elektroninėmis priemonėmis Komisijai nusiunčia visų tunų gaudyklių, kuriomis žvejoti paprastuosius tunus rytinėje Atlanto dalyje ir Viduržemio jūroje išduotas leidimas, sąrašus. Į sąrašą įrašomas gaudyklės pavadinimas ir registravimo numeris.2. Komisija minėtą sąrašą TATAK Vykdomajam sekretoriatui perduoda iki 15.balandžio.2008, kad tunų gaudykles būtų galima įrašyti į TATAK tunų gaudyklių, kuriomis žvejoti paprastuosius tunus išduotas leidimas, sąrašą.3. Bendrijos tunų gaudyklėmis, neįrašytomis į TATAK sąrašą, rytinėje Atlanto dalyje ir Viduržemio jūroje neleidžiama žvejoti paprastųjų tunų, jų laikyti, perkrauti arba iškrauti jų į krantą.4. Reglamento (EB) Nr. 1936/2001 8a straipsnio 2, 4, 6, 7 ir 8 dalys taikomos mutatis mutandis .14 straipsnis Nurodytieji uostai1. Valstybės narės nurodo iškrovimui į krantą naudotiną vietą arba netoli kranto esančią vietą (nurodytieji uostai), kurioje leidžiama atlikti paprastųjų tunų iškrovimo į krantą arba perkrovimo operacijas.2. Valstybės narės ne vėliau nei iki kiekvienų metų balandžio 1 d. Komisijai perduoda nurodytųjų uostų sąrašą. Komisija šį sąrašą TATAK Vykdomajam sekretoriatui perduoda iki kiekvienų metų balandžio 15 d. Apie visus vėlesnius to sąrašo keitimus iki keitimo įsigaliojimo likus bent 15 dienų pranešama Komisijai, kad ji informaciją apie keitimus perduotų TATAK vykdomajam sekretoriatui.3. Draudžiama, išskyrus SKŠ nurodytuose uostuose, iš 12 straipsnyje nurodytų laivų iškrauti į krantą ar perkrauti iš jų bet kokį rytinėje Atlanto dalyje ir Viduržemio jūroje sužvejotų paprastųjų tunų kiekį.4. Ši nuostata netaikoma kartinėmis ūdomis, velkamosiomis ūdomis pelaginių rūšių žuvis žvejojančių laivų ir pelaginiais tralais žvejojančių tralerių rytinėje Atlanto dalyje ir Viduržemio jūroje sužvejotų paprastųjų tunų iškrovimams arba perkrovimams.15 straipsnis Duomenų registravimo reikalavimai1. Laivų, nurodytų 13 straipsnyje, kapitonai turi laikytis ne tik Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 6 ir 8 straipsnių reikalavimų, bet ir įrašyti į laivo žurnalą II priede nurodytą informaciją.2. Laivų, nurodytų 13 straipsnyje, kapitonai, dalyvaujantys jungtinėje žvejybos operacijoje į laivų žurnalus įrašo šią informaciją:a) jeigu sužvejotos žuvys paimamos į laivą arba perkeliamos į vandenyje panardintus narvus:- datą ir laiką,- geografinę padėtį (geografinę ilgumą ir platumą),- į laivą paimtų arba į vandenyje panardintus narvus perkeltų žuvų kiekį,- žvejybos laivo, kurio žvejybos įrankiais buvo sužvejotos žuvys, pavadinimą ir tarptautinį radijo šaukinį,b) jeigu sužvejotos žuvys nepaimamos į laivą ar laikomos tinkluose prieš pradedant perkrovimo operaciją arba prieš perkeliant jas į vandenyje panardintus narvus:- datą ir laiką,- geografinę padėtį (geografinę ilgumą ir platumą),- kad joks sužvejotų žuvų kiekis nebuvo paimtas į laivą ar perkeltas į vandenyje panardintus narvus,- žvejybos laivo, kurio žvejybos įrankiais buvo sužvejotos žuvys, pavadinimą ir tarptautinį radijo šaukinį,16 straipsnis Jungtinės žvejybos operacijos1. Jungtines žvejybos operacijas paprastiesiems tunams gaudyti, kuriose dalyvauja su valstybės narės vėliava plaukiojantys laivai, leidžiama vykdyti gavus atitinkamos laivo įregistravimo valstybės narės sutikimą.2. Jungtinėje žvejybos operacijoje dalyvaujantys žvejybos laivai savo registracijos valstybei narei pateikia išsamią informaciją apie jungtinės operacijos trukmę ir joje dalyvaujančių operatorių tapatybę.3. Valstybės narės šio straipsnio 2 dalyje nurodytą informaciją perduoda TATAK sekretoriatui ir Komisijai.17 straipsnis Ataskaitos apie sužvejotus žuvų kiekius1. Laivų, nurodytų 12 straipsnyje, kapitonai tų laivų registravimo valstybių narių kompetentingoms institucijoms siunčia „ataskaitą apie sužvejotų žuvį kiekį“, kurioje nurodo sužvejotą paprastųjų tunų kiekį, įskaitant privalomąją ataskaitą apie sužvejotą žuvų kiekį ir žvejybos pastangą net tuo atveju, jeigu žuvų nebuvo sužvejota.2. Ataskaita apie sužvejotą žuvų kiekį pirmą kartą perduodama ne vėliau nei praėjus dešimčiai dienų nuo laivo įplaukimo į rytinę Atlanto dalį ir Viduržemio jūrą ar nuo žvejybos reiso pradžios. Kapitonas, jeigu atliekamos jungtinės operacijos, nurodo, kokiam laivui ar laivams priskirtini sužvejotų žuvų kiekiai turi būti išskaičiuojami iš laivo(-ų) registravimo valstybei skirtos kvotos.3. Žvejybos laivų kapitonai nuo kiekvienų metų birželio 1 d. kas 5 dienas perduoda ataskaitą apie sužvejotą paprastųjų tunų kiekį, įskaitant privalomąją ataskaitą apie sužvejotą žuvų kiekį ir žvejybos pastangą net tuo atveju, jeigu žuvų nebuvo sužvejota.4. Kiekviena valstybė narė, gavusi ataskaitą, ataskaitas apie sužvejotus žuvų kiekius elektroninėmis arba kitokiomis priemonėmis perduoda TATAK sekretoriatui.5. Valstybės narės iki kiekvieno mėnesio penkioliktos dienos kompiuteriu nuskaitoma forma Komisijai praneša apie su jų vėliava plaukiojančių laivų per ankstesnį mėnesį rytinėje Atlanto dalyje ir Viduržemio jūroje sužvejotus paprastųjų tunų kiekius, kurie buvo iškrauti į krantą, perkrauti arba iš tų laivų suleisti į vandenyje panardintus narvus.18 straipsnis Iškrovimai1. Laivų, nurodytų šio reglamento 12 straipsnyje, kapitonai arba jų atstovai, nukrypdami nuo Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 7 straipsnio nuostatų, valstybės narės, kurios nurodytaisiais uostais ir žuvų iškrovimo vietų infrastruktūra jie ketina naudotis, kompetentingai institucijai bent prieš 4 valandas iki apskaičiuoto atplaukimo į uostą laiko, praneša šią informaciją:a) numatytą atvykimo į uostą laiką,b) apskaičiuotą laive laikomą paprastųjų tunų kiekį,c) duomenis apie geografinį rajoną, kuriame žuvys buvo sužvejotos;2. Kompetentinga valstybės narės institucija duomenis apie į krantą iškrautą žuvų kiekį laivo registravimo valstybės institucijai perduoda per 48 valandas nuo žuvų iškrovimo į krantą pabaigos.3. Ši nuostata netaikoma kartinėmis ūdomis, velkamosiomis ūdomis pelaginių rūšių žuvis žvejojančių laivų ir pelaginiais tralais žvejojančių tralerių rytinėje Atlanto dalyje ir Viduržemio jūroje sužvejotų paprastųjų tunų iškrovimams.19 straipsnis Perkrovimas1. Nukrypstant nuo Reglamento (EEB) Nr. Nr. 2847/93 11 straipsnio nuostatų, rytinėje Atlanto dalyje ir Viduržemio jūroje paprastuosius tunus draudžiama perkrauti jūroje, išskyrus už nacionalinės jurisdikcijos žvejybos rajonų ribų ilgosiomis ūdomis tunus žvejojančius laivus, kurie veiklą vykdo pagal TATAK Rekomendacijas 2005[06], nustatančias perkrovimo iš už nacionalinės jurisdikcijos žvejybos rajonų ribų ilgosiomis ūdomis tunus žvejojančių laivų ir perkrovimo į tuos laivus programą , su pakeitimais.2. Laivo, į kurį perkraunama žuvis (t. y. žvejybos arba perdirbimo laivą), kapitonas arba jo atstovas valstybės narės, kurios uostu kapitonas ketina naudotis, kompetentingoms institucijoms ar valstybės narės, kurioje yra atitinkamas žuvininkystės ūkis, kompetentingoms institucijoms pateikia šią informaciją bent prieš 48 valandas iki numatyto atvykimo laiko į uostą:a) numatytą atvykimo į uostą laiką,b) apskaičiuotą laive laikomą paprastųjų tunų kiekį,c) duomenis apie geografinį rajoną, kuriame buvo sužvejoti paprastieji tunai,d) žvejybos laivo pavadinimą ir laivo numerį, laivui suteiktą TATAK registre, kuriame nurodomi žvejybos laivai, turintys leidimą žvejoti paprastuosius tunus,e) žvejybos laivo, į kurį perkraunama, pavadinimą ir laivo numerį, laivui suteiktą TATAK registre, kuriame nurodomi žvejybos laivai, turintys leidimą žvejoti paprastuosius tunus,f) perkrautiną paprastųjų tunų kiekį (tonomis).3. Žvejybos laivai neatlieka perkrovimo, jeigu jiems leidimo iš anksto nėra davusios jų registravimo valstybės.4. Žvejybos laivo kapitonas, atlikdamas perkrovimo operaciją, laivo registravimo valstybei praneša:a) perkrautą