				|

		52011PC0814

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl Europos palydovinės navigacijos sistemų įrengimo ir eksploatavimo /* KOM/2011/0814 galutinis - 2011/0392 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS
MEMORANDUMAS

1.
PASIŪLYMO APLINKYBĖS

2008 m. liepos 25 d. įsigaliojusiame
Reglamente (EB) Nr. 683/2008 nustatytas programų GALILEO ir EGNOS viešasis
valdymas ir finansavimas[1]. Šiuo reglamentu
2007 m. sausio 1 d. – 2013 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu
joms skirta 3 405 mln. EUR suma.
Kaip nustatyta Reglamento (EB)
Nr. 683/2008 22 straipsnyje, 2011 m. sausio 18 d. Komisija
priėmė Europos Parlamentui ir Tarybai skirtą Europos
palydovinės navigacijos programų laikotarpio vidurio peržiūros
ataskaitą[2]. Šioje ataskaitoje
išsamiai apžvelgiamas minėtų programų įgyvendinimas po
2007 m. įvykdytos jų valdymo reformos, pristatomos numatytos
sąnaudos ir nurodomi būsimi ypač su rizikos valdymu susiję
uždaviniai bei pateikiami jų sprendimo pasiūlymai, kuriais atsižvelgiama
į dviejų pagal programas sukurtų sistemų eksploatavimo
reikmes.
2011 m. sausio 18 d. Komisija
pateikė ataskaitą Tarybai, 2011 m. kovo 31 d. priimtose
išvadose Taryba dar kartą pareiškė remianti Reglamente (EB)
Nr. 683/2008 apibrėžtas Europos palydovinės navigacijos
programas. Taryba taip pat atkreipė dėmesį į numatytas
bendras išlaidas ir į tai, kad Komisija, rengdama kitą
daugiametę finansinę programą, pateiks pasiūlymą,
į kurį bus įtraukti valdymo modelio pakeitimai. Šiuo atžvilgiu
Taryba paprašė Komisijos racionaliau ir optimaliau panaudoti
egzistuojančias struktūras.
2011 m. birželio 8 d. priimtoje
rezoliucijoje Parlamentas taip pat dar kartą patvirtino remiantis Europos
palydovinės navigacijos programas ir nurodė, kad jos turėtų
būti finansuojamos daugiausiai iš Sąjungos biudžeto. Jis
pabrėžė, kad labai svarbu įgyvendinti griežtą
sąnaudų kontrolės ir rizikos mažinimo politiką. Parlamentas
paprašė Komisijos kuo greičiau teisėkūros pasiūlymus,
pabrėždamas būtinybę sukurti tvirtą pagrindą ilgalaikiam
sistemų eksploatavimui.
2011 m. birželio 29 d. komunikate[3],
prie kurio pridėtas tos pačios dienos Tarybos reglamento
pasiūlymas[4], Komisija
pasiūlė skirti [7 000] mln. eurų Europos palydovinės
navigacijos programoms finansuoti kitos 2014–2020 m. daugiametės
finansinės programos laikotarpiu. Tuo pačiu ji nurodo, kad
būtina toliau stengtis kontroliuoti sąnaudas ir numatyti poreikį
sukurti naujus ilgalaikius valdymo būdus. Pažymėtina, kad ši
[7 000] mln. EUR suma pastoviosiomis 2011 m. kainomis yra aukščiausia
riba, taikant minėto Tarybos reglamento pasiūlymo [14
straipsnį], ir dabartinėmis kainomis sudaro [7 897] mln. EUR
sumą.
Reikia pabrėžti, kad įgyvendinant
sudėtingas šios rūšies programas visada kyla nenumatytų
įvykių, dėl kurių gali būti viršytos sąnaudos ir
vėluoti įgyvendinimas. Norint sumažinti jų tikimybę, reikia
sukurti veiksmingą rizikos valdymo sistemą ir pasirengti priimti
sudėtingus sprendimus. Dėl šių priežasčių plėtojimo
etapo sąnaudos, kurias valdo Europos kosmoso agentūra, iš viso
padidėjo maždaug 500 mln. eurų. Valstybių narių
prašymu, siekdama užtikrinti programų tęstinumą, Komisija sutiko
padengti šias sąnaudas. Sistemos orbitoje suderinimas yra svarbiausias
programos GALILEO etapas, todėl pritrūkus lėšų
nebūtų galima tęsti programos, būtų prarastos
praktinės pramonės žinios ir nepanaudota beveik sukonstruota
įranga.
Šiuo reglamento pasiūlymu tenkinami
Parlamento ir Tarybos pageidavimai ir atsižvelgiama į 2011 m.
birželio 29 d. Komisijos komunikate pateiktus duomenis. Tai yra pagrindinis
Europos palydovinės navigacijos programų teisės aktas kitu
daugiametės finansinės programos laikotarpiu; šiuo aktu iš esmės
nustatytas programų finansavimas ir jų valdymo modelis. Kadangi
būtų reikėję atlikti daug svarbių Reglamento (EB)
Nr. 683/2008 pakeitimų, buvo nuspręsta geriau pasiūlyti
jį pakeisti nauju reglamentu, nei iš dalies keisti pirmesnįjį
reglamentą.
Galiausiai reikėtų priminti, kad
programos GALILEO ir EGNOS yra pavyzdiniai Sąjungos projektai. Šių
programų technologija – puiki priemonė išbristi iš krizės, o
skatinimas ją diegti visiškai atitinka strategiją „Europa 2020“ ir
tvaraus vystymosi politiką. Naujos kartos ir labai veiksmingos
palydovinės navigacijos paslaugos visose veiklos srityse atvertų
plačias galimybes: plečiantis rinkoms, pastaraisiais metais kasmet
išaugusioms 30 proc., būtų sukuriama daug naujų darbo
vietų. Turėdama tai omenyje, Komisija imasi veiksmų, siekdama
sukurti taikomųjų programų ekosistemą, kad sistemų
teikiamas paslaugas būtų galima panaudoti optimaliau ir išgauti daugiau
socialinės ir ekonominės naudos. Šiuo tikslu ji įgyvendina 24
priemones, nurodytas jos 2010 m. birželio 14 d. GNSS taikymo
veiksmų plane[5]. Šiame plane be kita ko
numatytas mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros
projektų finansavimas, palankesnių sąlygų MVĮ gauti
finansavimą sudarymas ir įvairios programų GALILEO ir EGNOS
sklaidos priemonės prioritetinių sektorių augimo, inovacijų
ir užimtumo srityse.
Taip pat reikėtų pabrėžti, kad
Europos palydovinės navigacijos programos yra naudingos ne tik aktyviausiai
kosmoso politiką vykdančioms valstybėms narėms; jos
tiesiogiai susijusios su visomis Sąjungos valstybėmis narėmis.
Visi Sąjungos piliečiai naudosis įvairiausiomis
įrengtų infrastruktūrų teikiamomis paslaugomis. Be to,
Europos mažųjų ir vidutinių įmonių indėlis į
programas yra svarbus, nes vienas iš Sąjungos tikslų – skatinti kuo
įvairesnių įmonių dalyvavimą kuo atviresnėse
viešųjų pirkimų procedūrose.
Taigi, vykdydama strategijos „Europa 2020“
pavyzdinę iniciatyvą „Globalizacijos erai pritaikyta pramonės
politika“, Komisija turi „plėtoti veiksmingą kosmoso politiką,
kad būtų sukurtos priemonės kai kuriems pagrindiniams pasaulinio
masto uždaviniams spręsti ir projektui GALILEO įgyvendinti“.

2.
KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO
REZULTATAI

Dėl pasiūlymo daug kartų
išsamiai konsultuotasi su suinteresuotosiomis šalimis ir visuomene. Prie jo
pridedamas poveikio vertinimas.
Su suinteresuotosiomis šalimis konsultuotasi
dėl įvairių su programomis susijusių techninių,
teisinių ar veiklos aspektų, kaip antai paslaugų teikimas,
infrastruktūros ir jos eksploatavimo sąnaudos, rizikos analizė
ir galimi valdymo modeliai. Buvo surengti teminiai seminarai bei konferencijos,
kuriose dalyvavo naudotojai, ir tikslinės darbo grupės su Europos
kosmoso agentūros, Europos GNSS agentūros ir valstybių
narių ekspertais. Taip pat buvo bendradarbiaujama su kosmoso sektoriaus
ekspertais ir pramonės atstovais.
Visuomenė taip pat dalyvavo 2007 m.
ir 2009 m. surengtose Eurobaromerto apklausose ir poveikio tyrime,
susijusiame su Europos kosmoso politika.
Šios konsultacijos parodė, kad:
·
piliečiai remia savarankiškos palydovinės
navigacijos sistemos kūrimą ir pripažįsta didesnę
šiuolaikinės visuomenės priklausomybę nuo navigacijos
paslaugų;
·
siekiant užtikrinti veiksmingą programų
valdymą, turėtų būti įdiegtas tvirtas ilgalaikis
valdymo modelis;
·
žmogaus gyvybės apsaugos paslaugos (angl. Safety
of Life Service arba SoL), kurią teikia pagal programą GALILEO
sukurta sistema, specifikacijos turėtų būti iš naujo apibrėžtos,
atsižvelgiant į kintančius naudotojų poreikius;
·
suinteresuotosios civilinės aviacijos šalys
pabrėžė, kad būtinas ilgalaikis įsipareigojimas teikti
EGNOS paslaugas. Tai – išankstinė realaus EGNOS įsiskverbimo į
rinką sąlyga.
Atsižvelgiant į neseniai padarytą
pažangą ir neišspręstus uždavinius, poveikio vertinime didžiausias
dėmesys skiriamas tolesniam programų įgyvendinimui ir dviem
didžiausioms problemoms, susijusioms su: viena vertus, būsimų
paslaugų konfigūracija, žinant, kad 2008–2013 m. skirto biudžeto
nepakanka, kad būtų baigta pagal programą GALILEO sukurtos
sistemos infrastruktūra ir užtikrintas EGNOS eksploatavimas; antra vertus,
eksploatavimo valdymo modelio apibrėžimu ir reikalingu finansavimu.
Kalbant apie pagal programą GALILEO
sukurtą sistemą, įvairių galimybių vertinimas
parodė, kad geriausia būtų išlaikyti iš pradžių atrinktas
paslaugas, išskyrus paslaugą SoL. Priėmus tokį sprendimą,
reikalaujantį mažiau antžeminės infrastruktūros, būtų
sumažintos sąnaudos.
Kalbant apie EGNOS, sistema jau pradėjo
veikti ir daug naudotojų naudojasi jos privalumais. Be to, pradėjus
teikti paslaugą SoL, Komisija įsipareigojo naudotojams, kurie ryžosi
daug investuoti, užtikrinti šios paslaugos tęstinumą. Atsižvelgiant į
tai, negali būti priimtas sprendimas nutraukti programą EGNOS.
Atlikus poveikio tyrimą padaryta išvada,
kad Komisija, atstovaujanti Sąjungai, turėtų būti atsakinga
už programas, kadangi tik Sąjunga toliau užtikrins jų
finansavimą, kaip siūloma minėtame 2011 m. birželio
29 d. Komisijos komunikate. Programų eksploatavimą valdyti
turėtų būti pavesta reguliavimo agentūrai. Pirmiausia, tai
leistų padidinti socialinę ir ekonominę naudą, kurios
tikimasi iš eksploatuojamų sistemų, ir užtikrinti geresnę
sąveiką su kitomis Sąjungos politikos kryptimis; antra, tai
leistų tiksliai apibrėžti skirtingų suinteresuotųjų
subjektų finansinę ir politinę atsakomybę. Šiuo tikslu ir
atsižvelgiant į minėtas 2011 m. kovo 31 d. Tarybos išvadas,
Europos GNSS agentūra, įsteigta 2010 m. rugsėjo 22 d.
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 912/2010 su
programų įgyvendinimu susijusioms užduotims vykdyti, jau aktyviai
veikianti palydovinės navigacijos srityje, yra pats tinkamiausias
sprendimas. Tačiau reikėtų pertvarkyti šios agentūros
veiklą ir išteklius.