paprastųjų tunų kiekį,b) perkrovimo datą ir uostą,c) žvejybos laivo, į kurį perkraunama, pavadinimą, registracijos numerį, registracijos valstybę ir laivo numerį, laivui suteiktą TATAK registre, kuriame nurodomi žvejybos laivai, turintys leidimą žvejoti paprastuosius tunus,d) duomenis apie geografinį rajoną, kuriame buvo sužvejoti paprastieji tunai.5. Valstybės narės, kurios uoste buvo atlikta perkrovimo operacija, kompetentinga institucija arba valstybės narės, kurioje yra atitinkamas žuvininkystės ūkis, kompetentingos institucijos atplaukus laivui, į kurį buvo perkrauta žuvis, inspektuoja tą laivą, patikrina krovinį ir su perkrovimo operacija susijusius dokumentus.6. Valstybės narės, kurios uoste buvo atlikta perkrovimo operacija, kompetentinga institucija arba valstybės narės, kurioje yra atitinkamas žuvininkystės ūkis, kompetentingos institucijos laivo, į kurį buvo perkrauta žuvis, registravimo valstybės institucijai per 48 valandas nuo perkrovimo operacijos pabaigos nusiunčia duomenis apie perkrovimo operaciją.7. Laivų, nurodytų 12 straipsnyje, kapitonai parengia perkrovimo operacijos deklaraciją ir perduoda ją valstybės narės, su kurios vėliava laivai plaukioja, kompetentingoms institucijoms. Deklaracija perduodama ne vėliau nei 15 dienų nuo uoste atliktos perkrovimo operacijos (deklaracija parengiama pagal III priede nustatytą pavyzdį).20 straipsnis Žuvų perkėlimo į vandenyje panardintus narvus operacijos1. Valstybė narė, kurios jurisdikcijai priklauso paprastųjų tunų žuvininkystės ūkis, per savaitę nuo žuvų perkėlimo į vandenyje panardintus narvus operacijos pabaigos valstybei narei arba susitariančiajai šaliai, su kurios vėliava plaukiojantys laivai žvejojo tunus, ir TATAK sekretoriatui, pateikia žuvų perkėlimo į vandenyje panardintus narvus ataskaitą, kurią patvirtina stebėtojas. Šioje ataskaitoje turi būti pateikiama informacija, kuri buvo įtraukta į žuvų perkėlimo į vandenyje panardintus narvus deklaraciją, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1936/2001 4 straipsnio b dalyje.2. Jeigu paprastųjų tunų tukinimo žuvininkystės ūkiai yra ne valstybių narių jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse, šio straipsnio 1 dalies nuostatos mutatis mutandis taikomos toms valstybėms narėms, kuriose yra įsisteigę už paprastųjų tunų tukinimo žuvininkystės ūkius atsakingi fiziniai ar juridiniai asmenys.3. Prieš pradedant bet kokią perkėlimo veiklą, valstybei narei, kurioje yra registruotas žvejybos laivas, tos valstybės narės, kurioje yra žuvininkystės ūkis, kompetentinga institucija praneša apie į vandenyje panardintus narvus perkeltą žuvų, kurias sužvejojo su jos vėliava plaukiojantis laivas, kiekį. Žvejybos laivo registravimo valstybė narė tos valstybės narės, kurioje yra žuvininkystės ūkis, kompetentingos institucijos prašo konfiskuoti sužvejotus žuvų kiekius ir žuvis paleisti į jūrą, jeigu gavusi minėtą informaciją ta valstybė narė laiko, kada) žvejybos laivas deklaravo sužvejojęs žuvų, nors neturėjo pakankamos kvotos, kad paprastuosius tunus jam būtų leidžiama perkelti į vandenyje panardintus narvus,b) nebuvo tinkamai pranešta apie sužvejotą žuvų kiekį ir į jį nebuvo atsižvelgta apskaičiuojant bet kokią taikytiną kvotą,c) žvejybos laivas, kuris deklaravo pagavęs žuvų, neturėjo išduoto leidimo žvejoti paprastuosius tunus.4. 12 straipsnyje nurodytų žvejybos laivų kapitonai pagal III priede nustatytą pavyzdį parengia žuvų perkėlimo deklaraciją ir ją perduoda laivo registravimo valstybei narei ne vėliau nei per 15 dienų po žuvų perkėlimo į transportinį laivą arba į vandenyje panardintą narvą. Su perkeliamomis žuvimis, kai jos gabenamos perkelti į vandenyje panardintus narvus, turi būti pateikiama perkėlimo deklaracija.21 straipsnis Žvejyba gaudyklėmis1. Duomenys apie sužvejotą žuvų kiekį registruojami po kiekvienos tunų gaudyklėmis vykdytos žvejybos operacijos ir duomenys apie sužvejotą žuvų kiekį elektroninėmis arba kitokiomis priemonėmis kompetentingai institucijai perduodami ne vėliau nei per 48 valandas nuo kiekvienos žvejybos operacijos pabaigos.2. Kiekviena valstybė narė, gavusi duomenis apie sužvejotą žuvų kiekį, elektroninėmis priemonėmis juos perduoda TATAK sekretoriatui.22 straipsnis Tikrinimas uoste arba žuvininkystės ūkyje1. Valstybės narės tikrina uoste visus į TATAK registrą, kuriame nurodomi žvejybos laivai, turintys leidimą žvejoti paprastuosius tunus, įrašyti laivai, į jų nurodytuosius uostus įplaukiantys iškrauti rytinėje Atlanto dalyje ir Viduržemio jūroje sužvejotų paprastųjų tunų ir (arba) juos perkrauti.2. Valstybės narės tikrina, kaip jų jurisdikcijai priklausančiuose žuvininkystės ūkiuose atliekama žuvų paleidimo į vandenyje panardintus narvus operacija.3. Jeigu žuvininkystės ūkiai yra ne valstybių narių jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse, šio straipsnio 2 dalies nuostatos mutatis mutandis taikomos toms valstybėms narėms, kuriose yra įsisteigę už žuvininkystės ūkį atsakingi fiziniai ar juridiniai asmenys.23 straipsnis Kryžminiai patikrinimai1. Valstybės narės tikrina, taip pat ir naudodamos laivo stebėjimo sistemos (LSS) duomenis, ar buvo pateikti su jų vėliavomis plaukiojančių laivų žurnalai ir atitinkamą į tų laivų žurnalus, perkėlimo ir (arba) perkrovimo dokumentus ir į dokumentus apie sužvejotą žuvų kiekį įrašytą informaciją.2. Valstybės narės administracinėmis priemonėmis atlieka kryžminius visų iškrautų į krantą, perkrautų arba į vandenyje panardintus narvus perkeltų žuvų kiekių ir į laivų žurnalus, perkrovimo deklaracijas, iškrovimo į krantą deklaracijas įrašytų kiekvienos rūšies žuvų kiekių arba žuvų perkėlimo į vandenyje panardintus narvus kiekių bei į bet kokius susijusius dokumentus, pvz., važtaraščius ir (arba) pranešimą apie pardavimą, įrašytų kiekių atitikties patikrinimus.24 straipsnis TATAK tarptautinio jungtinio tikrinimo sistema1. TATAK Ketvirtajame reguliariame susirinkime (Madride, 1975 m. lapkričio mėn.) priimta ir šio reglamento IV priede pateikta Jungtinio tarptautinio tikrinimo sistema taikoma Bendrijoje.2. Valstybės narės, kurių žvejybos laivams buvo išduotas leidimas Rytų Atlante ir Viduržemio jūroje žvejoti paprastuosius tunus, paskiria inspektorius, kurie patikrinimus pagal sistemą atlieka jūroje.3. Komisija gali paskirti Bendrijos inspektorius, kurie dalyvautų įgyvendinant minėtą tikrinimo sistemą.4. Komisija koordinuoja Bendrijos pagal sistemą vykdomą priežiūros ir tikrinimo veiklą. Komisija, kartu su suinteresuotosiomis valstybėmis narėmis, minėtam tikslui gali parengti jungtines tikrinimo programas, kurias įgyvendindama Bendrija galėtų įvykdyti jai toje sistemoje nustatytus įpareigojimus. Valstybės narės, kurių laivai žvejoja reguliuojamus išteklius, parengia reikiamas priemones, kad būtų sudarytos sąlygos įgyvendinti minėtas programas, ypač susijusias su reikalingais žmogiškaisiais ir materialiniais ištekliais ir laikotarpiais, per kuriuos tie ištekliai turi būti naudojami, ir jų naudojimo zonomis.5. Valstybės narės iki kiekvienų metų balandžio 1 d. praneša Komisijai inspektorių pavardes ir nurodo inspekcijos laivus, kuriuos kitais metais jos ketina skirti sistemai įgyvendinti. Komisija, remdamasi minėta informacija ir bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, parengia perspektyvinį planą, pagal kurį Bendrija kasmet dalyvaus įgyvendinant sistemą (Komisija tą planą nusiunčia TATAK sekretoriatui ir valstybėms narėms).25 straipsnis Stebėtojų programa1. Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad stebėtojai aplankytų bent toliau nurodytą procentinę dalį su jos vėliava plaukiojančių ilgesnių nei 15 m laivų:a) 20 % valstybės narės gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų. Jei tai jungtinės žvejybos operacijos, stebėtojas turi dalyvauti atliekant žvejybos operaciją,b) 20 % valstybės narės tralerių, velkančių pelaginius tralus,c) 20 % ilgosiomis ūdomis žvejojančių valstybės narės laivų,d) 20 % kartinėmis ūdomis žvejojančių valstybės narės laivų,e) 100 % žvejybos laivų, dalyvaujančių paprastųjų tunų paėmimo iš tunų gaudyklių operacijose.Stebėtojo užduotys visų pirma turėtų būti:a) stebėti, ar laivas atitinka šio reglamento reikalavimus,b) registruoti duomenis apie žvejybos veiklą ir teikti ataskaitas apie ją,c) stebėti ir apskaičiuoti sužvejotą žuvų kiekį bei tikrinti į laivo žurnalą įrašytus įrašus,d) nustatyti laivus, kuriuos būtų galima įtarti, kad žvejodami nesilaiko TATAK nustatytų išteklių išsaugojimo priemonių, ir registruoti duomenis apie tokius laivus.Be to, stebėtojas, atsižvelgdamas į TATAK Tyrimų ir statistikos nuolatinio komiteto nurodymus, turi vykdyti mokslinį darbą, pvz., rinkti duomenis pagal TATAK apibrėžtos II užduoties reikalavimus, jeigu to prašo Tarptautinė Atlanto tunų apsaugos komisija.2. Kiekviena valstybė narė, kurios jurisdikcijai priklauso paprastųjų tunų žuvininkystės ūkis, užtikrina, kad stebėtojas dalyvautų paprastuosius tunus perkeliant į vandenyje panardintus narvus ir kiekvieną kartą iš tų narvų paimant žuvis.Stebėtojo užduotys visų pirma turėtų būti:a) stebėti, ar žuvis auginant žuvininkystės ūkiuose laikomasi Reglamento (EB) Nr. 1936/2001 4a, 4b ir 4c straipsnių reikalavimų, ir kontroliuoti, kad minėtų reikalavimų būtų laikomasi.b) patvirtinti 20 straipsnyje nurodytą žuvų perkėlimo į vandenyje panardintus narvus ataskaitą,c) vykdyti, atsižvelgiant į TATAK Tyrimų ir statistikos nuolatinio komiteto nurodymus, tokį mokslinį darbą, pvz., paimti imtis, kokį vykdyti prašo Tarptautinė Atlanto tunų apsaugos komisija.26 straipsnis Vykdymo užtikrinimas1. Valstybės narės imasi vykdymą užtikrinančių priemonių, kurios su jos vėliava plaukiojančiam laivui taikomos tuo atveju, jeigu remiantis valstybių narių įstatymais nustatoma, kad laivas nesilaiko 5, 7, 14, 15, 17 ir 19 straipsnių nuostatų. Vykdymą užtikrinančios priemonės, atsižvelgiant į pažeidimo sunkumą ir remiantis jų nacionaliniais įstatymais, visų pirma – tai:a) baudos.b) neteisėtų žvejybos įrankių ir sužvejoto žuvų kiekio konfiskavimas,c) laivo areštavimas,d) žvejybos leidimo galiojimo sustabdymas arba panaikinimas,e) žvejybos kvotos sumažinimas arba atšaukimas, jeigu reikia.2. Kiekviena valstybė narė, kurios jurisdikcijai priklauso paprastųjų tunų žuvininkystės ūkis, imasi žuvininkystės ūkiui taikomų vykdymą užtikrinančių priemonių, jeigu remiantis tos valstybės įstatymais nustatoma, kad minėtas žuvininkystės ūkis nesilaiko šio reglamento 20 straipsnio ir 25 straipsnio 2 dalies nuostatų bei Reglamento (EB) Nr. 1936/2001 4a, 4b ir 4c straipsnių nuostatų. Vykdymą užtikrinančios priemonės, atsižvelgiant į pažeidimo sunkumą ir remiantis nacionaliniais įstatymais, visų pirma – tai:a) baudos,b) laikinas išbraukimas iš žuvų tukinimo žuvininkystės ūkių registro arba išbraukimas iš jo visam laikui,c) draudimas tam tikrus paprastųjų tunų kiekius perkelti į vandenyje panardintus narvus arba juos parduoti.27 straipsnis Rinkai skirtos priemonės1. Rytinės Atlanto dalies ir Viduržemio jūros paprastuosius tunus ( thunnus thynnus ), su kuriais nepateikiami tikslūs, išsamūs ir patvirtinti pagal šio reglamento reikalavimus pateiktini dokumentai, draudžiama pateikti Bendrijos vidaus prekybai, iškrauti į krantą, importuoti, eksportuoti, perkelti į vandenyje panardintus narvus, kuriuose paprastieji tunai būtų laikomi, kad priaugtų svorio, ir tukinami, eksportuoti naudojant grįžtamojo eksporto procedūrą ir perkrauti.2. Paprastuosius tunus (Thunnus thynnus) draudžiama pateikti Bendrijos vidaus prekybai, juos importuoti, iškrauti į krantą, perkelti į vandenyje panardintus narvus, kuriuose tie tunai būtų auginami, ir tukinti, perdirbti, eksportuoti, eksportuoti taikant grįžtamojo eksporto procedūrą ir perkrauti, jeigu Rytų Atlante ir Viduržemio jūroje jie buvo sugauti žvejybos laivais, kurių registravimo valstybė narė neturi taikant TATAK išteklių valdymo ir išsaugojimo priemones jai skirtos kvotos paprastuosius tunus žvejoti Rytų Atlante ir Viduržemio jūroje, tai valstybei nenustatyti sužvejojamų žuvų kiekio apribojimai, jai nebuvo nustatyta žvejybos pastanga arba jeigu laivo registravimo valstybės bendrosios žvejybos galimybės jau buvo išnaudotos.3. Draudžiama Bendrijos vidaus prekybai pateikti paprastuosius tunus iš TATAK „ Rekomendacijos 2006[07] dėl paprastųjų tunų auginimo žuvininkystės ūkiuose“ reikalavimų neatitinkančių žuvininkystės ūkių, tuos tunus importuoti, iškrauti į krantą, perdirbti ir eksportuoti.28 straipsnis Perskaičiavimo koeficientaiApskaičiuojant lygiavertį suapvalintą perdirbtų paprastųjų tunų svorį taikomi TATAK Tyrimų ir statistikos nuolatinio komiteto nustatyti perskaičiavimo koeficientai.V skyrius BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS29 STRAIPSNIS Reglamento (EB) Nr. 973/2001 pakeitimaiReglamentas (EB) Nr. 973/2001 iš dalies keičiamas taip:(1) 5 ir 5a straipsniai išbraukiami;(2) iš IV priedo išbraukiamas paprastiesiems tunams skirtas įrašas.30 straipsnis ĮsigaliojimasŠis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Jis taikomas nuo 2008 m. sausio 1 d.Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkas The President  I PRIEDAS Rytų Atlante kartinėmis ūdomis, velkamosiomis ūdomis pelaginių rūšių žuvis žvejojantiems laivams ir pelaginiais tralais žvejojantiems traleriams taikomos specialios sąlygos1. Visos valstybės narės kartinėmis ūdomis ir velkamosiomis ūdomis pelaginių rūšių žuvis žvejojančių laivų, kuriems išduotas leidimas žvejoti paprastuosius tunus, skaičių apriboja taip, kad jis neviršytų didžiausio minėtų rūšių laivų, kurie paprastuosius tunus žvejojo 2006 m., skaičiaus.2. Visos valstybės apriboja didžiausią pelaginiais tralais žvejojančių tralerių, kuriems išduotas leidimas kaip priegaudą žvejoti paprastuosius tunus, skaičių.3. Valstybės narės iki 1.balandžio.2008 TATAK sekretoriatui perduoda žvejybos laivų, kuriems leidžiama žvejoti pagal I dalies 1 ir 2 pastraipų nuostatas, skaičių.4. a) Visos valstybės narės užtikrina, kad laivai, kuriems buvo išduoti I dalies 1 ir 2 pastraipose nurodyti specialūs žvejybos leidimai, būtų įrašomi į sąrašą, kuriame pateikiamas tų laivų pavadinimas ir Bendrijos laivyno registro numeris, kaip apibrėžta 2003 m. gruodžio 30 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 26/2004 dėl Bendrijos laivyno registro[5] I priede. Valstybės narės specialų žvejybos leidimą išduoda tik tada, jeigu laivas buvo įrašytas į TATAK laivų, kuriems buvo išduotas leidimas žvejoti paprastuosius tunus, registrą.b) Visos valstybės narės šios pastraipos a punkte nurodytą sąrašą ir visus vėlesnius jo keitimus kompiuteriu nuskaitoma forma nusiunčia Komisijai.c) 4 pastraipos a punkte nurodyto sąrašo pakeitimai Komisijai perduodami bent prieš penkias dienas iki tos dienos, kai iš naujo į minėtą sąrašą įrašytas laivas įplaukia į Rytų Atlantą ir Viduržemio jūrą. Komisija pakeitimus nedelsdama persiunčia TATAK sekretoriatui.5. Visos valstybės narės ne daugiau nei 10 % joms tekusios paprastųjų tunų kvotos paskirsto 4 pastraipoje nurodytus žvejybos leidimus turintiems laivams; iš tos kvotos ne daugiau nei 200 tonų ne mažesnio nei 6,4 kg svorio parastųjų tunų tenka kartinėmis ūdomis žvejojantiems laivams, kurių didžiausias ilgis trumpesnis nei 17 m.6. Visos valstybės narės ne daugiau nei 2 % jai priklausančios paprastųjų tunų kvotos gali paskirti komercinei žvejybai tradiciniais arba riboto poveikio rankiniais žvejybos įrankiais pakrantės vandenyse, kad būtų sugaunama šviežių žuvų.7.a) Paprastuosius tunus, sužvejotus Rytų Atlante ir Viduržemio jūroje, iš šio priedo 1 ir 2 pastraipose nurodytų laivų draudžiama