3.
TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI

Kaip ir Reglamentas (EB) Nr. 683/2008 ir
kiti Sąjungos acquis tekstai, susiję su Europos
palydovinės navigacijos programomis, Komisijos pasiūlymo teisinis
pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 172 straipsnis,
buvęs Europos bendrijos steigimo sutarties 156 straipsnis. Be to,
pasiūlymu išlaikoma Europos Parlamento ir Tarybos reglamento forma,
kadangi tekstas, kaip ir keičiamo Reglamento (EB) Nr. 683/2008
tekstas, yra bendro pobūdžio, o jo turinys turi būti tiesiogiai taikomas
visose valstybėse narėse.
Programų ir sistemų
apibrėžimas, joms skirtų biudžeto išteklių nustatymas ir jų
valdymo modelio apibrėžimas yra pagrindinės pasiūlymo
priemonės, kuriuo, siekiant racionalizuoti Sąjungos acquis,
taip pat numatoma pakeisti kitus su Europos palydovinės navigacijos
programomis susijusius teisinius tekstus arba juos panaikinti.
Pasiūlymas atitinka subsidiarumo ir
proporcingumo principus. Pasiūlymo tikslui, t. y., įrengti ir
eksploatuoti palydovinės navigacijos sistemas, įgyvendinti reikia
daugiau finansinių ir techninių pajėgumų, nei jų gali
skirti atskira valstybė narė, tad to tikslo geriau siekti
Sąjungos lygiu. Juo neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui
pasiekti: numatytas biudžetas atitinka numatytas sąnaudas, apskaičiuotas
atlikus išsamią analizę, o pasirinktas valdymo modelis atrodo
tinkamiausias.

4.
POVEIKIS BIUDŽETUI

Kaip nurodyta 2 punkte, Sąjunga ir toliau
pati viena užtikrins programų GALILEO ir EGNOS finansavimą. Jos
parama programoms 2014–2020 m. laikotarpiu neviršys [7 897] mln.
eurų dabartinėmis kainomis, taikant 1 punkte minėto Tarybos
reglamento [pasiūlymo 14 straipsnį]. Ji apima tris pagrindines
veiklos kryptis, t. y., programos GALILEO išdėstymo etapo
užbaigimą, tos pačios programos eksploatavimo etapą ir sistemos
EGNOS eksploatavimą. Pastaroji veiklos kryptis apima nuolatinį
sistemos teikiamų paslaugų tobulinimą, siekiant patenkinti
kintančius naudotojų poreikius.
Programų sąnaudų prognozė
sudaryta atlikus nuodugnią analizę. Ji taip pat pagrįsta
svarstymų su valstybių narių, Europos kosmoso agentūros ir
Europos GNSS agentūros ekspertais rezultatais. Buvo konsultuotasi ir su
įvairiais suinteresuotaisiais subjektais, kaip antai kosmoso sektoriaus
pramonės atstovais.
Programų tęstinumui užtikrinti labai
svarbu išsaugoti Komisijos įgytą patirtį. Todėl Komisija
išlaikys pagal laikinas sutartis dirbančius darbuotojus tokiam
laikotarpiui, kuris bus nustatytas atsižvelgiant į skirtingus
programų etapus, ir perkels kai kuriuos darbuotojus į Europos GNSS
agentūrą.