perkrauti arba iškrauti į krantą ne SKŠ nurodytuose uostuose, o kokioje nors kitoje vietoje.b) Valstybės narės nurodo vietą, kurioje žuvys iškraunamos į krantą, arba vietą netoli kranto (nurodytųjų uostų), kurioje leidžiama atlikti paprastųjų tunų perkrovimo arba iškrovimo į krantą operacijas.c) Valstybės narės ne vėliau nei iki kiekvienų metų balandžio 1 d. Komisijai perduoda nurodytųjų uostų sąrašą. Komisija šią informaciją TATAK Vykdomajam sekretoriatui perduoda iki kiekvienų metų balandžio 15 d. Apie visus vėlesnius to sąrašo keitimus iki keitimo įsigaliojimo likus bent 15 dienų pranešama Komisijai, kad ji informaciją apie keitimus perduotų TATAK vykdomajam sekretoriatui.8. Bendrijos laivų, nurodytų 1 ir 2 pastraipoje, kapitonai arba jų atstovai, nukrypdami nuo Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 7 straipsnio nuostatų, valstybės narės, kurios uostais arba žuvų iškrovimo vietų infrastruktūra jie ketina naudotis, kompetentingai institucijai bent prieš 4 valandas iki apskaičiuoto atplaukimo į uostą laiko, praneša šią informaciją:a) numatytą atvykimo į uostą laiką,b) apskaičiuotą laive laikomą paprastųjų tunų kiekį,c) duomenis apie geografinį rajoną, kuriame žuvys buvo sužvejotos;9. Visos valstybės narės įgyvendina pranešimo apie sužvejotus žuvų kiekius sistemą, užtikrinančią reikiamą kiekvienam laivui skirtos kvotos panaudojimo stebėjimą.10. Sužvejotų paprastųjų tunų neleidžiama pateikti į mažmeninę prekybą (nesvarbu, koks pardavimo metodas galėtų būti pasirinktas), kad jie būtų parduoti galutiniam vartotojui, jeigu tinkamu žymeniu arba etikete nėra nurodoma:a) žuvų rūšys, naudotas žvejybos įrankis,b) žvejybos rajonas ir žuvų sugavimo diena.11. Valstybės narės tiems kartinėmis ūdomis žvejojantiems laivams, kuriems yra išduotas leidimas Rytų Atlante žvejoti paprastuosius tunus, nuo 2008 m. liepos 1 d. nustato šiuos reikalavimus dėl prie žuvies uodegos prisegamo įsago:a) prie žuvies uodegos prisegamais įsagais visi paprastieji tunai turi būti paženklinami nedelsiant, kai tik tunai iškraunami.b) Kiekvienas prie žuvies uodegos prisegamas įsagas turi būti paženklintas unikaliuoju identifikavimo numeriu, kuris įrašomas į paprastiesiems tunams skirtus statistinius dokumentus ir juo ženklinama bet kokia pakuotė, į kurią į įdėta tuno.II PRIEDAS Laivų žurnalų reikalavimai:Būtinieji laivo žurnalų reikalavimai1. Laivo žurnalo puslapiai turi būti sunumeruoti.2. Laivo žurnalas turi būti pildomas kiekvieną dieną (vidurnaktį) ir prieš atplaukiant į uostą.3. Laivo žurnale daromas įrašas tuo atveju, jeigu atliekami patikrinimai jūroje.4. Viena laivo žurnalo lapų kopija turi būti paliekama laivo žurnale.5. Laive turi būti laikoma tiek laivo žurnalų, kad juose būtų aprašyta ta veikla, kurią laivas vykdė per metus.Būtinoji standartinė informacija, kuri pateikiama laivo žurnaluose:1. Kapitono pavardė ir gyvenamosios vietos adresas.2. Uostai, iš kurių buvo išplaukta, išplaukimo datos, uostai, į kuriuos buvo įplaukta, įplaukimo datos.3. Laivo pavadinimas, laivų registre laivui suteiktas numeris, TATAK numeris ir Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) laivui suteiktas numeris (jeigu buvo suteiktas). Jei tai jungtinės žvejybos operacijos, visų šiose operacijose dalyvaujančių laivų pavadinimai, laivų registre laivams suteikti numeriai, TATAK numeriai ir Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) laivams suteikti numeriai (jeigu buvo suteikti).4. Žvejybos įrankis:a) tipas, JTO MŽŪO kodasb) Matmenys (ilgis, tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis, kabliukų skaičius …)5. Operacijos jūroje — reiso dienai skiriama bent viena laivo žurnalo eilutė, kurioje nurodoma:a) Veikla (žvejyba, laivo buvimo vietos keitimas…),b) Padėtis: tiksliai nurodoma kasdieninė laivo geografinė padėtis (nurodoma laipsniais ir minutėmis), ta padėtis užregistruojama atliekant kiekvieną žvejybos operaciją arba užregistruojama vidurdienį, jeigu tą dieną nebuvo žvejojama.c) Duomenys apie sužvejotus žuvų kiekius:6. Žuvų rūšys nurodomos:a) pagal JTO MŽŪO kodą,b) pateikiant suapvalintą per dieną sužvejotų žuvų svorį.7. Laivo kapitono parašas.8. Stebėtojo parašas (jeigu stebėtojas dalyvavo).9. Svorio nustatymo priemonės: apskaičiuojamas, sveriama laive.10. Į laivo žurnalą įrašomas lygiavertis gyvasis žuvų svoris ir nurodomi perskaičiavimo koeficientai, kurie buvo naudoti apskaičiuojant.Būtinoji informacija, pateikiama iškraunant į krantą, perkraunant ir (arba) perkeliant1. Iškrovimo, perkrovimo ir perkėlimo uostai ir šių operacijų atlikimo datos.2. Produktaia) pateikimas.b) žuvų arba dėžių skaičius ir kiekis (kg).3. Laivo kapitono arba laivo atstovo parašas.III PRIEDAS TATAK PERKĖLIMO IR (ARBA) PERKROVIMO DEKLARCIJADokumento Nr. TATAK PERKĖLIMO IR (ARBA) PERKROVIMO DEKLARCIJAVilkikas ir (arba) transportinis laivas Laivo pavadinimas ir radijo šaukinys Vėliava: Laivo registravimo valstybės išduoto leidimo Nr. Nacionaliniame laivų registre laivui suteiktas Nr. TATAK laivų registre laivui suteiktas Nr. Tarptautinės jūrų organizacijos laivui suteiktas Nr. | Žvejybos laivas Laivo pavadinimas ir radijo šaukinys Vėliava: Laivo registravimo valstybės išduoto leidimo Nr. Nacionaliniame laivų registre laivui suteiktas Nr. TATAK laivų registre laivui suteiktas Nr. Išorinio atpažinimo priemonės Žvejybos žurnalo lapo Nr. |Diena Mėnuo Valanda Metai(2_(0_(__(__( F.V Kapitono pavardė: Vilkiko ir (arba) transportinio laivo kapitono pavardė: PERKROVIMO OPERACIJOS VIETA:Išvykimas (__(__( (__(__( (__(__( iš (__________(Grįžimas (__(__( (__(__( (__(__( į (__________( Parašas: Parašas:Perkėlimas ir (arba) perkrovimas (__(__( (__(__( (__(__( (__________(Jei tai perkrovimas, nurodomas svoris (kg) arba naudoti vienetai (pvz., dėžės, krepšiai) ir iškrautas tų vienetų svoris (kg): (___( kilogramų.Jei perkeliamos gyvos žuvys, nurodomas vienetų skaičius ir gyvasis svorisUostas|JūraGeograf. ilguma | Žuvų rūšis | Vienetų skaičiusŽuvų kiekis | Produkto tipasgyva žuvis | Produkto tipasvisa žuvis | Produkto tipasišskrosta žuvis | Produkto tipaspašalintomis galvomis | Produkto tipasfilė | Produkto tipas| Kitas perkėlimas ir (arba) perkrovimaiData:Vieta ir (arba) geografinė padėtisSusitariančiosios šalies išduoto leidimo Nr.Laivo, iš kurio perkeliama, kapitono parašas:Laivo, į kurį perkeliama, pavadinimas:Įregistravimo valstybėTATAK laivų registre laivui suteiktas Nr.Tarptautinės jūrų organizacijos laivui suteiktas Nr.Laivo kapitono parašasData: Vieta ir (arba) geografinė padėtisSusitariančiosios šalies išduoto leidimo Nr.Laivo, iš kurio perkeliama, kapitono parašas:Laivo, į kurį perkeliama, pavadinimas:Įregistravimo valstybėTATAK laivų registre laivui suteiktas Nr.Tarptautinės jūrų organizacijos laivui suteiktas Nr.Laivo kapitono parašas| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | TATAK stebėtojo parašas (jeigu stebėtojas dalyvavo):Įsipareigojimai, jeigu atliekama perkėlimo ir (arba) perkrovimo operacija:1. Perkėlimo ir (arba) perkrovimo operacijos deklaracijos originalas turi būti įteikiamas laivui, į kurį perkeliama ir (arba) perkraunama, vilkikui, perdirbimo laivui ir (arba) transportiniam laivui.2. Perkėlimo ir (arba) perkrovimo operacijos deklaracijos kopija turi būti laikoma atitinkamame žvejybos laive.3. Leidimą kitoms perkėlimo ir (arba) perkrovimo operacijoms išduoda atitinkama susitariančioji šalis, kuri išdavė leidimą laivui vykdyti veiklą.4. Perkėlimo ir (arba) perkrovimo operacijos deklaracijos originalas turi būti laikomas laive, į kurį buvo perkrautos žuvys, tol, kol tas laivas atplaukia į žuvininkystės ūkį arba žuvų iškrovimo vietą.5. Įrašas apie perkėlimo arba perkrovimo operaciją įrašomas į visų laivų, kurie vykdo operaciją, laivų žurnalus.VI PRIEDAS TATAK JUNGTINIO TARPTAUTINIO TIKRINIMO SISTEMAKomisija