5.
PASIRINKTOSIOS GALIMYBĖS ELEMENTAI

Reikia pabrėžti, kad šiame reglamente
visų pirma nustatytas programų valdymo modelis ir jų
finansavimas 2014–2020 m. laikotarpiu. Pagal tą modelį su
sistemų eksploatavimu susijusios pagrindinės užduotys galėtų
būti pavestos Europos GNSS agentūrai, kuri yra Sąjungos
agentūra pagal 2002 m. birželio 25 d. Reglamento (EB, Euratomas)
Nr.1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo
finansinio reglamento 185 straipsnį. Šiuo tikslu Komisija siekia
sudaryti su agentūra vieną ar keletą įgaliojimų
suteikimo susitarimų.
Komisijos nuomone, įgaliojimų
suteikimo susitarimai, kuriuose nurodytos bendrosios agentūrai
patikėtų lėšų administravimo sąlygos, įskaitant
stebėsenos ir sąnaudų kontrolės priemones, yra tinkamiausias
būdas, siekiant kad Komisija, Europos Parlamentas ir Taryba
galėtų visapusiškai naudotis kontrolės įgaliojimais.
Kad Europos Parlamentas ir Taryba
galėtų turėti išsamios informacijos apie Europos GNSS
agentūrai pagal naują valdymo modelį patikėtų
būsimų užduočių, visų pirma išteklių srityje,
vykdymo sąlygas, Komisija 2012 m. pateiks pasiūlymą iš
dalies pakeisti Reglamentą (ES) Nr. 912/2010 ir susijusią
finansinę pažymą. Reikėtų pažymėti, kad sudarant
programoms skirtą biudžetą, t. y. [7 897] mln. EUR
dabartinėmis kainomis, buvo atsižvelgta į su sistemų
eksploatavimu susijusias sąnaudas, įskaitant už sistemų
eksploatavimo valdymą atsakingų subjektų veikimo sąnaudas.
Todėl patikėjus agentūrai vykdyti naujas užduotis jokių
papildomų biudžeto išlaidų nebus.
Komisija įvertins Reglamento (ES)
Nr. 912/2010 suderinamumą su nauju valdymo modeliu sistemų
saugumo atitikties patvirtinimo srityje.
2004 m. liepos 12 d. Tarybos Bendrieji
veiksmai 2004/552/BUSP dėl Europos palydovinės radijo
navigacinės sistemos, keliančios grėsmę Europos
Sąjungos saugumui, veikimo aspektų[6] taip pat
turėtų būti atnaujinti.
Taisyklių supaprastinamas yra vienas
svarbiausių naujo metodo, kurį pasiūlė Komisija
Sąjungos biudžeto išlaidų srityje, tikslų. Šiame tekste
siūlomos toliau nurodytos supaprastinamo priemonės:
–
rodiklių suderinimas su strategijos „Europa
2020“ tikslais;
–
su sistemų eksploatavimu susijusios veiklos,
visų pirma sutarčių administravimo, perdavimas Europos GNSS
agentūrai.
2011/0392 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
dėl Europos palydovinės navigacijos
sistemų įrengimo ir eksploatavimo
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 172 straipsnį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos
pasiūlymą,
perdavus įstatymo galią
turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir
socialinių reikalų komiteto nuomonę[7],
atsižvelgdami į Regionų
komiteto nuomonę[8],
laikydamiesi įprastos
teisėkūros procedūros,
kadangi:
(1)
Europos palydovinės navigacijos politikos
tikslas – Sąjungoje sukurti dvi palydovinės navigacijos sistemas –
pagal programą GALILEO sukurtą sistemą ir sistemą EGNOS (toliau
– sistemos). Šios sistemos kuriamos atitinkamai pagal programas GALILEO ir
EGNOS (toliau – programos). Kiekvienos sistemos infrastruktūrą sudaro
palydovai ir antžeminių stočių tinklas;
(2)
programos GALILEO tikslas – įrengti ir
eksploatuoti pirmąją palydovinės navigacijos ir vietos nustatymo
infrastruktūrą, specialiai skirtą naudoti civiliniais tikslais.
Pagal programą GALILEO sukurta sistema yra visiškai nepriklausoma nuo
kitų sistemų, kurios yra ar galėtų būti sukurtos;
(3)
programos EGNOS tikslas – gerinti
veikiančių pasaulinės palydovinės navigacijos sistemų
(toliau – GNSS, angl. Global Navigation Satellite Systems)
siunčiamų signalų kokybę;
(4)
Europos Parlamentas, Taryba, Europos ekonomikos ir
socialinių reikalų komitetas ir Regionų komitetas nuolat
reiškė visapusišką paramą programoms;
(5)
programų plėtojimui šiuo metu gerokai
pažengus į priekį ir prasidėjus sistemų eksploatavimo
etapui, būtina joms suteikti konkretų teisinį pagrindą,
kuriuo remiantis būtų galima tenkinti jų reikmes, visų
pirma valdymo reikmes, ir laikytis patikimo finansų valdymo reikalavimų;
(6)
pagal Europos palydovinės navigacijos programas
sukurtos sistemos yra transeuropinių tinklų infrastruktūros,
kurios yra naudojamos gerokai platesniu nei valstybių narių
nacionalinės sienos mastu. Be to, šių sistemų siūlomos
paslaugos padeda plėtoti transeuropinius tinklus transporto,
telekomunikacijų ir energetikos infrastruktūrų srityje;
(7)
programos GALILEO IR EGNOS yra pramonės
politikos priemonės ir strategijos „Europa 2020“ dalis, kaip nurodyta
2010 m. lapkričio 17 d. Komisijos komunikate „Integruota
globalizacijos eros pramonės politika. Didžiausias dėmesys –
konkurencingumui ir tvarumui“[9]. Jos taip pat minimos
2011 m. balandžio 4 d. priimtame Komisijos komunikate
„Piliečiams naudingos Europos Sąjungos kosmoso strategijos rengimas“[10].
Šios programos, kurių bendra vertė siekia maždaug 130 mlrd.
eurų 2014–2034 m. laikotarpiu, yra labai naudingos Sąjungos
ekonomikai ir piliečiams;
(8)
kadangi palydovinė navigacija vis plačiau
naudojama įvairiose veiklos srityse, nutraukus paslaugų teikimą
šiuolaikinės visuomenės gali patirti daug nuostolių. Be to,
dėl savo strateginės svarbos palydovinės navigacijos sistemos
yra itin pažeidžiamos infrastruktūros ir gali būti bandoma jas
panaudoti piktavališkai. Nurodyti aspektai gali pakenkti Sąjungos ir jos
valstybių narių saugumui. Todėl programų GALILEO ir EGNOS
infrastruktūrų sukūrimo, įrengimo ir eksploatavimo etapais
reikia atsižvelgti į saugumo reikalavimus;
(9)
programa GALILEO sudaryta iš jau baigto
sukūrimo etapo, plėtojimo ir suderinimo etapo, kuris turėtų
baigtis 2013 m., išdėstymo etapo, kuris prasidėjo 2008 m.
ir turėtų būti baigtas 2020 m., ir eksploatavimo etapo,
kuris turėtų laipsniškai prasidėti 2014 arba 2015 m., kad
sistema būtų visiškai operatyvi 2020 m.;
(10)
programos EGNOS eksploatavimo etapas prasidėjo
2009 m. spalio mėn. pradėjus teikti atvirąją
paslaugą ir 2011 m. kovo mėn. – žmogaus gyvybės apsaugos
paslaugą (angl. Safety of Life).
(11)
siekiant veiksmingiau panaudoti teikiamas
paslaugas, pagal programas GALILEO ir EGNOS sukurtos sistemos, tinklai ir
paslaugos turėtų būti suderinti bei, kiek tai įmanoma,
sąveikūs su kitomis palydovinės navigacijos sistemomis ir su
įprastinėmis navigacijos priemonėmis;
(12)
kadangi Sąjunga iš esmės užtikrina
visą programų finansavimą, ji turėtų būtų
viso materialiojo ir nematerialiojo turto, sukurto ar pertvarkyto vykdant šias
programas, savininkė. Siekiant, kad būtų visapusiškai gerbiamos
pagrindinės su nuosavybe susijusios teisės, turėtų
būti sudaryti tinkami susitarimai su dabartiniais savininkais, visų
pirma dėl pagrindinių infrastruktūrų dalių ir jų
saugumo. Siekiant palengvinti palydovinės navigacijos rinkos
plėtrą, reikėtų užtikrinti, kad trečiosios šalys
galėtų kuo veiksmingiau pasinaudoti su programomis susijusiomis
Sąjungos intelektinės nuosavybės teisėmis, ypač socialiniu
ir ekonominiu lygmeniu;
(13)
iš esmės Sąjunga turėtų
visiškai finansuoti programos GALILEO išdėstymo ir eksploatavimo etapus ir
programos EGNOS eksploatavimo etapą; tačiau pagal 2002 m.
birželio 25 d. reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl
Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento[11]
valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė
remiantis atitinkamais susitarimais skirti programoms papildomų
lėšų arba prie jų įgyvendinimo prisidėti natūra,
siekiant finansuoti papildomas programų dalis, kurių prašo
valstybės narės, pavyzdžiui, susijusias su sistemų
struktūra arba su tam tikromis papildomomis saugumo reikmėmis.
Trečiosios šalys ir tarptautinės organizacijos taip pat
turėtų galėti paremti programas;
(14)
siekiant užtikrinti tolesnį programų
įgyvendinimą, būtina nustatyti tinkamą finansinį
pagrindą tam, kad Sąjunga galėtų toliau jas finansuoti.
Taip pat reikėtų nurodyti sumą, kurios reikia 2014 m.
sausio 1 d.–2020 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu GALILEO
išdėstymo etapui pabaigti ir sistemų eksploatavimui finansuoti;
(15)
Europos Parlamentas ir Taryba, remdamiesi
2011 m. birželio 29 d. Komisijos pasiūlymu, [nusprendė]
skirti didžiausią [7 897] mln. eurų sumą dabartinėmis
kainomis su programomis susijusiems veiksmams finansuoti 2014 m. sausio
1 d.–2020 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu. Reikia patikslinti, kad
šie veiksmai taip pat apima sistemų ir jų veikimo apsaugą,
įskaitant palydovų paleidimo metu. Šiuo atžvilgiu dalis išlaidų,
skirtų minėtą apsaugą užtikrinančioms paslaugoms, kaip
antai teikiamoms pagal informavimo apie padėtį kosmose programą
(angl. Space Situational Awareness, SSA) teikti, galėtų
būti finansuojama iš programoms skirto biudžeto, jeigu laikantis griežtos
sąnaudų valdymo politikos ir neviršijant minėtos bendros
didžiausios sumos, nustatytos Tarybos reglamento XYZ, kuriuo nustatoma
2014–2020 m. daugiametė finansinė programa, [x] straipsnyje, tam
dar liktų lėšų. Šiame reglamente siekiant tęsti
programų įgyvendinimą nustatytas finansinis paketas yra
svarbiausias orientacinis dydis, kaip apibrėžta 201z/yy/xx Europos
Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl
bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo [17]
punkte ir [2011 m. birželio 29 d. pasiūlymo dėl Tarybos reglamento],
kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa[12],
14 straipsnyje;
(16)
reikėtų apibrėžti veiklos kryptis,
kurioms pagal ši reglamentą skiriami Sąjungos biudžeto asignavimai,
skirti programoms įgyvendinti 2014–2020 m. laikotarpiu. Šie
asignavimai turėtų būti daugiausia skiriami programos GALILEO
išdėstymo etapo veiklai, įskaitant šio etapo valdymo ir
stebėsenos veiksmus, taip pat pagal GALILEO programą sukurtos
sistemos eksploatavimo veiklai, įskaitant išankstinius ar parengiamuosius
šio etapo darbus, ir EGNOS eksploatavimo veiklai. Jie taip pat turėtų
būti skiriami kiek kitokiai veiklai finansuoti, kad būtų valdomi
programų tikslai ir jų siekiama;
(17)
svarbu pažymėti, kad į planuojamas
2014–2020 m. laikotarpio sistemų investicijų ir eksploatavimo
sąnaudas nėra įtraukti jokie nenumatyti finansiniai
įsipareigojimai, kuriuos Sąjungai gali tekti įvykdyti, visų
pirma įsipareigojimai, susiję su nesutartine atsakomybe,
atsirandančia dėl sistemų priklausymo viešajam sektoriui,
pirmiausia force majeure ir nepataisomo gedimo atveju. Komisija
nagrinėja šiuos įsipareigojimus atskirai;
(18)
taip pat reikėtų pabrėžti, kad šiame
reglamente numatyti biudžeto ištekliai nedengia programai „Horizontas 2020“,
mokslinių tyrimų ir inovacijų bendrajai programai, skirtomis
lėšomis finansuotų darbų, pvz., susijusių su sistemai
sukurtų taikomųjų programų plėtra. Šie darbai leis
veiksmingiau panaudoti pagal programas teikiamas paslaugas, užtikrins
didelę Sąjungos investicijų grąžą, kuri duos
socialinės ir ekonominės naudos, ir padidins praktines Sąjungos
įmonių žinias apie palydovinės navigacijos technologiją;
(19)
be to, pajamas iš sistemų turėtų
gauti Sąjunga, kad būtų užtikrintas ankstesnių jos
investicijų kompensavimas. Pajamų paskirstymo sistema
galėtų būti nustatyta visose sutartyse, sudarytose su
privačiojo sektoriaus įmonėmis;
(20)
siekiant išvengti didesnių nei numatyta sąnaudų
ir vėlavimo, kurie pakenkė programų įgyvendinimui
pastaraisiais metais, būtina dėti daugiau pastangų
papildomų sąnaudų rizikai valdyti, kaip reikalauja Taryba
2011 m. kovo 31 d. išvadose ir Parlamentas 2011 m. birželio
8 d. rezoliucijoje ir kaip nurodyta 2011 m. birželio 29 d.
Komisijos komunikate „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“[13]
Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonominių ir socialinių
reikalų komitetui ir Regionų komitetui;
(21)
kad programų GALILEO ir EGNOS viešasis
valdymas būtų patikimas reikia griežtai atskirti Komisijos, Europos
GNSS agentūros ir Europos kosmoso agentūros užduotis ir laipsniškai
pritaikyti valdymą sistemų eksploatavimo reikmėms;
(22)
kadangi Komisija atstovauja Sąjungai, kuri iš
esmės vienintelė finansuoja programas ir yra sistemų
savininkė, Komisija turėtų būti atsakinga už programų
įgyvendinimą ir užtikrinti jų politinę priežiūrą.
Todėl ji turėtų valdyti pagal šį reglamentą programoms
skirtas lėšas ir užtikrinti, kad visi su programomis susiję veiksmai
būtų įgyvendinti, o Europos GNSS agentūros ir Europos
kosmoso agentūros užduotys aiškiai atskirtos. Šiuo tikslu be bendrosios
atsakomybės užduočių ir kitų šiuo reglamentu jai
pavestų užduočių reikėtų Komisijai paskirti tam tikras
konkrečias nebaigtiniame sąraše išvardytas užduotis. Siekdama
optimaliau panaudoti skirtingų suinteresuotųjų subjektų
išteklius ir žinias, Komisija, laikydamasi Reglamento (EB, Euratomas)
Nr. 1605/2002, ypač jo 54 straipsnio, įgaliojimų suteikimo
susitarimais turėtų pavesti tam tikras užduotis;
(23)
Europos GNSS agentūra buvo įsteigta
2010 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu
(ES) Nr. 912/2010, kuriuo įsteigiama Europos GNSS agentūra,
panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1321/2004 dėl Europos
palydovinės radijo navigacijos programų valdymo struktūrų
sukūrimo ir iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos
reglamentas (EB) Nr. 683/2008[14], kad būtų
pasiekti programų GALILEO ir EGNOS tikslai ir atliktos kai kurios su
programų vykdymu susijusios užduotys. Ji yra Sąjungos agentūra,
kuri priskiriama Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 185 straipsnyje
nurodytoms įstaigoms ir kuriai taikomi Sąjungos agentūroms
nustatyti reikalavimai. Jai turėtų būti pavestos tam tikros su
programų saugumu susijusios užduotys, atsižvelgiant į jos galimą
paskyrimą kompetentinga PRS institucija ir jos indėlį parduodant
sistemas. Taip pat tikslinga, kad ji atliktų užduotis, kurias Komisija
gali jai patikėti vienu ar keliais įgaliojimų suteikimo
susitarimais, į kuriuos būtų įtrauktos kitos
konkrečios su programomis susijusios užduotys, įskaitant su
sistemų eksploatavimo etapais ir taikomųjų programų bei
paslaugų sklaida palydovinės navigacijos rinkoje susijusias užduotis.
Kad Sąjungai atstovaujanti Komisija galėtų visapusiškai naudotis
kontrolės įgaliojimais, į šiuos įgaliojimų suteikimo
susitarimus turėtų būti įtrauktos bendrosios Europos GNSS
agentūrai patikėtų lėšų administravimo sąlygos;
(24)
Sąjunga turėtų sudaryti su Europos
kosmoso agentūra daugiametį įgaliojimų suteikimo
susitarimą, į kurį būtų įtraukti techniniai ir
programavimo aspektai. Kad Sąjungai atstovaujanti Komisija
galėtų visapusiškai naudotis kontrolės įgaliojimais, į