dėl šios tikrinimo sistemos susitarė Ketvirtajame reguliariame susirinkime (1975 m. lapkričio mėn. šis susirinkimas įvyko Madride).Komisija, atsižvelgdama į konvencijos IX straipsnio 3 dalį, rekomenduoja, kad būtų nustatytos šios nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiuose vandenyse taikomos tarptautinės kontrolės priemonės, kad būtų užtikrinamas konvencijos ir joje nustatytų priemonių taikymas:1. Kontrolę atlieka susitariančiųjų vyriausybių žuvininkystės valdymo tarnybų inspektoriai. Atitinkamų vyriausybių paskirtų inspektorių pavardės pranešamos Komisijai.2. Laivai, kuriuose dirba inspektoriai, turi plaukti su Komisijos patvirtinta specialia vėliava arba vimpelu, kad būtų žinoma, jog inspektorius vykdo tarptautinio tikrinimo veiklą. Atsiradus galimybei Komisijai pranešami laivų, kurie šiuo metu naudojami minėtai veiklai vykdyti ir kurie gali būti specialūs inspekcijos laivai arba žvejybos laivai, pavadinimai.3. Kiekvienas inspektorius privalo turėti Komisijos patvirtintos formos ir laivo registravimo valstybės institucijų išduotą tapatybę patvirtinantį dokumentą bei paskyrimą eiti pareigas, kuriame patvirtinama, kad inspektorius turi įgaliojimus veikti pagal Komisijos patvirtintas nuostatas.4. Laivas, kuriuo konvencijos akvatorijoje, tačiau už nacionalinei jurisdikcijai priklausančių vandenų, šiuo metu žvejojami tunai arba skumbrinės (tik tunai) žuvys, laikydamasis nuostatų, dėl kurių buvo susitarta pagal 9 pastraipą, turi sustoti, kai laivas, kuriame yra inspektorius, atitinkamu Tarptautinio signalų rinkinio signalu žvejybos laivui perduoda signalą, jeigu žvejybos laivas iš tikrųjų neatlieka žvejybos operacijų – priešingu atveju žvejybos laivas nedelsdamas turi sustoti užbaigęs žvejybos operacijas. Laivo kapitonas[6] turi leisti inspektoriui, kurį gali lydėti kviestinis, įlipti į laivą. Laivo kapitonas turi užtikrinti, kad inspektoriui būtų sudaryta galimybė sužvejotų žuvų kiekius, žvejybos įrankius ir bet kokius reikiamus dokumentus patikrinti taip, kaip inspektorius manys esant reikalinga, jog būtų nustatyta, ar laikomasi atitinkamo laivo registravimo valstybei taikomų galiojančių Komisijos rekomendacijų, bei inspektorius gali prašyti pateikti bet kokių paaiškinimų, kurie jam atrodys yra pateiktini.5. Inspektorius, įlipęs į laivą, pateikia 3 pastraipoje aprašytą dokumentą. Patikrinimai atliekami taip, kad įprasta laivo veikla būtų sutrikdyta kuo mažiau, jie nesukeltų nepatogumų ir kad jais nebūtų padaryta įtakos žuvų kokybei. Inspektorius turi užduoti tik tokius klausimus, kurie padėtų nustatyti, ar laikomasi atitinkamo laivo registravimo valstybei taikomų galiojančių Komisijos rekomendacijų. Inspektorius, atlikdamas patikrinimą, laivo kapitono gali prašyti bet kokios pagalbos, kuri inspektoriui būtų reikalinga. Inspektorius, laikydamasis Komisijos patvirtinto pavyzdžio, parengia patikrinimo ataskaitą. Inspektorius ataskaitą pasirašo dalyvaujant laivo kapitonui, kuriam suteikiama teisė į ataskaitą įrašyti bet kokias pastabas, kurias kapitonas mano esant reikalinga įrašyti, ir, jeigu kapitonas įrašo kokias nors pastabas, jis turi jas pasirašyti. Viena ataskaitos kopija įteikiama laivo kapitonui, o kita – inspektoriaus vyriausybei, kuri kopijas perduoda atitinkamoms laivo registravimo valstybės institucijoms ir Komisijai. Jeigu nustatoma, kad rekomendacijos buvo kaip nors pažeistos, inspektorius, jeigu įmanoma, taip pat turėtų nusiųsti pranešimą laivo registravimo valstybės kompetentingoms institucijoms, apie kurias Komisijai buvo pranešta, kad jos buvo priskirtos kompetentingoms institucijoms, ir visiems laivo registravimo valstybės inspekcijos laivams, jeigu žinoma, kad jie yra netoli tikrinimo rajono.6. Pasipriešinimą inspektoriui arba atsisakymą paklusti jo nurodymams laivo registravimo valstybė vertina panašiai, kaip ji vertintų pasipriešinimą bet kokiam savo inspektoriui arba atsisakymą paklusti jos inspektoriaus nurodymams.7. Inspektorius pareigas eina pagal šias nuostatas, atsižvelgdamas į šioje rekomendacijoje nustatytas taisykles, tačiau inspektoriaus veiklą kontroliuoja jo nacionalinės institucijos ir jis yra atskaitingas toms institucijoms.8. Susitariančiosios vyriausybės užsienio šalių inspektorių ataskaitas svarsto ir imasi veiksmų atsižvelgdamos į tas ataskaitas taikydamos tas pačias nuostatas, kurių vyriausybė laikytųsi pagal nacionalinius teisė aktus, galiojančius nacionaliniams inspektoriams. Šios pastraipos nuostatomis susitariančiajai vyriausybei nenustatoma jokio įpareigojimo, pagal kurį ji užsienio šalių inspektoriaus ataskaitai suteiktų svaresnę įrodomąją galią nei tai ataskaita tokia galia būtų suteikta inspektoriaus šalyje. Susitariančiosios vyriausybės turi bendradarbiauti, siekdamos sudaryti galimybes teisminiam nagrinėjimui arba kitokiems procesams, kurie galėtų būti pradėti atsižvelgiant į pagal šias nuostatas inspektoriaus parengtą ataskaitą.9. i) Susitariančiosios vyriausybės Komisijai iki kiekvienų metų kovo 1-osios d. praneša apie parengtinius planus kitais metais dalyvauti įgyvendinant minėtas priemones ir Komisija susitariančiosioms vyriausybėms gali pasiūlyti koordinuoti nacionalines šios srities operacijas, įskaitant inspektorių ir laivų, kuriuose yra inspektorius, skaičių.ii) Šioje rekomendacijoje nustatytų nuostatų laikosi ir planus dėl dalyvavimo įgyvendina visos susitariančiosios vyriausybės, jeigu jos nesusitaria kitaip; apie minėtą susitarimą pranešama Komisijai:Tačiau sistemos įgyvendinimas netaikomas bet kokių dviejų susitariančiųjų vyriausybių atžvilgiu, jeigu bet kuri iš tų dviejų susitariančiųjų vyriausybių apie tai pranešė Komisijai dar nesudarius susitarimo.10. i) Žvejybos įrankiai tikrinami laikantis parajonyje, kuriame buvo atliktas patikrinimas, galiojančių taisyklių. Inspektorius pažeidimo pobūdį nurodo ataskaitoje.ii) Inspektoriams turi būti suteikti įgaliojimai tikrinti bet kokius naudojamus žvejybos įrankius arba sudėtus ant denio ir parengtus naudoti žvejybos įrankius.11. Inspektorius bet kokius patikrintus žvejybos įrankius, kurie atrodo neatitinką tam tikro laivo registravimo valstybei taikomų galiojančių Komisijos rekomendacijų, ženklina Komisijos patvirtinto pavyzdžio ženklu ir apie šią neatitiktį įrašo įrašą ataskaitoje.12. Inspektoriui žvejybos įrankius leidžiama fotografuoti taip, kad būtų įmanoma nurodyti tas žvejybos įrankių ypatybes, kurios neatitinka galiojančių taisyklių, ir šiuo atveju nufotografuoti objektai turėtų būti išvardyti ataskaitoje, o fotonuotraukų kopijos turėtų būti pridedamos prie ataskaitos kopijos, kuri siunčiama laivo registravimo valstybei.13. Inspektoriui turi būti suteikti įgaliojimai, tačiau atsižvelgiant į visus Komisijos nustatytus apribojimus, nustatyti sužvejotų žuvų ypatybes ir įvertinti, ar buvo laikomasi Komisijos rekomendacijų. Inspektorius išvadas kiek įmanoma greičiau turi pateikti patikrinto laivo registravimo valstybės institucijoms. Dvejų metų ataskaita, 1974–1975, II dalis).PastabosBuvo susitarta, kad tarptautinio tikrinimo sistemos taikymo pradžios data nebus nustatoma tol, kol Komisija nenuspręs kitaip.TATAK vimpelas:[pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][1][2] OL L 162, 1986 6 18, p. 33.[3] OL L 358, 2002 12 31, p. 59.[4] OL L 137, 2001 5 19, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 831/2004 (OL L 127, 2004 4 29, p. 33).[5] OL L 5, 2004 1 9, p. 25[6] Laivo kapitonas – tai laivui vadovaujantis asmuo.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 03 22
            COM(2016) 145 final
            2016/0078(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS REGLAMENTAS
            dėl žvejybos galimybių paskirstymo pagal Europos Sąjungos ir Kuko Salų Vyriausybės tausios žvejybos partnerystės susitarimo įgyvendinimo protokolą