įgaliojimų suteikimo susitarimą turėtų būti
įtrauktos bendrosios Europos kosmoso agentūrai patikėtų
lėšų administravimo sąlygos. Veiklos, kurią finansuoja
vienintelė Sąjunga, sąlygomis turėtų būti
užtikrintas atitinkamas kontrolės lygis, panašus į kontrolės
lygį, kurio būtų reikalaujama, jei Europos kosmoso agentūra
būtų Sąjungos agentūra;
(25)
atsakomybė už programų vykdymą apima
visų pirma atsakomybę už jų saugumą, atsakomybę už
sistemų ir jų eksploatavimo saugumą. Komisija už saugumą
yra atsakinga net jei tam tikros su saugumu susijusios užduotys yra pavestos
Europos GNSS agentūrai, išskyrus atvejus, kai taikomi 2004 m. liepos
12 d. Bendrieji veiksmai 2004/552/BUSP dėl Europos palydovinės
radijo navigacinės sistemos, turinčios įtakos Europos
Sąjungos saugumui, veikimo aspektų[15], kuriuos
prireikus bus galima pritaikyti atsižvelgiant į programų
plėtrą, jų valdymą ir Lisabonos sutartį. Komisija
nustato priemones, skirtas užtikrinti tinkamą skirtingų už
saugumą atsakingų subjektų veiklos koordinavimą;
(26)
atsižvelgiant į specifinę Europos
išorės veiksmų tarnybos patirtį ir jos nuolatinį
bendradarbiavimą su trečiųjų šalių ir
tarptautinių organizacijų institucijomis, ji atrodo tinkama
padėti Komisijai vykdyti tam tikras su sistemų ir programų
saugumu susijusias užduotis išorės santykių srityje pagal
2010 m. liepos 26 d. Tarybos sprendimą 2010/427/ES, kuriuo
nustatoma Europos išorės veiksmų tarnybos struktūra ir veikimas[16],
ypač jo 2 straipsnio 2 dalį;
(27)
siekiant paskirstyti programoms skirtas
Sąjungos lėšas, kurių viršutinės ribos Komisija negali
viršyti, labai svarbu, kad viešųjų pirkimų procedūros
būtų veiksmingos ir, ypač, kad derantis dėl sutarčių
būtų užtikrintas optimalus išteklių naudojimas, geros
kokybės paslaugos, nenutrūkstamas programų tęstinumas,
tinkamas rizikos valdymas ir nustatyto tvarkaraščio laikymasis.
Perkančioji organizacija turėtų stengtis laikytis šių
reikalavimų;
(28)
kadangi programas iš esmės finansuos
Sąjunga, pagal šias programas vykdomi viešieji pirkimai turėtų
atitikti Sąjungos viešųjų pirkimų taisykles, o jų
svarbiausias tikslas visų pirma turėtų būti užtikrinti optimalų
išteklių panaudojimą, kontroliuoti sąnaudas, mažinti
riziką, gerinti veiksmingumą ir mažinti priklausomybę nuo vieno
tiekėjo. Reikėtų užtikrinti atvirą ir sąžiningą
konkurenciją visoje tiekimo grandinėje suteikiant lygiavertes
galimybes visų pirma naujiems rinkos dalyviams bei mažosioms ir
vidutinėms įmonėms (MVĮ) dalyvauti visuose skirtingos
veiklos lygmenyse. Turėtų būti vengiama galimo vieno
tiekėjo piktnaudžiavimo dominuojančia padėtimi ar
ilgalaikės priklausomybės nuo vieno tiekėjo. Siekiant sumažinti
su programomis susijusią riziką, išvengti priklausomybės nuo
vieno tiekėjo ir užtikrinti geresnę bendrą programų ir
jų sąnaudų bei tvarkaraščio laikymosi kontrolę,
prireikus turėtų būti naudojami keli tiekimo šaltiniai.
Sąjungos pramonei turėtų būti suteikta galimybė
pasinaudoti ne Sąjungos šaltiniais, jeigu įrodoma, kad jų
siūlomi tam tikri komponentai ir paslaugos yra gerokai kokybiškesni ir
ekonomiškesni; tokiu atveju vis dėlto atsižvelgiama į programų
strateginį pobūdį ir Sąjungos saugumo bei eksporto
kontrolės reikalavimus. Turėtų būti pasinaudota
investicijomis, pramonės patirtimi ir žiniomis, įskaitant tas, kurios
įgytos programų sukūrimo, plėtojimo ir suderinimo etapais,
užtikrinant, kad nebūtų pažeistos taisyklės dėl
konkurencingų konkursų;
(29)
palydovinė navigacija yra nauja,
sudėtinga ir nuolat tobulėjanti technologija. Dėl to pagal šias
programas vykdant viešuosius pirkimus kyla netikrumų ir rizikos, nes šie
pirkimai gali būti susiję su ilgalaikiais įsipareigojimais
dėl įrangos arba paslaugų. Todėl viešųjų
pirkimų srityje būtina nustatyti specialias priemones, kurios
būtų taikomos kartu su Reglamente (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002
nustatytomis taisyklėmis. Perkančioji organizacija turėtų
užtikrinti vienodas konkurencijos sąlygas, kai viena ar keletas
įmonių prieš skelbiant konkursą jau turi konfidencialios informacijos
apie su šiuo konkursu susijusią veiklą. Ji taip pat turėtų
galėti sudaryti sąlyginę dalinę sutartį, laikantis tam
tikrų sąlygų padaryti sutarties vykdymo pakeitimą arba
nustatyti mažiausią subrangos lygį. Galiausiai, dėl programoms
būdingų su technologijomis susijusių netikrumų,
viešųjų pirkimų kainos ne visada gali būti tiksliai
nustatytos, todėl pageidautina sutartis sudaryti specialia forma, kai
nenurodama konkreti ir galutinė kaina, bet įtraukiamos Sąjungos
finansinių interesų apsaugos sąlygos;
(30)
reikėtų patvirtinti, kad pagal Europos
Sąjungos sutarties 4 straipsnio 3 dalį, valstybės narės
turėtų vengti imtis priemonių, kurios galėtų pakenkti
sklandžiam programų vykdymui, visų pirma susijusių su
intelektinės nuosavybės teisėmis ir infrastruktūrų naudojimo
tęstinumu. Taip pat reikėtų patikslinti, kad susijusios
valstybės narės turėtų imtis visų reikiamų
priemonių, kad antžeminės sistemų stotys būtų
paskelbtos ypatingos svarbos Europos infrastruktūromis;
(31)
kadangi sistemos yra pasaulinio masto, labai svarbu,
kad Sąjunga galėtų sudaryti susitarimus dėl programų
su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis pagal
Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnį,
siekdama užtikrinti sklandų jų vykdymą, optimalesnes
Sąjungos piliečiams teikiamas paslaugas ir patenkinti
trečiųjų šalių ir tarptautinių organizacijų
poreikius. Taip pat naudinga prireikus galiojančius susitarimus pritaikyti
programų raidai. Rengdama arba įgyvendindama susitarimus Komisija
gali prašyti Europos išorės veiksmų tarnybos, Europos kosmoso
agentūros ir Europos GNSS agentūros pagalbos atliekant pagal šį
reglamentą joms pavestas užduotis.
(32)
Reikėtų patvirtinti, kad Komisija,
atlikdama kai kurias nereguliuojamojo pobūdžio užduotis, prireikus ir jei
būtina galėtų prašyti tam tikrų nepriklausomų
šalių techninės pagalbos. Kiti programų viešajame valdyme
dalyvaujantys subjektai taip pat gali pasinaudoti ta pačia technine
pagalba vykdydami jiems pagal šį reglamentą pavestas užduotis;
(33)
vykdant programas reikėtų užtikrinti
asmens duomenų ir privatumo apsaugą;
(34)
Sąjungos finansiniai interesai turi būti
apsaugoti proporcingomis priemonėmis per visą išlaidų
ciklą, visų pirma užtikrinant pažeidimų prevenciją,
nustatymą ir tyrimą, prarastų, nepagrįstai
išmokėtų ar netinkamai panaudotų lėšų susigrąžinimą
ir, prireikus, sankcijų taikymą;
(35)
būtina nuolat informuoti Europos
Parlamentą ir Tarybą apie programų vykdymą. Be to, Europos
Parlamentas, Taryba ir Komisija rengs susitikimus GALILEO
tarpinstitucinėje grupėje pagal 2008 m. liepos 9 d. bendrą deklaraciją
dėl GALILEO tarpinstitucinės grupės;
(36)
Komisija turėtų įvertinti
programų tikslams pasiekti nustatytų priemonių našumą ir
veiksmingumą;
(37)
siekiant nustatyti tinkamas priemones, būtinas
sistemų suderinamumui ir sąveikai su kitomis palydovinės navigacijos
sistemomis ir įprastinėmis navigacijos priemonėmis garantuoti ir
sistemų bei jų veikimo saugumui užtikrinti, Komisijai
turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti su šiomis dvejomis
kompetencijos sritimis susijusius aktus pagal Sutarties dėl Europos
Sąjungos veikimo 290 straipsnį. Labai svarbu, kad
parengiamųjų darbų metu Komisija tinkamai konsultuotųsi,
įskaitant konsultacijas su ekspertais. Kurdama ir rengdama deleguotuosius
aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai
būtų tuo pačiu metu tinkamai ir laiku persiųsti Europos
Parlamentui ir Tarybai;
(38)
siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento
įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti
įgyvendinimo įgaliojimai. Šie įgaliojimai turėtų
būti vykdomi pagal 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir
Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos
valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo
įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji
principai[17];
(39)
siekiant užtikrinti patikimą viešąjį
valdymą, turi būti užtikrintas vientisas programų valdymas,
greitesnis sprendimų priėmimas ir vienodos galimybės gauti
informaciją, todėl Europos GNSS agentūros ir Europos kosmoso
agentūros atstovai stebėtojų teisėmis turėtų
galėti dalyvauti Europos GNSS programų komiteto, įsteigto
2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB)
Nr. 683/2008 dėl tolesnio Europos palydovinės navigacijos
programų (EGNOS ir Galileo) įgyvendinimo[18],
veikloje. Dėl tų pačių priežasčių su Sąjunga
tarptautinį susitarimą sudariusių trečiųjų
šalių ir tarptautinių organizacijų atstovai turėtų
galėti dalyvauti Europos GNSS programų komiteto veikloje. Šie Europos
GNSS agentūros, Europos kosmoso agentūros, trečiųjų
šalių ir tarptautinių organizacijų atstovai negali dalyvauti
komiteto balsavimo procedūroje;
(40)
kadangi šio reglamento tikslo, t. y.
įrengti ir eksploatuoti palydovinės navigacijos sistemas,
valstybės narės negali deramai pasiekti, nes tam reikia daugiau
finansinių ir techninių pajėgumų, nei jų gali skirti
atskira valstybė narė, ir todėl to tikslo geriau siekti
Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje
nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali nustatyti priemones. Pagal
minėtame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu
neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;
(41)
2002 m. gegužės 21 d. Tarybos reglamentu (EB)
Nr. 876/2002 dėl bendros įmonės Galileo įsteigimo[19]
įsteigta bendra įmonė Galileo nutraukė savo veiklą
2006 m. gruodžio 31 d. ir įmonės likvidavimo procedūra
dabar yra baigta. Todėl Reglamentas (EB) Nr. 876/2002
turėtų būti panaikintas;
(42)
atsižvelgiant į būtinybę
įvertinti programas, į reikalingų teksto pakeitimų
svarbą ir siekiant aiškumo bei teisinio tikrumo, Reglamentas (EB)
Nr. 683/2008 turėtų būti panaikintas,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKYRIUS
BENDROSIOS
NUOSTATOS
1 straipsnis
Europos
palydovinės navigacijos sistemos ir programos
1.           Programos GALILEO ir EGNOS
apima dviejų Europos palydovinės navigacijos sistemų, t. y.
pagal programą GALILEO sukurtos sistemos ir sistemos EGNOS sukūrimo,
plėtojimo, suderinimo, įrengimo, eksploatavimo, atnaujinimo,
tobulinimo ir jų saugumo užtikrinimo veiklą.
2.           Pagal programą GALILEO
sukurta sistema – tai savarankiška pasaulinės palydovinės navigacijos
sistemos (GNSS) infrastruktūra, sudaryta iš palydovų sistemos ir
pasaulinio antžeminių stočių tinklo.
3.           Sistema EGNOS – tai
infrastruktūra, kuri padeda stebėti ir ištaisyti signalus, kuriuos
skleidžia veikiančios pasaulinės palydovinės navigacijos
sistemos. Ji sudaryta iš antžeminių stočių ir kelių
siųstuvų, įrengtų geostacionariuosiuose palydovuose.
4.           Konkretūs programos
GALILEO tikslai – užtikrinti, kad pagal šią programą sukurtos
sistemos skleidžiamus signalus būtų įmanoma panaudoti šioms
penkioms funkcijoms:
(a)
teikti atvirąją paslaugą (angl. Open
Service arba OS), kuri vartotojui yra nemokama ir kuria teikiama
padėties nustatymo ir sinchronizacijos informacija, skirta masinio
naudojimo palydovinės navigacijos taikomosioms programoms;
(b)
teikti žmogaus gyvybės apsaugos paslaugą
(angl. Safety of Life Service arba SoL), skirtą vartotojams,
kuriems saugumas yra ypač svarbus; ši paslauga taip pat atitinka tam
tikruose sektoriuose nustatytus tęstinumo, prieinamumo ir tikslumo
reikalavimus ir turi patikimumo funkciją, leidžiančią įspėti
vartotojus, jei sistema veiktų netinkamai;
(c)
teikti komercinę paslaugą (angl. Commercial
Service arba CS) profesinėms ar komercinėms reikmėms
skirtoms taikomosioms programoms kurti, kadangi ji, palyginti su atvirąja
paslauga, yra veiksmingesnė ir teikia didesnės papildomos naudos
duodančių duomenų;
(d)
teikti paslaugą valstybinėms
institucijoms (angl. Public Regulated Service arba PRS), skirtą tam
tikriems vyriausybių įgaliotiems vartotojams, naudojantiems
taikomąsias programas konfidencialioms reikmėms, kurioms būtina
užtikrinti ilgalaikį paslaugos tęstinumą; teikiant šią
paslaugą naudojami labai stiprūs koduoti signalai;
(e)
prisidėti teikiant sistemos COSPAS-SARSAT
paieškos ir gelbėjimo paslaugą (angl. Search and Rescue Support
Service arba SAR), nustatant pagalbos signalus, siunčiamus iš
avarinių švyturių ir persiunčiant jiems transliuojamą
signalą.
5.           Konkretūs programos
EGNOS tikslai – užtikrinti, kad sistemos EGNOS skleidžiamus signalus
būtų įmanoma panaudoti šioms trims funkcijoms:
(a)
teikti atvirąją paslaugą (OS), kuri
vartotojui yra nemokama ir kuria teikiama padėties nustatymo ir
sinchronizacijos informacija, skirta masinio naudojimo palydovinės
navigacijos taikomosioms programoms toje zonoje, kurioje veikia sistema;
(b)
teikti komercinio pobūdžio duomenų
perdavimo paslaugą (angl. EGNOS Data Access Service arba EDAS),
skirtą skatinti kurti profesinėms ar komercinėms reikmėms
skirtas taikomąsias programas, kadangi ji, palyginti su atvirąja
paslauga, yra veiksmingesnė ir teikia didesnės papildomos naudos
duodančių duomenų;
(c)
teikti žmogaus gyvybės apsaugos paslaugą
(SoL), skirtą vartotojams, kuriems saugumas yra ypač svarbus; ši
paslauga atitinka tam tikruose sektoriuose nustatytus tęstinumo,
prieinamumo ir tikslumo reikalavimus ir turi patikimumo funkciją, leidžiančią
įspėti vartotojus, jei sistema savo veikimo zonoje veiktų
netinkamai.
Dar vienas konkretus programos EGNOS tikslas –
plėsti geografinę šių paslaugų aprėptį visoje
Sąjungos teritorijoje ir, atsižvelgiant į techninius apribojimus ir
remiantis tarptautiniais susitarimais, kituose pasaulio regionuose, visų
pirma trečiųjų šalių, kurios priklauso Bendram Europos
dangui, teritorijose.
2
straipsnis
Dalykas
Šiuo reglamentu
nustatomos pagal Europos palydovinės navigacijos programas sukurtų
sistemų įrengimo ir eksploatavimo taisyklės, visų pirma
jų valdysenos ir Sąjungos finansinio įnašo taisyklės.
3
straipsnis
Programos GALILEO etapai
Programą GALILEO sudaro šie etapai:
(a)
2001 m. pasibaigęs sukūrimo etapas,
kurio metu buvo nustatyta sistemos struktūra ir apibrėžtos jos
sudėtinės dalys;
(b)
plėtojimo ir suderinimo etapas, t. y.
pirmųjų palydovų konstravimas ir paleidimas, pirmosios
antžeminės infrastruktūros įrengimas ir visi darbai bei
operacijos, būtini sistemai orbitoje suderinti; šį etapą siekiama
užbaigti 2013 m.;
(c)
išdėstymo etapas, kuris apima visos kosmoso ir
antžeminės infrastruktūros įrengimą ir apsaugą bei su
šiuo įrengimu susijusias operacijas ir pasirengimo eksploatavimo etapui