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               Remiantis atitinkamais derybų nurodymais
                  1
               , Komisija vedė derybas su Kuko Salų Vyriausybe, kad būtų sudarytas naujas Europos Sąjungos ir Kuko Salų tausios žvejybos partnerystės susitarimas ir jo įgyvendinimo protokolas. Remiantis šiomis derybomis, 2015 m. spalio 21 d. buvo parafuotas naujas susitarimas ir protokolas. Jie apima atitinkamai aštuonerių ir ketverių metų laikotarpius nuo jų laikino taikymo dienos, t. y. nuo jų pasirašymo dienos, kaip nustatyta susitarimo 16 straipsnyje ir protokolo 12 straipsnyje.

               Naujuoju susitarimu, atsižvelgiant į reformuotos bendros žuvininkystės politikos prioritetus ir jos išorės aspektą, bus užtikrintas atnaujintas strateginės Europos Sąjungos ir Kuko Salų žvejybos partnerystės pagrindas.

               Pagrindinis naujojo protokolo tikslas – suteikti Sąjungos laivams žvejybos galimybes Kuko Salų žvejybos zonoje, remiantis patikimiausia turima moksline informacija ir, kai taikoma, naudojant Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisijos (WCPFC) išsaugojimo ir valdymo priemones, neviršijant esamo perviršio. Komisija rėmėsi ir išorės ekspertų atlikto naujojo susitarimo ir protokolo būsimo reikalingumo vertinimo rezultatais. Naujuoju susitarimu ir protokolu taip pat siekiama suaktyvinti Europos Sąjungos ir Kuko Salų bendradarbiavimą skatinant tausios žuvininkystės politiką ir atsakingą žuvininkystės išteklių naudojimą Kuko Salų žvejybos zonose, atsižvelgiant į abiejų šalių interesus.