darbus; šį 2008 m. pradėtą etapą siekiama užbaigti 2020
m.;
(d)
eksploatavimo etapas, t. y. infrastruktūros
valdymas, sistemos priežiūra, nuolatinis tobulinimas, atnaujinimas ir
apsauga, su programa susijusios sertifikavimo ir standartizavimo operacijos,
paslaugų teikimas ir pardavimas ir visi kiti sistemai plėtoti ir
sklandžiai veikti reikalingi veiksmai; šį etapą siekiama laipsniškai
pradėti 2014–2015 m., pradėjus teikti pirmąsias paslaugas.
4
straipsnis
Sistemos EGNOS eksploatavimas
Sistemos EGNOS
eksploatavimas apima daugiausia infrastruktūros valdymą, sistemos
priežiūrą, nuolatinį tobulinimą, atnaujinimą ir apsaugą,
su programa susijusią atitikties patvirtinimo, sertifikavimo ir
standartizavimo veiklą, visus sistemos patikimumą užtikrinančius
elementus ir paslaugų teikimą bei pardavimą.
5
straipsnis
Sistemų suderinamumas ir sąveika
1.
Pagal programas GALILEO ir EGNOS sukurtos sistemos,
tinklai ir paslaugos yra tarpusavyje suderinti ir sąveikūs.
2.
Pagal programas GALILEO ir EGNOS sukurtos sistemos,
tinklai ir paslaugos yra, kiek įmanoma, suderinti ir sąveikūs su
kitomis palydovinės navigacijos sistemomis ir įprastinėmis
navigacijos priemonėmis.
3.
Remdamasi 34 straipsniu Komisija
deleguotaisiais aktais nustato reikalavimus ir standartus, tinkamus užtikrinti
2 dalyje nurodytą suderinamumą ir sąveiką.
6
straipsnis
Nuosavybė
Sąjunga yra viso materialiojo ir
nematerialiojo turto, sukurto ar pertvarkyto vykdant šias programas,
savininkė; šiuo tikslu su trečiosiomis šalimis prireikus sudaromi
susitarimai dėl galiojančių nuosavybės teisių.
Kalbant apie intelektinės nuosavybės
teises, Komisija specialiai užtikrina tinkamiausią jų
panaudojimą.
II SKYRIUS
BIUDŽETO
ĮNAŠAS IR TVARKA
7 straipsnis
Susijusi
veikla
1.           Pagal šį reglamentą
programoms įgyvendinti 2014–2020 m. laikotarpiu skirti Sąjungos
biudžeto asignavimai suteikiami siekiant finansuoti:
a)      programos GALILEO išdėstymo etapo
veiklą, įskaitant šio etapo valdymo ir stebėsenos veiksmus;
b)      pagal programą GALILEO sukurtos
sistemos eksploatavimo veiklą, įskaitant išankstinius ar
parengiamuosius šio etapo darbus;
c)      sistemos EGNOS eksploatavimo veiklą.
2.           Šie programoms skirti
Sąjungos biudžeto asignavimai taip pat gali padengti Komisijos išlaidas,
susijusias su parengiamąja, stebėsenos, kontrolės, audito ir
vertinimo veikla, būtina programoms valdyti ir jų tikslams
įgyvendinti, t. y. išlaidas, patirtas dėl:
(a)
ekspertų tyrimų ir posėdžių;
(b)
informavimo ir komunikacijos veiklos,
įskaitant institucijų vykdomą komunikaciją apie
prioritetines Sąjungos politikos kryptis, jei jos tiesiogiai susijusios su
šio reglamento tikslais;
(c)
informacinių technologijų (IT)
tinklų, kuriais siekiama apdoroti informaciją ir ja keistis;
(d)
bet kokios kitos Komisijai suteiktos techninės
ar administracinės pagalbos programų valdymui.
3.           Siekdama užtikrinti, kad
programų ir įvairių etapų sąnaudas būtų
galima aiškiai nustatyti, Komisija, laikydamasi skaidraus valdymo principo,
kasmet praneša 35 straipsnio 1 dalyje nurodytam komitetui apie Sąjungos
lėšų skyrimą kiekvienai 1 ir 2 dalyse nurodytai veiklai.
8
straipsnis
Programos GALILEO finansavimas
1.           Išdėstymo ir
eksploatavimo etapus pagal 10 straipsnio 1 dalį, nepažeidžiant šio
straipsnio 2 ir 3 dalių, finansuoja Sąjunga.
2.           Valstybės narės
gali skirti programai GALILEO papildomų lėšų. Iš šių
įnašų gautos pajamos priskiriamos asignuotosioms pajamoms pagal
Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 18 straipsnio 2 dalį.
Laikydamasi skaidraus valdymo principo, Komisija praneša šio reglamento
35 straipsnio 1 dalyje nurodytam komitetui apie galimą šios
dalies taikymo poveikį programai GALILEO.
3.           Programai GALILEO
papildomų lėšų taip pat gali skirti trečiosios šalys ir
tarptautinės organizacijos. Pagal 28 straipsnį sudaromuose
susitarimuose nustatomos jų dalyvavimo sąlygos ir taisyklės.
9
straipsnis
Sistemos EGNOS eksploatavimo finansavimas
1.           Sąjunga užtikrina
sistemos EGNOS eksploatavimo finansavimą pagal 10 straipsnio 1 dalį,
netrukdydama skirti įnašų iš kitų finansavimo šaltinių,
ypač nurodytųjų šio straipsnio 2 ir 3 dalyse.
2.           Valstybės narės
gali skirti programai EGNOS papildomų lėšų. Iš šių
įnašų gautos pajamos priskiriamos asignuotosioms pajamoms pagal
Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 18 straipsnio 2 dalį.
Laikydamasi skaidraus valdymo principo, Komisija praneša šio reglamento
35 straipsnio 1 dalyje nurodytam komitetui apie galimą šios
dalies taikymo poveikį programai EGNOS.
3.           Programai EGNOS
papildomų lėšų taip pat gali skirti trečiosios šalys ir
tarptautinės organizacijos. Pagal 28 straipsnį sudaromuose
susitarimuose nustatomos jų dalyvavimo sąlygos ir taisyklės.
10 straipsnis
Ištekliai
1.           Didžiausia Sąjungos
skiriama suma 7 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytai veiklai vykdyti 2014 m.
sausio 1 d. – 2020 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu yra
[7 897] mln. EUR dabartinėmis kainomis.
2.           Asignavimai vykdomi laikantis
šio reglamento ir Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 nuostatų.
3.           Programų biudžeto
įsipareigojimai vykdomi metų trukmės laikotarpiais.
11 straipsnis
Pajamos
iš programų
1.           Pajamas iš sistemų
eksploatavimo gauna Sąjunga, jos pervedamos į Sąjungos
biudžetą ir priskiriamos programoms. Jeigu paaiškėja, kad pajamų
yra daugiau, negu reikalinga programų eksploatavimo etapui finansuoti,
skyrimo principas pritaikomas gavus biudžeto valdymo institucijos
pritarimą remiantis Komisijos pasiūlymu.
2.           Pajamų paskirstymo
tvarka gali būti nustatyta sutartyse, sudarytose su privačiojo
sektoriaus įmonėmis.
3.           Palūkanos, gautos iš
išankstinio finansavimo, suteikto už netiesioginį biudžeto vykdymą
atsakingiems subjektams, yra skiriamos veiklai, nurodytai Komisijos ir
atitinkamo subjekto sudarytame įgaliojimų suteikimo susitarime arba
sutartyje. Laikantis patikimo finansų valdymo principo, už
netiesioginį biudžeto vykdymą atsakingi subjektai atidaro
sąskaitas, kuriose įmanoma identifikuoti atitinkamas lėšas ir
palūkanas.
III SKYRIUS
VIEŠASIS
PROGRAMŲ VALDYMAS
12 straipsnis
Bendrasis
programų valdymo principas
Viešasis programų valdymas grindžiamas
griežto užduočių paskirstymo tarp skirtingų
dalyvaujančių subjektų, visų pirma Komisijos, Europos GNSS
agentūros ir Europos kosmoso agentūros, principu.
13 straipsnis
Komisijos
vaidmuo
1.           Komisija atsakinga už
programų vykdymą. Ji valdo pagal šį reglamentą joms skirtas
lėšas ir prižiūri visos su programomis susijusios veiklos
įgyvendinimą.
2.           Be 1 dalyje nurodytų
bendrų užduočių ir užduočių, nurodytų kitose šio
reglamento nuostatose, Komisija pagal šį reglamentą taip pat atlieka
šias konkrečias užduotis:
(a)
ji užtikrina aiškų užduočių
paskirstymą tarp skirtingų programose dalyvaujančių
subjektų ir šiuo tikslu įgaliojimų suteikimo susitarimais paveda
Europos GNSS agentūrai ir Europos kosmoso agentūrai atlikti 15
straipsnio 1 dalies d) punkte ir 16 straipsnyje nurodytas užduotis;
(b)
ji nustato tinkamas priemones ir imasi
struktūrinių veiksmų, kuriais siekiama nustatyti, kontroliuoti,
mažinti bei stebėti programoms kylančią riziką, ypač
susijusią su išlaidomis ir tvarkaraščiu;
(c)
ji Sąjungos vardu ir savo kompetencijos
srityje palaiko santykius su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis
organizacijomis;
(d)
ji užtikrina programų saugumą ir nustato
įvairių programose dalyvaujančių subjektų veiklos
koordinavimo priemones.
3.           Kai tai reikalinga sklandžiam
programos GALILEO etapų įgyvendinimui ir sistemos EGNOS
eksploatavimui, kaip nurodyta atitinkamai 3 ir 4 straipsniuose, Komisija imasi
priemonių, skirtų:
(a)
nustatyti sistemų antžeminės
infrastruktūros vietą ir užtikrinti jos veikimą;
(b)
nustatyti lemiamus sprendimų priėmimo
etapus, reikalingus programų įgyvendinimo vertinimui;
(c)
sumažinti programų įgyvendinimui
kylančią riziką.
Šios vykdomosios priemonės priimamos pagal
35 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo
procedūrą.
14 straipsnis
Sistemų
ir jų veikimo saugumas
1.           Sistemos ir jų veikimas
yra saugūs.
2.           Nepažeidžiant šio reglamento
15 ir 17 straipsnių ir Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo
1104/2011/ES[20] 8 straipsnio, Komisija
pagal 34 straipsnį gali deleguotaisiais aktais nustatyti reikalavimus ir
standartus, tinkamus 1 dalyje minėtam sistemų ir jų veikimo
saugumui užtikrinti. Šiuo tikslu ji atsižvelgia į poreikį
prižiūrėti ir integruoti saugumo reikalavimus į visas programas
ir į šių reikalavimų poveikį sklandžiam programų
vykdymui, visų pirma sąnaudoms ir tvarkaraščiui.
3.           Pagal Sprendimo 2010/427/ES 2
straipsnio 2 dalį Europos išorės veiksmų tarnyba padeda
Komisijai vykdyti su saugumu susijusias užduotis išorės santykių
srityje. Šioje srityje ji taip pat padeda Komisijai užtikrinti, kad būtų
laikomasi bendrų būtiniausių standartų, nustatytų
Sprendimu 1104/2011/ES. Šiuo tikslu jai skiriami tinkami ištekliai ir nustatomi
pereinamieji laikotarpiai, per kuriuos galima užtikrinti programų ir
paslaugų tęstinumą.
15 straipsnis
Europos
GNSS agentūros vaidmuo
1            Europos GNSS agentūra
prisideda prie programų tikslų įgyvendinimo ir, laikydamasi
Komisijos parengtų gairių, vykdo šias užduotis:
(a)
programų saugumo srityje ir nepažeisdama 14 ir
17 straipsnių nuostatų, ji užtikrina:
i)        vėliausiai iki 2016 m.
birželio 30 d. saugumo atitikties patvirtinimą pagal Reglamento (ES)
Nr. 912/2010 III skyrių; šiuo tikslu ji inicijuoja saugumo
procedūras, prižiūri jų laikymąsi ir atlieka sistemos
saugumo auditą;
ii)       GALILEO saugumo centro
eksploatavimą, laikantis 14 straipsnio 3 dalyje minėtų
standartų bei reikalavimų ir 17 straipsnyje nurodytuose Bendruosiuose
veiksmuose 2004/552/BUSP pateiktų nurodymų;
(b)
ji atlieka Sprendimo Nr. 1104/2011/ES 5
straipsnyje nustatytas atsakingos PRS institucijos užduotis, jei ji paskirta
šia institucija, ir padeda Komisijai užtikrinti, kad būtų laikomasi
bendrų būtiniausių standartų pagal minėto sprendimo 8
straipsnio 6 dalį;
(c)
eksploatuojant sistemas ji prisideda prie
paslaugų pardavimo ir atlieka būtiną rinkos analizę;
(d)
ji taip pat atlieka kitas konkrečias su
programomis susijusias užduotis, kurias Komisija jai gali pavesti
įgaliojimų suteikimo susitarimu, priimtu remiantis sprendimu dėl
įgaliojimų suteikimo pagal Reglamento (EB, Euratomas)
Nr. 1605/2002 54 straipsnio 2 dalies b punktą, pvz.:
i)        imasi 3 straipsnio d punkte ir 4
straipsnyje nurodytos operacinės veiklos, susijusios su
infrastruktūros valdymu, sistemų priežiūra, nuolatiniu
tobulinimu ir atnaujinimu, programų sertifikavimo ir standartizavimo
operacijomis ir paslaugų teikimu;
ii)       propaguoja programas ir paslaugas
palydovinės navigacijos rinkoje.
2.           Be 1 dalyje nurodytų
užduočių ir savo kompetencijos srityje Europos GNSS agentūra
teikia Komisijai technines žinias ir visą reikalingą
informaciją, būtiną jai atlikti pagal šį reglamentą
nustatytas užduotis.
3.           Dėl šio straipsnio
1 dalies d punkte minėto sprendimo dėl įgaliojimų
suteikimo konsultuojamasi su 35 straipsnio 1 dalyje nurodytu
komitetu, laikantis 35 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios
procedūros. Komitetui pranešama apie įgaliojimų suteikimo
susitarimus, kuriuos turi sudaryti Komisijos atstovaujama Sąjunga ir
Europos GNSS agentūra.
16 straipsnis
Europos
kosmoso agentūros vaidmuo
1.           Remdamasi sprendimu dėl
įgaliojimų suteikimo, kurį Komisija priėmė pagal
Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 54 straipsnio 2 dalį,
Komisija su Europos kosmoso agentūra sudaro daugiametį
įgaliojimų suteikimo susitarimą. Šis susitarimas apima
pavestų užduočių ir biudžeto vykdymą įgyvendinant
programas, visų pirma pagal programą GALILEO sukurtos infrastruktūros
užbaigimą.
2.           Įgaliojimų
suteikimo susitarime, kiek to reikia vadovaujantis 1 dalimi pavestoms užduotims
ir biudžetui vykdyti, nustatomos bendrosios Europos kosmoso agentūrai
patikėtų lėšų administravimo sąlygos ir įgyvendintini
veiksmai, susijęs finansavimas, administravimo tvarka, stebėsenos ir
kontrolės priemonės, netinkamo sutarčių vykdymo atveju
taikomos priemonės ir su nuosavybės teise į visą
materialųjį ir nematerialųjį turtą susijusios
taisyklės.
Stebėsenos ir kontrolės priemones sudaro
preliminarus išankstinio sąnaudų planavimo planas, Komisijos teikiama
sisteminė informacija apie sąnaudas ir, numatyto biudžeto ir
patirtų sąnaudų neatitikimo atveju, taisomieji veiksmai, kuriais
būtų užtikrinamas infrastruktūros įgyvendinimas neviršijant
skirto biudžeto.
3.           Dėl šio straipsnio
1 dalyje minėto sprendimo dėl įgaliojimų suteikimo
konsultuojamasi su 35 straipsnio 1 dalyje nurodytu komitetu,
laikantis 35 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.
Komitetui pranešama apie daugiametį įgaliojimų suteikimo
susitarimą, kurį turi sudaryti Komisija ir Europos kosmoso
agentūra.
4.           Komisija praneša 35
straipsnio 1 dalyje nurodytam komitetui apie viešųjų
pirkimų konkursų vertinimo tarpinius bei galutinius rezultatus ir
apie sutartis, kurias su įmonėmis turi sudaryti Europos kosmoso
agentūra.
IV SKYRIUS
SĄJUNGOS
AR VALSTYBIŲ NARIŲ SAUGUMO ASPEKTAI
17 straipsnis
Bendrieji
veiksmai
Tuo atveju, jeigu eksploatuojant sistemas gali
kilti pavojus Sąjungos arba jos valstybių narių saugumui,
taikomos Bendruosiuose veiksmuose 2004/552/BUSP nustatytos procedūros.
18 straipsnis
Nuostatų
dėl įslaptintos informacijos taikymas
1.           Kiekviena valstybė
narė užtikrina, kad saugumo nuostatai, kuriais užtikrinamas apsaugos lygis
yra bent lygiavertis apsaugos lygiui, kurį garantuoja Komisijos saugumo
taisyklės, išdėstytos Komisijos sprendimo 2001/844/EB, EAPB,
Euratomas[21] priede, ir Tarybos
saugumo nuostatai, išdėstyti Tarybos sprendimo 2011/292/ES[22]
priede, būtų taikomi visiems jos teritorijoje gyvenantiems fiziniams
asmenims ir visiems jos teritorijoje įsteigtiems juridiniams asmenims,
kurie dirba su Sąjungos įslaptinta ir su programomis susijusia
informacija.
2.           Valstybės narės
nedelsdamos praneša Komisijai apie 1 dalyje nurodytų nacionalinių
saugumo nuostatų priėmimą.
3.           Trečiosiose šalyse
gyvenantys fiziniai asmenys ir trečiosiose šalyse įsteigti juridiniai