               Protokole numatomos žvejybos galimybės 4 tunų žvejybos seineriams.

               Turėtų būti nustatytas žvejybos galimybių paskirstymo valstybėms narėms būdas.

               Todėl Komisija siūlo, kad Taryba priimtų šį reglamentą.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 3 straipsnio 1 dalies d punktą, biologinių jūrų išteklių apsauga priklauso išimtinei Europos Sąjungos kompetencijai. Pasiūlymui subsidiarumo principas netaikomas, nes valstybės narės neturi teisės derėtis dėl žvejybos susitarimų su trečiosiomis šalimis.

               Teisinis siūlomo Tarybos reglamento dėl žvejybos galimybių paskirstymo pagal naujojo susitarimo įgyvendinimo protokolą pagrindas yra SESV 43 straipsnio 3 dalis.

               Ši procedūra vykdoma kartu su procedūromis, susijusiomis su Tarybos sprendimu, kuriuo Europos Sąjungos vardu leidžiama pasirašyti ir laikinai taikyti Europos Sąjungos ir Kuko Salų Vyriausybės tausios žvejybos partnerystės susitarimą ir jo įgyvendinimo protokolą ir su Tarybos sprendimu dėl minėto susitarimo ir jo įgyvendinimo protokolo sudarymo Parlamentui pritariant.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               Atliekant ex-ante vertinimą dėl galimo Europos Sąjungos ir Kuko Salų tausios žvejybos partnerystės susitarimo ir protokolo, konsultuotasi su suinteresuotosiomis šalimis. Visa vertinimo ataskaita paskelbta Europos Komisijos svetainėje „Europa“. Per techninius susitikimus taip pat konsultuotasi su valstybių narių ekspertais ir pramonės atstovais. Po šio vertinimo ir konsultacijų padaryta išvada, kad Europos Sąjungai ir Kuko Saloms būtų naudinga sudaryti tausios žvejybos partnerystės susitarimą ir jo įgyvendinimo protokolą.

               Pagal reformuotą bendrą žuvininkystės politiką į susitarimą įtraukta nuostata dėl pagarbos žmogaus teisėms, demokratijos ir teisinės valstybės principams (3 straipsnis 4 dalis). Susitarime ir jo įgyvendinimo protokole numatyta galimybė jų taikymą sustabdyti (atitinkamai 13 ir 6 straipsniai) arba juos denonsuoti (atitinkamai 14 ir 7 straipsniai), jei viena iš šalių pažeidžia žmogaus teises.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

               Metinis finansinis įnašas pirmaisiais ir antraisiais metais yra 735 000 EUR; trečiaisiais ir ketvirtaisiais metais – 700 000 EUR, remiantis:

               a) 7 000 t orientaciniu kiekiu, už kurio sužvejojimo teisę pirmaisiais ir antraisiais metais mokėtina suma yra 385 000 EUR, trečiaisiais ir ketvirtaisiais metais – 350 000 EUR ir

               b) parama Kuko Salų žuvininkystės sektoriaus politikos plėtrai, t. y. 350 000 EUR pirmaisiais, antraisiais, trečiaisiais ir ketvirtaisiais metais. Tokia parama dera su nacionalinės žuvininkystės politikos tikslais ir ypač su Kuko Salų poreikiais, susijusiais su moksliniais tyrimais, taip pat su smulkiąja žvejyba, žvejybos stebėsena, kontrole ir priežiūra bei su kova su neteisėta žvejyba.

               2016/0078 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS REGLAMENTAS

               dėl žvejybos galimybių paskirstymo pagal Europos Sąjungos ir Kuko Salų Vyriausybės tausios žvejybos partnerystės susitarimo įgyvendinimo protokolą

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 3 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)2015 m. spalio 21 d. Europos Sąjunga ir Kuko Salos parafavo tausios žvejybos partnerystės susitarimą (toliau – susitarimas) ir jo įgyvendinimo protokolą, kuriuo Sąjungos laivams suteikiamos žvejybos galimybės vandenyse, į kuriuos Kuko Salos turi suverenias teises arba kurie priklauso jų jurisdikcijai žvejybos srityje;

               (2)[...] Taryba priėmė Sprendimą 2016/.../ES
                  2
                dėl susitarimo ir įgyvendinimo protokolo pasirašymo ir laikino taikymo.

               (3)reikėtų nustatyti žvejybos galimybių paskirstymo valstybėms narėms būdą tiek laikino protokolo taikymo, tiek jo galiojimo laikotarpiu;

               (4)remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 1006/2008
                  3
                10 straipsnio 1 dalimi, jei paaiškėja, kad pagal protokolą Sąjungai numatytos žvejybos galimybės nėra visiškai išnaudojamos, Komisija apie tai praneša atitinkamoms valstybėms narėms. Jei iki termino, kurį turi nustatyti Taryba, atsakymas nepateikiamas, tai turėtų būti laikoma patvirtinimu, kad atitinkamos valstybės narės laivai nevisiškai išnaudoja savo žvejybos galimybes tuo laikotarpiu,

               PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

               1 straipsnis

               (1)Europos Sąjungos ir Kuko Salų tausios žvejybos partnerystės susitarimo įgyvendinimo protokole (toliau – protokolas) nustatytos žvejybos galimybės valstybėms narėms paskirstomos taip:

               tunus gaubiamaisiais tinklais žvejojantys seineriai:

                        Ispanija –

                           3
                              laivai,

                        Prancūzija –

                           1
                              laivas.

               (2)Reglamentas (EB) Nr. 1006/2008 taikomas nedarant poveikio Susitarimui.

               (3)Jei 1 dalyje nurodytos valstybės narės pateikia nepakankamai žvejybos leidimų paraiškų, kad būtų išnaudotos Protokole numatytos žvejybos galimybės, Komisija gali svarstyti bet kurios kitos valstybės narės pateiktas žvejybos leidimų paraiškas pagal Reglamento (EB) Nr. 1006/2008 10 straipsnį.

               (4)Terminas, iki kurio valstybės narės turi patvirtinti, kad jos nevisiškai išnaudoja pagal protokolą joms skirtas žvejybos galimybes, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1006/2008 10 straipsnio 1 dalyje, yra dešimt darbo dienų nuo tos dienos, kurią Komisija joms praneša, kad žvejybos galimybės neišnaudotos.

               2 straipsnis

               Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               Jis taikomas nuo protokolo pasirašymo dienos.

               Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  Priimtas 3253-ajame Tarybos (Žemės ūkio ir žuvininkystės) posėdyje 2013 m. liepos 15 d.

                     (2)
                  OL L , , p. .

                     (3)
                  2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1006/2008 dėl Bendrijos žvejybos laivų žvejybos veiklos ne Bendrijos vandenyse leidimų ir trečiųjų šalių laivų žvejybos galimybių Bendrijos vandenyse, iš dalies keičiantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93 ir (EB) Nr. 1627/94 bei panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 3317/94 (OL L 286, 2008 10 29, p. 33).