asmenys gali dirbti su Sąjungos įslaptinta ir su programomis
susijusia informacija, tik jeigu jiems tose šalyse taikomi saugumo nuostatai, kuriais
užtikrinamas apsaugos lygis yra bent lygiavertis apsaugos lygiui, kurį
garantuoja Komisijos saugumo taisyklės, išdėstytos Sprendimo
2001/844/EB, EAPB, Euratomas priede, ir Tarybos saugumo nuostatai,
išdėstyti Sprendimo 2011/292/ES priede. Europos kosmoso agentūros
saugumo nuostatai ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio
reikalams ir saugumo politikai sprendimas 2011/C 304/05[23]
laikomi lygiaverčiais šioms taisyklėms ir nuostatams. Trečiojoje
šalyje taikomų saugumo nuostatų lygiavertiškumas gali būti
pripažintas su ta šalimi sudarytame susitarime.
V SKYRIUS
VIEŠASIS
PIRKIMAS
I SKIRSNIS
Bendrosios
nuostatos, taikomos viešiesiems pirkimams, vykdomiems programų            išdėstymo
ir eksploatavimo etapais
19 straipsnis
Bendrieji
principai
Sąjungos viešųjų pirkimų
taisyklės, nustatytos Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002,
visų pirma atvira ir sąžininga konkurencija visoje tiekimo
grandinėje, konkursai, rengiami pateikiant skaidrią ir
atnaujintą informaciją, aiški informacija apie taikytinas
viešųjų pirkimų taisykles ir atrankos bei skyrimo kriterijus, ir
bet kokia kita svarbi informacija, kuria sudaromos vienodos sąlygos
visiems potencialiems pasiūlymų teikėjams, taikomos programos
GALILEO išdėstymo etapu ir programų eksploatavimo etapais vykdomiems
viešiesiems pirkimams, neatsisakant taikyti priemones, būtinas esminiams
Sąjungos saugumo interesams ar visuomenės saugumui apsaugoti arba
Sąjungos eksporto kontrolės reikalavimams atitikti.
20 straipsnis
Konkretūs
tikslai
Viešųjų pirkimų procedūros
metu siekiama šių tikslų:
a)      visoje Sąjungoje skatinti visų
įmonių, ypač naujų rinkos dalyvių įmonių ir
MVĮ, kiek įmanoma platesnio masto ir atviresnį dalyvavimą;
b)      vengti vieno tiekėjo galimo
piktnaudžiavimo dominuojančia padėtimi ir ilgalaikės
priklausomybės nuo vieno tiekėjo;
c)      pasinaudoti ankstesnėmis viešojo
sektoriaus investicijomis ir įgyta patirtimi, taip pat pramonės
patirtimi ir žiniomis, įskaitant tas, kurios įgytos programų
sukūrimo, plėtojimo, suderinimo ir išdėstymo etapais, nepažeidžiant
taisyklių dėl konkurencingų konkursų.
II SKIRSNIS
Konkrečios
nuostatos, taikomos viešiesiems pirkimams, vykdomiems programų            išdėstymo
ir eksploatavimo etapais
21 straipsnis
Lygiavertės konkurencijos
sąlygų nustatymas
Perkančioji organizacija imasi
reikiamų priemonių, kad būtų nustatytos lygiavertės
konkurencijos sąlygos, kai ankstesnis įmonės dalyvavimas su
konkurso tema susijusioje veikloje:
(a)
 dėl jai žinomos įslaptintos informacijos
gali jai suteikti daug privalumų, o tai gali sukelti abejonių
dėl vienodo požiūrio principo taikymo arba
(b)
paveikia įprastines konkurencijos sąlygas
arba nešališkumą ir sutarčių sudarymo arba vykdymo
objektyvumą.
Šios priemonės neturi iškraipyti
sąžiningos konkurencijos, vienodo požiūrio principo ir informacijos
apie įmones, jų prekybos santykius ir išlaidų struktūrą
konfidencialumo. Taikant šias priemones atsižvelgiama į numatytos
sutarties pobūdį ir sąlygas.
22 straipsnis
Sąlyginės dalinės
sutartys
1.           Perkančioji organizacija
gali sudaryti sąlyginę dalinę sutartį.
2.           Sąlyginėje
dalinėje sutartyje įtraukta nekintama dalis, prie kurios
pridėtas biudžetinis įsipareigojimas, ir viena ar keletas
sąlyginių dalių. Konkurso dokumentuose nurodyti
sąlyginėms dalinėms sutartims būdingi elementai. Juose
visų pirma apibrėžiamas kiekvienos dalies objektas, kaina arba jos
nustatymo taisyklės ir pagal kiekvieną dalį prisiimtų
įsipareigojimų vykdymo taisyklės.
3.           Kiekvienos nekintamos dalies
įsipareigojimai turi sudaryti nuoseklią visumą, kaip ir
kiekvienos sąlyginės dalies įsipareigojimai, atsižvelgiant
į visų ankstesnių dalių įsipareigojimus.
4.           Kiekvienos
sąlyginės dalies vykdymas pradedamas gavus perkančiosios organizacijos
sprendimą, praneštą rangovui pagal sutartyje nustatytas sąlygas.
Kai sąlyginė dalis patvirtinama pavėluotai arba nėra
patvirtinama, rangovas gali gauti laukimo išmoką arba
įsipareigojimų netesėjimo išmoką, jei tai numatyta
sutartyje ir toje sutartyje nustatytomis sąlygomis.
23 straipsnis
Patvirtintų išlaidų
padengimo sutartys
1.           Išskirtiniais atvejais
perkančioji organizacija gali sudaryti patvirtintų išlaidų
padengimo sutartis arba sutartis, turinčias tokių nuostatų,
neviršijant aukščiausios kainos, 2 dalyje nurodytomis aplinkybėmis.
Skirtingai nei sutartis, pagal kurią
atlyginama už rezultatą ir kurioje kaina arba jos nustatymo taisyklės
yra iš anksto nustatomos sutarčių dokumentuose, pagal
patvirtintų išlaidų padengimo sutartį atlyginama už panaudotus
išteklius, o ne už baigtinį produktą ar paslaugą.
Mokėtiną kainą sudaro visų faktinių išlaidų,
kurias patyrė rangovas įgyvendindamas sutartį, kaip antai darbo
jėgos, medžiagų, vartojimo prekių ir sutarties vykdymui
reikalingos įrangos ir infrastruktūros naudojimo išlaidų,
padengimas. Prie šių išlaidų pridedama nustatyto dydžio suma,
padengianti bendras išlaidas ir pelną, arba suma, padengianti bendras
išlaidas, ir skatinamoji premija, apskaičiuota atsižvelgiant į
tikslų įgyvendinimo rezultatus ir tvarkaraštį.
2.           Perkančioji organizacija
gali sudaryti patvirtintų išlaidų padengimo sutartį arba
sutartį, turinčią tokių nuostatų, kai yra
neįmanoma objektyviai ir tiksliai nustatyti nekeičiamą
kainą ir jei gali būti pagrįstai įrodyta, kad tokia
nekeičiama kaina būtų per daug aukšta dėl su sutarties
vykdymu susijusių netikrumų, nes:
(a)
sutartyje nurodyti elementai labai sudėtingi
arba susiję su nauja technologija, dėl ko gali kilti daug techninio
pobūdžio netikėtumų
(b)
arba sutartyje nurodyti veiksmai dėl veiklos
tęstinumo priežasčių turi būti pradėti nedelsiant,
nors tuo metu dar neįmanoma nustatyti nekeičiamos ir galutinės
kainos, kadangi kyla daug neaiškumų arba sutarties vykdymas iš dalies
priklauso nuo kitų sutarčių vykdymo.
3.           Patvirtintų išlaidų
padengimo sutarties arba sutarties, turinčios tokių nuostatų,
aukščiausia kaina yra aukščiausia mokėtina kaina. Ji gali
būti viršyta tik išskirtiniais tinkamai pagrįstais atvejais ir gavus
išankstinį perkančiosios organizacijos sutikimą.
4.           Patvirtintų išlaidų
padengimo sutarties arba sutarties, turinčios tokių nuostatų,
dokumentuose turi būti nurodyta:
(a)
sutarties rūšis, t. y., ar tai yra
patvirtintų išlaidų padengimo sutartis ar sutartis, turinti
tokių nuostatų, neviršijant aukščiausios kainos;
(b)
sutarties, turinčios patvirtintų
išlaidų padengimo sutarties nuostatų, atveju – sutarties elementai,
kuriais remiantis nustatomos patvirtintos išlaidos;
(c)
bendra aukščiausios kainos suma;
(d)
sutarčių sudarymo kriterijai, kuriais
remiantis būtų galima įvertinti preliminaraus biudžeto,
kompensuotinų sąnaudų, tų sąnaudų nustatymo
tvarkos ir pasiūlyme nurodyto pelno patikimumą;
(e)
1 dalyje nurodyto išlaidoms taikytino padidinimo
rūšis;
(f)
taisyklės ir procedūros pagal kurias
nustatomos konkurso dalyvio numatytos tinkamos finansuoti sutarties vykdymo
sąnaudos, laikantis 5 dalyje išvardytų principų;
(g)
apskaitos taisyklės, kurių turi laikytis
konkurso dalyviai;
(h)
tuo atveju, kai sutartis, turinti patvirtintų
išlaidų padengimo sutarties nuostatų, keičiama sutartimi,
kurioje nurodyta nekeičiama ir galutinė kaina, šio pakeitimo
parametrai.
5.           Rangovo nurodytos
sąnaudos vykdant patvirtintų išlaidų padengimo sutartį arba
sutartį, turinčią tokių nuostatų, yra tinkamos
finansuoti tik tuo atveju, jei:
(a)
jos faktiškai patirtos sutarties vykdymo metu,
išskyrus sutarčiai vykdyti būtinas įrangos, infrastruktūros
ir nematerialaus turto sąnaudas, kurių bendra pirkimo vertė gali
būti laikoma tinkama finansuoti;
(b)
jos nurodytos preliminariame biudžete, kuris
galėjo būti patikslintas pradinės sutarties pakeitimais;
(c)
jos būtinos sutarčiai vykdyti;
(d)
jos patirtos vykdant sutartį ir jai
priskirtos;
(e)
jos yra nustatytos, patikrintos, įtrauktos
į rangovo apskaitą ir apibrėžtos laikantis apskaitos
standartų, nurodytų konkurso sąlygose ir sutartyje;
(f)
jos atitinka taikomų mokesčių ir
socialinių teisės aktų nuostatas;
(g)
jos nepažeidžia sutarties sąlygų;
(h)
jos yra pagrįstos, pateisinamos ir atitinka
patikimo finansų valdymo reikalavimus, visų pirma dėl taupumo ir
veiksmingumo.
Rangovas yra atsakingas už savo sąnaudų
apskaitą, už tinkamus apskaitos įrašus arba bet kurį kitą
dokumentą, būtiną siekiant įrodyti, kad sąnaudos,
kurių padengimo jis prašo, padarytos laikantis šiame straipsnyje
apibrėžtų principų. Sąnaudos, kurių rangovas negali
pateisinti, laikomos netinkamomis finansuoti ir jas padengti atsisakoma.
6.           Perkančioji
organizacija, siekdama užtikrinti tinkamą patvirtintų išlaidų
padengimo sutarčių vykdymą, atlieka šias užduotis:
(a)
nustato kiek įmanoma
pagrįsčiausią aukščiausią kainą, suteikdama
lankstumo, būtino techninio pobūdžio netikėtumams
įvertinti;
(b)
keičia sutartį, turinčią
patvirtintų išlaidų padengimo sutarties nuostatų, sutartimi,
kurioje nurodyta nekeičiama ir galutinė kaina, kai tik vykdant
sutartį įmanoma nustatyti tokią nekeičiamą ir
galutinę kainą; šiuo tikslu ji nustato keitimo parametrus, kad
būtų galima pakeisti patvirtintų išlaidų sutartį
sutartimi, kurioje nurodyta nekeičiama ir galutinė kaina;
(c)
nustato stebėsenos ir kontrolės
priemones, į kurias visų pirma įtraukta preliminari išankstinio
sąnaudų planavimo sistema;
(d)
nustato sutartims įvykdyti tinkamus principus,
priemones ir procedūras, visų pirma, kad būtų nustatytos ir
patikrintos tinkamos finansuoti išlaidos, nurodytos rangovo ar jo
subrangovų ir patirtos vykdant sutartį, ir kad būtų
padaryti sutarties pakeitimai;
(e)
tikrina, kad rangovas ir jo subrangovai
atitiktų sutartyje nurodytus apskaitos standartus ir laikytųsi
prievolės pateikti įrodomuosius apskaitos dokumentus;
(f)
vykdant sutartį nuolat užtikrina d) punkte
nurodytų principų, priemonių ir procedūrų
veiksmingumą.
24 straipsnis
Pakeitimai
Sutartis gali būti pakeista su
sąlyga, kad pakeitimas atitinka visas toliau nurodytas sąlygas:
a)      jis nekeičia sutarties dalyko;
b)      jis nepažeidžia ekonominės sutarties
pusiausvyros;
c)      jis nenustato sąlygų, kurios
jei būtų iš pradžių nurodytos sutarties dokumentuose,
būtų leidusios pasirinkti kitus konkurso dalyvius nei pasirinktieji
arba priimti kitą nei pirminis priimtas pasiūlymas.
25 straipsnis
Subranga
1.
Perkančioji organizacija gali pareikalauti,
kad kiekvienas konkurso dalyvis dalį sutarties skirtingais lygmenimis
pavestų įgyvendinti subrangovams, t. y. bendrovėms, kurios
nepriklauso tai grupei, kuriai priklauso konkurso dalyvis. Ši mažiausia
subrangos dalis išreiškiama intervalu nuo mažiausio iki didžiausio procentinio
punkto. Šis intervalas yra proporcingas sutarties dalykui ir vertei bei
susijusio veiklos sektoriaus pobūdžiui, visų pirma konkurencijos
sąlygoms ir nustatytam pramonės potencialui.
2.
Perkančioji organizacija per pagrindinės
sutarties pasirašymo procedūrą gali atsisakyti kandidato
atrinktų subrangovų arba per sutarties vykdymo laikotarpį
–atrinkto konkurso dalyvio subrangovų. Ji raštu pateikia šio atmetimo
priežastis, kurios turi būti pagrįstos kandidatų, su kuriais
sudaroma pagrindinė sutartis, atrankai taikytais kriterijais.
VI SKYRIUS
ĮVAIRIOS
NUOSTATOS
26 straipsnis
Programavimas
Komisija parengia daugiametę darbo
programą, kurioje nurodyti pagrindiniai veiksmai, preliminarus biudžetas
ir tvarkaraštis, būtini siekiant 1 straipsnio 4 ir 5 dalyse
nustatytų programų GALILEO ir EGNOS tikslų.
Remdamasi daugiamete darbo programa Komisija
priima metinę darbo programą, kurioje pateiktas daugiametės darbo
programos įgyvendinimo planas ir atitinkamas finansavimas.
Šie vykdomieji aktai priimami taikant 35
straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.
27 straipsnis
Valstybių
narių veiksmai
1.           Valstybės narės
vengia imtis priemonių, kurios galėtų pakenkti sklandžiam
programų vykdymui, visų pirma intelektinės nuosavybės
teisių ir infrastruktūrų naudojimo tęstinumo srityse.
2.           Valstybės narės
turėtų imtis visų reikiamų priemonių, kad
antžeminės sistemų stotys būtų paskelbtos ypatingos svarbos
Europos infrastruktūromis pagal Tarybos direktyvą 2008/114/EB[24].
28 straipsnis
Tarptautiniai
susitarimai
Sąjunga gali sudaryti susitarimus
dėl programų su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis
organizacijomis, o ypač bendradarbiavimo susitarimus, laikydamasi Sutarties
dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnyje nustatytos
procedūros.
29 straipsnis
Techninė
pagalba
13 straipsnio 2 dalyje numatytoms techninio
pobūdžio užduotims įvykdyti Komisija gali prašyti reikiamos pagalbos,
visų pirma kompetentingų kosmoso srities nacionalinių
agentūrų ekspertų, nepriklausomų ekspertų ir
subjektų, galinčių atlikti objektyvią analizę ir
pateikti nešališką nuomonę apie programų vykdymą.
Programų viešajame valdyme dalyvaujantys
subjektai, išskyrus Komisiją, visų pirma, Europos GNSS agentūra
ir Europos kosmoso agentūra taip pat gali pasinaudoti ta pačia
technine pagalba vykdydami jiems pagal šį reglamentą pavestas
užduotis.
30 straipsnis
Asmens
duomenų ir privatumo apsauga
1.           Komisija užtikrina asmens
duomenų bei privatumo apsaugą sistemų kūrimo ir
įrengimo etapais ir atitinkamų apsaugos garantijų
įtraukimą į tas sistemas.
2.           Visi asmens duomenys, gauti
įgyvendinant šiame reglamente nustatytas užduotis ir veiksmus, tvarkomi
laikantis asmens duomenų apsaugos srityje taikomų teisės
aktų, visų pirma Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB)
Nr. 45/2001[25] ir Europos Parlamento ir
Tarybos direktyvos 95/46/EB[26].
31 straipsnis
Sąjungos
finansinių interesų apsauga
1.           Komisija tinkamomis
priemonėmis užtikrina, kad vykdant pagal šį reglamentą finansuojamus
veiksmus Sąjungos finansiniai interesai būtų saugomi taikant
prevencines kovos su sukčiavimu, korupcija ir kitokia neteisėta
veikla priemones, atliekant veiksmingus patikrinimus ir, jei nustatoma
pažeidimų, atgaunant nepagrįstai sumokėtas sumas ir prireikus
skiriant veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas sankcijas.
2.           Komisijai arba jos atstovams
ir Audito Rūmams suteikiami įgaliojimai atlikti visų
dotacijų gavėjų, rangovų ir subrangovų, gavusių
Sąjungos lėšų pagal šį reglamentą, dokumentų auditą
ir auditą vietoje.

Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali, laikydamasi Tarybos
reglamente (Euratomas, EB) Nr. 2185/96[27] nustatytų
procedūrų, atlikti ūkinės veiklos vykdytojų,
tiesiogiai arba netiesiogiai susijusių su tokiu finansavimu, patikrinimus
ir inspektavimą vietoje, siekdama nustatyti, ar, vykdant dotacijos
susitarimą dotacijos sprendimą ar sutartį dėl Sąjungos
lėšų skyrimo, nebūta Sąjungos finansiniams interesams
kenkiančių sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos
veiklos atvejų.

Nepažeidžiant pirmos ir antros pastraipų nuostatų, tarptautiniuose
bendradarbiavimo susitarimuose su trečiosiomis šalimis ir
tarptautinėmis organizacijomis, susitarimuose bei sprendimuose dėl
dotacijos ir sutartyse, sudaromose įgyvendinant šį reglamentą, Komisijai,
Audito Rūmams ir OLAF aiškiai suteikiama teisė atlikti tokį
auditą, patikrinimus ir kontrolę vietoje.
32 straipsnis
Europos
Parlamento ir Tarybos informavimas
Komisija
užtikrina šio reglamento įgyvendinimą. Pateikdama preliminarų
biudžeto projektą, kiekvienais metais Europos Parlamentui ir Tarybai ji
pateikia programų įgyvendinimo ataskaitą.
33 straipsnis
Šio
reglamento taikymo vertinimas
1.           Iki 2018 m. birželio
30 d. Komisija, siekdama priimti sprendimą dėl taikant šį
reglamentą nustatytų priemonių pratęsimo, pakeitimo ar
panaikinimo, Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia vertinimo ataskaitą,
kurioje vertinami:
(a)
tų priemonių tikslų
įgyvendinimo rezultatai ir poveikis;
(b)
išteklių naudojimo veiksmingumas;
(c)
papildoma Europos nauda.
Be to, vertinime aptariamos supaprastinimų
galimybės, vidinis ir išorinis nuoseklumas, visų tikslų
aktualumas ir priemonių indėlis siekiant Sąjungos
prioritetų, skirtų pažangiam, tvariam ir integraciniam augimui. Joje
atsižvelgiama į ankstesnių priemonių ilgalaikio poveikio
vertinimų rezultatus.
2.           Vertinant atsižvelgiama
į pažangą, padarytą įgyvendinant programų GALILEO ir
EGNOS tikslus, nustatytus 1 straipsnio 4 ir 5 dalyse, ir remiamasi šiais
veiklos rodikliais.
(a)
GALILEO: veikiančių palydovų
skaičius, naudojamos antžeminės infrastruktūros versija ir
teikiamų paslaugų skaičius;
(b)
EGNOS: tvirtinančiosioms institucijoms
pateiktų paslaugų specifikacijų pakeitimų skaičius.
3.           Su šio reglamento vykdymu
susiję subjektai teikia Komisijai duomenis ir informaciją,
reikalingus susijusių veiksmų stebėsenai ir kontrolei vykdyti.
VII SKYRIUS
ĮGALIOJIMAI
IR VYKDOMOSIOS PRIEMONĖS
34 straipsnis
Naudojimasis
įgaliojimais
1.           Įgaliojimai priimti
deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis
sąlygomis.
2.           5 ir 14 straipsniuose
nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami
neribotam laikotarpiui nuo 2014 m. sausio 1 d.
3.           Europos Parlamentas arba
Taryba gali bet kuriuo metu panaikinti 5 ir 14 straipsniuose nurodytus
įgaliojimus priimti deleguotuosius aktus. Sprendimu dėl
įgaliojimų panaikinimo nutraukiami tame sprendime nurodyti
įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja
kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame
leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis neturi
poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų
teisėtumui.
4.           Priėmusi
deleguotąjį aktą, Komisija apie jį vienu metu praneša ir
Europos Parlamentui, ir Tarybai.
5.           Pagal 5 ir 14
straipsnius priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu
per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį
aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia
prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui tiek Europos
Parlamentas, tiek Taryba praneša Komisijai, kad neprieštaraus. Europos
Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem
mėnesiais.
35 straipsnis
Komiteto
procedūra
1.           Komisijai padeda Reglamento
(EB) Nr. 683/2008 19 straipsniu įsteigtas Europos GNSS programų
komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip apibrėžta Reglamente (ES)
Nr. 182/2011.
2.           Jei yra nuoroda į
šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 4 straipsnis.
3.           Jei yra nuoroda į
šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.
4.           Europos GNSS agentūros
ir Europos kosmoso agentūros atstovai stebėtojų teisėmis
gali dalyvauti komiteto darbe, laikydamiesi jo darbo tvarkos taisyklėse
nustatytų sąlygų.
5.           Pagal 28 straipsnį
Sąjungos sudarytuose tarptautiniuose susitarimuose gali būti
numatytas trečiųjų šalių arba tarptautinių
organizacijų atstovų dalyvavimas komiteto darbe, laikantis jo darbo
tvarkos taisyklėse nustatytų sąlygų.
VIII SKYRIUS
BAIGIAMOSIOS
NUOSTATOS
36 straipsnis
Panaikinimas
1.           Reglamentas (EB) Nr. 876/2002
panaikinamas nuo 2014 m. sausio 1 d.
              Visos priemonės,
priimtos pagal Reglamentą (EB) Nr. 876/2002, toliau reglamentuojamos
minėto reglamento.
2.           Reglamentas (EB) Nr. 683/2008
panaikinamas nuo 2014 m. sausio 1 d.
              Visos priemonės,
priimtos pagal Reglamentą (EB) Nr. 683/2008, toliau reglamentuojamos minėto
reglamento.
              Nuorodos į
panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį
reglamentą ir aiškinamos pagal priede pateiktą atitikties
lentelę.
37 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja
dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame
leidinyje.
Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir
tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje
Europos Parlamento vardu                           Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                   Pirmininkas
PRIEDAS
Atitikties lentelė
 Ankstesnė numeracija Reglamentas (EB) Nr. 683/2008[28]) || Nauja numeracija (Šis reglamentas)
 1 straipsnis || 1 straipsnis
 2 straipsnis || 2 straipsnis
 3 straipsnis || 3 straipsnis
 4 straipsnis || 8 straipsnis
 5 straipsnis || 4 straipsnis
 6 straipsnis || 9 straipsnis
 7 straipsnis || 5 straipsnis
 8 straipsnis || 6 straipsnis
 9 straipsnis || 7 straipsnis
 10 straipsnis || 10 straipsnis
 11 straipsnis || 11 straipsnis
 12 straipsnio 1 dalis 12 straipsnio 2 ir 3 dalys || 12 straipsnis 13 straipsnis
 13 straipsnio 1 dalis 13 straipsnio 2 ir 3 dalys 13 straipsnio 4 dalis || 13 straipsnis 14 straipsnis 17 straipsnis
 14 straipsnis || 18 straipsnis
 15 straipsnis || 26 straipsnis
 16 straipsnis || 15 straipsnis
 17 straipsnis || 19-25 straipsniai
 18 straipsnis || 16 straipsnis
 19 straipsnis || 35 straipsnis
 20 straipsnis || 30 straipsnis
 21 straipsnis || 31 straipsnis
 22 straipsnis || 32 straipsnis
 23 straipsnis ||
 24 straipsnis || 37 straipsnis
 Priedas || 1 straipsnis
FINANSINĖ TEISĖS AKTO
PASIŪLYMO PAŽYMA
1.           PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
STRUKTŪRA
              1.1.    Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas
              1.2.    Atitinkama
(-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje
              1.3.    Pasiūlymo
(iniciatyvos) pobūdis
              1.4.    Tikslai