Svarbus teisinis pranešimas

|

52006PC0096

Pasiūlymas Tarybos reglamentas dėl Europos bendrijos ir Komorų Sąjungos partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimo sudarymo  /* KOM/2006/0096 galutinis - CNS 2006/0032 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 6.3.2006KOM(2006) 96 galutinis2006/0032 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASdėl Europos bendrijos ir Komorų Sąjungos partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimo sudarymo(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS2004 m. lapkričio mėnesį Briuselyje susitiko Komorų ir Bendrijos delegacijos konsultacijoms dėl žvejybos partnerystės susitarimo, kuris pakeistų dabartinį abiejų Šalių žuvininkystės susitarimą.Abi Šalys pabrėžė, kad gerai supranta būtinybę protokolo projekte numatytomis partnerystės programomis bendrai siekti sukurti atsakingą žuvininkystę, saugoti žuvų išteklius ir skatinti tikrą žuvininkystės sektorių Komorų salose.Naujas susitarimas ir naujas protokolas buvo parafuoti 2004 m. lapkričio 24 d. Tuose dokumentuose yra numatyta stiprinti ekonominį, finansinį, techninį ir mokslinį bendradarbiavimą žuvininkystės sektoriuje, siekiant garantuoti išteklių išsaugojimą ir tausojantį naudojimą, taip pat ir įmonių partnerystė, kuria siekiama bendrų interesų labui plėtoti ekonominę veiklą žuvininkystės sektoriuje ir su juo susijusias veiklos rūšis.Abi Šalys susitarė savo atitinkamoms valdžios institucijoms pasiūlyti pakeisti dabartinį žuvininkystės pagrindų susitarimą partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimu su protokolu, priedu ir priedėliais ir laikinai taikyti protokolą, priedą ir jo priedėlius (šiuo metu protokolas yra priimamas).Abi Šalys pradės politinį dialogą bendrų interesų temomis žuvininkystės sektoriuje. Jos patvirtino savo ryžtą užtikrinti, kad ištekliai būtų naudojami taupiai ir kad būtų išgyvendinta nelegali bei nereglamentuota žvejyba.Atsižvelgiant į prieš tai išdėstytus faktus, naujasis susitarimas paskatins atsakingą ir tausų išteklių naudojimą, naudingą ir Bendrijai, ir Komorų Sąjungai.Tuo remdamasi Komisija siūlo Tarybai priimti reglamentą dėl EB ir Komorų Sąjungos žuvininkystės partnerystės susitarimo sudarymo.2006/0032 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASdėl Europos bendrijos ir Komorų Sąjungos partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimo sudarymoEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 straipsnį, kartu su 300 straipsnio 2 dalimi ir 300 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[1],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[2],kadangi:(1) Taryba Reglamentu (EEB) Nr. 1494/88[3] Europos ekonominės bendrijos vardu patvirtino susitarimą su Komorų Islamo Federacine Respublika. Siekdamos pakeisti tą susitarimą nauju žvejybos partnerystės susitarimu, abi Šalys pradėjo derybas, kaip numatyta tame susitarime.(2) Pasibaigus šioms deryboms, 2004 m. lapkričio 24 d., buvo parafuotas naujas susitarimas.(3) Tame susitarime yra numatyta stiprinti ekonominį, finansinį, techninį ir mokslinį bendradarbiavimą žuvininkystės sektoriuje, siekiant garantuoti išteklių išsaugojimą ir tausojantį naudojimą, taip pat ir įmonių partnerystę, kuria siekiama bendrų interesų labui plėtoti ekonominę veiklą žuvininkystės sektoriuje ir su juo susijusias veiklos rūšis.(4) Tas Susitarimas turėtų būti patvirtintas.(5) Naujajam susitarimui įsigaliojus, Reglamentas (EEB) Nr. 1494/88 taps nebetinkamas, ir siekiant aiškumo, turės būti panaikintas.PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisBendrijos vardu yra patvirtinamas Europos bendrijos ir Komorų Sąjungos partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimas.Susitarimo tekstas pridedamas prie šio reglamento.2 straipsnisTarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenis, kuriems suteikiama teisė pasirašyti Bendriją įpareigojantį susitarimą.3 straipsnisReglamentas (EEB) Nr. 1494/88 yra panaikinamas.4 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja trečią dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .5 straipsnisŠis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkasEuropos bendrijos ir Komorų Sąjungos partnerystės žvejybos sektoriujeSUSITARIMASEUROPOS BENDRIJA, toliau – „Bendrija“, irKOMORŲ SĄJUNGA, toliau – „Komorai“, toliau – „Šalys“,ATSIŽVELGDAMOS į glaudų Bendrijos ir Komorų bendradarbiavimą, ypač remiantis Kotonu susitarimu, ir jų abipusį norą tą bendradarbiavimą stiprinti,ATSIŽVELGDAMOS į Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatas,SUVOKDAMOS Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos 1995 m. konferencijoje patvirtintame Atsakingos žuvininkystės kodekse nustatytų principų svarbą;PASIRYŽUSIOS bendradarbiauti, kad bendrų interesų labui sukurtų atsakingą žuvininkystę, užtikrinančią ilgalaikį gyvųjų jūros išteklių išsaugojimą ir tausojantį naudojimą,ĮSITIKINUSIOS, KAD toks bendradarbiavimas turi būti pagrįstas viena kitą papildančiomis iniciatyvomis ir priemonėmis, kurias Šalys, užtikrindamos politikos darnumą ir vienalaikį pastangų poveikį, įgyvendina kartu arba atskirai,PASIRYŽUSIOS tuo tikslu palaikyti dialogą, siekdamos apibrėžti Komorų sektorinę žuvininkystės politiką bei nustatyti tinkamas priemones, užtikrinsiančias veiksmingą šios politikos įgyvendinimą ir ūkio subjektų bei visuomenės dalyvavimą šiame procese,NORĖDAMOS nustatyti išsamias Bendrijos laivų žvejybos Komorų salų vandenyse bei Bendrijos paramą atsakingai žuvininkystei tuose vandenyse sukurti reglamentuojančias taisykles ir sąlygas,PASIRYŽUSIOS siekti glaudesnio ekonominio bendradarbiavimo žuvininkystės pramonėje ir su ja susijusioje veikloje tam tikslui kurdamos ir plėsdamos Šalių bendrąsias įmones,NUSPRENDĖ:1 straipsnis TemaŠiame Susitarime yra nustatomi principai, taisyklės ir procedūros, reglamentuojančios:-  ekonominį, finansinį, techninį ir mokslinį bendradarbiavimą žuvininkystės sektoriuje, siekiant sukurti atsakingą žuvininkystę Komorams priklausančiuose vandenyse, kad būtų užtikrintas žuvininkystės išteklių išsaugojimas bei tausojantis naudojimas, bei plėtoti Komorų žuvininkystės sektorių;-  sąlygas Bendrijos žvejybos laivams į Komorams priklausančius vandenis įplaukti;-  išsamias žvejybos Komorams priklausančiuose vandenyse kontrolės taisykles, siekiant užtikrinti prieš tai minėtų sąlygų laikymąsi, žuvininkystės išteklių išsaugojimą ir valdymą ir kovą su neteisėta, nedeklaruota ir nereglamentuota žvejyba;-  įmonių partnerystę, kurios tikslas – bendrų interesų labui plėtoti ekonominę veiklą žuvininkystės sektoriuje ir kitas su ja susijusias veiklos rūšis.2 straipsnis Sąvokų apibrėžimaiŠiame Susitarime:a) „Komorų institucijos“ – tai Komorų Žuvininkystės ministerija;b) „Bendrijos institucijos“ – tai Europos Komisija;c) „Bendrijos laivas“ – tai su Bendrijos valstybės narės vėliava plaukiojantis ir Bendrijoje įregistruotas žvejybos laivas;d) „Bendra įmonė“ – tai komercinė įmonė, kurią Komoruose įsteigė Šalių laivų savininkai arba nacionalinės įmonės, žuvininkystės arba su ja susijusia veikla užsiimti;e) „Jungtinis komitetas“ – tai komitetas, sudarytas iš Bendrijos ir Komorų salų atstovų, kurių funkcijos apibrėžtos šio Susitarimo 9 straipsnyje.3 straipsnis Principai ir tikslai skatinantys įgyvendinti šį susitarimą1. Šalys įsipareigoja skatinti atsakingą žuvininkystę Komorams priklausančiuose vandenyse, nediskriminuodamos šiuose vandenyse žvejojančių laivynų ir nepažeisdamos to geografinio regiono besivystančių šalių sudarytų susitarimų, įskaitant dvišalius žvejybos susitarimus.2. Nepažeisdamos Komorų suvereniteto, Šalys bendradarbiauja siekdamos apibrėžti ir įgyvendinti sektorinę žuvininkystės politiką Komorams priklausančiuose vandenyse ir tam tikslui pradeda politinį dialogą dėl būtinų reformų. Jos įsipareigoja šioje srityje nesiimti jokių priemonių, prieš tai nepasitarusios viena su kita.3. Šalys taip pat bendradarbiauja atlikdamos pagal šį Susitarimą įgyvendintų priemonių, programų ir veiksmų nuolatinius bendrus ir vienašalius ex-ante bei ex-post vertinimus.4. Šalys įsipareigoja užtikrinti, kad šis Susitarimas būtų įgyvendintas vadovaujantis gero ekonominio ir socialinio valdymo principais.5. Vietinių jūrininkų įdarbinimą Bendrijos laivuose reglamentuoja Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) deklaracija dėl pagrindinių principų ir teisių darbe, kuri be apribojimų taikoma atitinkamoms darbo sutartims ir bendroms įdarbinimo sąlygoms. Tai pirmiausia susiję su laisve jungtis į asociacijas ir veiksmingu teisės į kolektyvines darbuotojų derybas pripažinimu bei diskriminacijos panaikinimu darbo ir profesinėje srityse.4 straipsnis Mokslinę sritį apimantis bendradarbiavimas1. Susitarimo galiojimo laikotarpiu Šalys stengiasi sekti išteklių būklę Komorams priklausančiuose vandenyse.2. Atsižvelgdamos į Indijos vandenyno tunų komisijos priimtas rekomendacijas ir rezoliucijas ir į naujausią turimą mokslinę informaciją, Šalys tariasi 9 straipsnyje numatytame Jungtiniame komitete ir, jei reikia, abipusiu susitarimu imasi priemonių, užtikrinančių tausojantį žuvininkystės išteklių valdymą.3. Šalys įsipareigoja konsultuotis tiesiogiai arba Indijos vandenyno tunų komisijoje, kad užtikrintų Indijos vandenyno gyvųjų išteklių valdymą bei išsaugojimą, ir bendradarbiauti atliekant susijusius mokslinius tyrimus.5 straipsnis Bendrijos žvejybos laivų teisė įplaukti į Komorų žvejybos rajonus1. Komorai įsipareigoja leisti Bendrijos laivams užsiimti žvejybos veikla jų žvejybos zonoje pagal šį Susitarimą, įskaitant jo Protokolą ir priedą.2. Pagal šį susitarimą vykdomą žvejybos veiklą reglamentuoja Komoruose galiojantys įstatymai. Komorų institucijos Bendrijai praneša apie bet kokį minėtų įstatymų pakeitimą.3. Šalys prisiima atsakomybę už veiksmingą Protokole pateiktų žvejybos stebėsenos nuostatų įgyvendinimą. Bendrijos laivai bendradarbiauja su Komorų valdžios institucijomis, atsakingomis už šią stebėseną.4. Bendrija įsipareigoja imtis visų tinkamų priemonių užtikrinti, kad jos laivai laikytųsi šio Susitarimo nuostatų ir Komorams priklausančiuose vandenyse žvejybą reglamentuojančių įstatymų.6 straipsnis Licencijos1. Bendrijos laivai gali užsiimti žvejybos veikla Komorams priklausančiuose vandenyse tik tada, jei jie turi pagal šį susitarimą išduotą žvejybos licenciją.2. Žvejybos licencijos suteikimo laivui tvarka, taikytini mokesčiai ir atsiskaitymo būdas, kurį turi naudoti laivų savininkai, yra nustatomas Protokolo priede.7 straipsnis Finansinis įnašas1. Bendrija, laikydamasi Protokole ir prieduose nurodytų terminų ir sąlygų, skiria Komorams finansinį įnašą. Šis vienkartinis įnašas nustatomas atsižvelgiant į du susijusius faktorius:a) Bendrijos laivams suteiktas teises žvejoti Komorų žvejybos rajonuose irb) Bendrijos finansinę paramą, skirtą atsakingai žuvininkystei sukurti ir žuvininkystės ištekliams tausojančiai naudoti Komorams priklausančiuose vandenyse.c) Prieš tai 1 dalies a punkte nurodyto finansinio įnašo dalis nustatoma ir administruojama atsižvelgiant į abipusiu Šalių susitarimu pagal Protokolą nustatytus tikslus, kurie turi būti pasiekti vykdant sektorinę žuvininkystės politiką Komoruose ir atsižvelgiant į metinę bei daugiametę jos įgyvendinimo programą.8 straipsnis Ūkio subjektų ir visuomenės bendradarbiavimo skatinimas1. Šalys skatina ekonominį, mokslinį ir techninį bendradarbiavimą žuvininkystės ir su juo susijusiuose sektoriuose. Jos tariasi tarpusavyje, siekdamos nustatyti ir derinti įvairias priemones, kurių gali prireikti šioje srityje.2. Šalys skatina keistis informacija apie žvejybos būdus ir žūklės priemones, žuvų išsaugojimo būdus ir pramoninį žuvininkystės produktų perdirbimą.3. Šalys siekia kurti palankias sąlygas Šalių įmonių techniniams, ekonominiams ir prekybiniams ryšiams užmegzti, skatindamos verslo ir investicijų plėtrai palankios aplinkos kūrimą.4. Šalys ypač skatina kurti abipusiai naudingą bendrų įmonių steigimą. Bendrijos laivai bendroms įmonėms perduodami ir bendros įmonės Komoruose kuriamos laikantis galiojančių Komorų ir Bendrijos įstatymų.9 straipsnis Jungtinis komitetas1. Šio Susitarimo įgyvendinimui stebėti įsteigiamas Jungtinis komitetas. Jungtinis komitetas atlieka šias funkcijas:a) stebi šio susitarimo vykdymą, aiškinimą ir įgyvendinimą, ypač Protokolo 7 straipsnio b dalyje nurodytų metinių bei daugiamečių programų rengimą ir įgyvendinimo vertinimą.b) palaiko ryšius, būtinus sprendžiant abiem Šalims rūpimus žuvininkystės klausimus;c) yra susitikimų, kuriuose draugiškai sprendžiami ginčai dėl Susitarimo aiškinimo ir įgyvendinimo, vieta;d) prireikus iš naujo vertina žvejybos galimybes, o taip pat ir finansinę paramą.e) visas kitas funkcijas, dėl kurių bendrai susitaria abi Šalys.2. Jungtinis komitetas renkasi ne rečiau kaip kartą per metus pakaitomis Bendrijoje ir Komoruose, jam pirmininkauja ta Šalis, kurioje vyksta susirinkimas. Vienos iš Šalių prašymu Jungtinis komitetas šaukia nepaprastąją sesiją.Be to, siekdamas nustatyti šio susitarimo nuostatų įgyvendinimo taisykles, Jungtinis komitetas renkasi praėjus ne daugiau kaip 3 mėnesiams po kiekvieno protokolo įsigaliojimo. Tuo tikslu Komitetas nustato vykdytiną veiklą aiškiai apibrėžiantį veiksmų planą ir grafiką kiekvieno protokolo taikymo laikotarpiui.10 straipsnis Geografinė teritorija, kurioje taikomas šis susitarimasŠis Susitarimas taikomas teritorijose, kuriose taikoma Europos bendrijos steigimo sutartis pagal toje Sutartyje nustatytas sąlygas, ir Komorų Sąjungos teritorijoje.11 straipsnis TrukmėŠis susitarimas galioja septynerius (7) metus nuo jo įsigaliojimo dienos; po to jis kaskart pratęsiamas dar septyneriems (7) metams, jei nepateikiamas 12 straipsnyje nustatytas pranešimas apie nutraukimą.12 straipsnis Nutraukimas1. Bet kuri iš Šalių gali nutraukti šį Susitarimą, esant svarbioms aplinkybėms, pavyzdžiui, išsekus atitinkamiems žuvų ištekliams, nustačius, kad sumažėjo Bendrijos laivams suteiktų žvejybos galimybių išnaudojimo lygis, arba Šalims nesilaikant įsipareigojimų kovoti su neteisėta, nepranešta ir nereguliuojama žvejyba.2. Apie savo ketinimą nutraukti Susitarimą atitinkama Šalis kitai Šaliai praneša raštu iki pradinio laikotarpio pabaigos dienos arba kiekvieno papildomo laikotarpio pabaigos dienos likus ne mažiau kaip šešiems mėnesiams.3. Pirmesnėje dalyje minėto pranešimo pateikimas reiškia Šalių konsultacijų pradžią.4. Tų metų, kuriais Susitarimas nustoja galioti, finansinės paramos išmoka, nurodyta 7 straipsnyje, mažinama proporcingai ir pro rata temporis .13 straipsnis Sustabdymas1. Vienos iš Šalių iniciatyva šio susitarimo įgyvendinimas gali būti sustabdytas, jei kyla rimtų nesutarimų dėl jame numatytų nuostatų taikymo. Norėdama sustabdyti Susitarimo įgyvendinimą, suinteresuotoji Šalis turi ne vėliau kaip prieš tris mėnesius iki tos dienos, kurią sustabdymas įsigaliotų, raštu pranešti apie savo ketinimą. Gavusios tokį pranešimą, Šalys pradeda konsultacijas, siekdamos draugiškai išspręsti nesutarimus.2. 7 straipsnyje minėtos finansinės paramos išmoka mažinama proporcingai ir pro rata temporis , atsižvelgiant į sustabdymo trukmę.14 straipsnisProtokolas ir priedas yra neatskiriama šio Susitarimo dalis.15 straipsnis Panaikinimas ir pereinamojo laikotarpio nuostatosŠiuo susitarimu panaikinamas ir pakeičiamas Europos ekonominės bendrijos ir Komorų Islamo Federacinės Respublikos susitarimas dėl žvejybos prie Komorų krantų, įsigaliojęs 1988 m. liepos 20 d.Tačiau Protokolas, nustatantis Europos ekonominės bendrijos ir Komorų Islamo Federacinės Respublikos susitarime dėl žvejybos prie Komorų krantų numatytas žvejybos galimybes ir finansinį įnašą laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2010 m. gruodžio 31 d., toliau galioja to protokolo 1 straipsnio 1 dalyje numatytą laikotarpį ir tampa neatskiriama šio susitarimo dalimi.16 straipsnis ĮsigaliojimasŠis Susitarimas sudaromas dviem egzemplioriais arabų, vokiečių, anglų, danų, ispanų, estų, suomių, prancūzų, graikų, vengrų, italų, latvių, lietuvių, maltiečių, olandų, lenkų, portugalų, slovakų, slovėnų, švedų ir čekų kalbomis. Visi tekstai yra autentiški. Susitarimas įsigalioja tą dieną, kai Šalys praneša viena kitai apie reikalingų procedūrų užbaigimą.***[1] OL Nr.[2] OL Nr.[3] OL L 137, 1988 6 2, p. 18.