              1.5.    Pasiūlymo
(iniciatyvos) pagrindas
              1.6.    Trukmė
ir finansinis poveikis
              1.7.    Numatytas
(-i) valdymo būdas (-ai)
2.           VALDYMO PRIEMONĖS
              2.1.    Priežiūros
ir atskaitomybės taisyklės
              2.2.    Valdymo
ir kontrolės sistema
              2.3.    Sukčiavimo
ir pažeidimų prevencijos priemonės
3.           NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
FINANSINIS POVEIKIS
              3.1.    Atitinkama
(-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os)
ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės)
              3.2.    Numatomas
poveikis išlaidoms
              3.2.1. Numatomo poveikio
išlaidoms suvestinė
              3.2.2. Numatomas poveikis
veiklos asignavimams
              3.2.3. Numatomas poveikis
administracinio pobūdžio asignavimams
              3.2.4. Suderinamumas su
dabartine daugiamete finansine programa
              3.2.5. Trečiųjų
šalių įnašai
              3.3.    Numatomas poveikis
įplaukoms
FINANSINĖ
TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA

1.
PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA
1.1.
Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas

Europos
palydovinės navigacijos programos GALILEO ir EGNOS (Europos
geostacionarinė navigacinė tinklo sistema)

1.2.
Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB
sistemoje[29]

02
antraštinė dalis: Įmonės
02 05
skyrius: Europos palydovinės navigacijos programos (EGNOS ir GALILEO)

1.3.
Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis

Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone
¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta
įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus
parengiamuosius veiksmus[30]
þ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs
(-usi) su esamos priemonės galiojimo pratęsimu
¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į
naują priemonę

1.4.
Tikslai
1.4.1.
Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis
(-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia
iniciatyva)

Svarbu
priminti, kad palydovinės navigacijos programos (toliau – programos) yra
pavyzdiniai Sąjungos projektai. Jie atitinka strategiją „Europa 2020“
ir tvaraus vystymosi politiką. Pagal juos teikiamos navigacijos paslaugos,
kurios lemia svarbius pokyčius daugelyje veiklos sektorių, skatina
technologines inovacijas, didina Europos ekonomikos konkurencingumą ir yra
darbo vietų kūrimo, komercinių pajamų ir socialinės
bei ekonominės naudos šaltinis.
Pasiūlymo
tikslas – remti Europos veiklą kosmose, palydovinių paslaugų
plėtrą ir sukurti palydovinės navigacijos sistemas.
Tiksliau,
pagal programą GALILEO siekiama sukurti Europos palydovinės
navigacijos sistemą, veikiančią pasaulio mastu (toliau – GNSS).
Ji viso pasaulio naudotojams teiks padėties nustatymo, sinchronizacijos ir
navigacijos paslaugas, kurių paskirtys bus labai įvairios: nuo
transporto ir finansinių garantijų apmokėjimo iki elektros
tiekimo, orų prognozės ir kelių mokesčių rinkimo.
EGNOS
– Europos sistema, sukurta siekiant patobulinti JAV sistemos GPS teikiamas
paslaugas Europos teritorijoje. EGNOS tobulina egzistuojančias
palydovinės navigacijos paslaugas, tinkamas naudoti saugumo požiūriu
itin svarbiose taikomosiose programose, kaip antai oro arba jūrų
transporto programos, skirtos valdyti arba nutupdyti lėktuvą arba
kanalu plukdyti laivą.

1.4.2.
Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama
VGV / VGB veikla

1 konkretus tikslas
Iki 2019 m. parengti ir pateikti pasaulines palydovinės
navigacijos infrastruktūras ir paslaugas (GALILEO)
Konkretūs
programos GALILEO tikslai, kaip apibrėžta reglamento pasiūlyme –
užtikrinti, kad pagal šią programą sukurtos sistemos skleidžiamus
signalus būtų įmanoma panaudoti šioms penkioms funkcijoms:
– teikti atvirąją paslaugą (angl. Open Service
arba OS), kuri naudotojui būtų nemokama ir kuria būtų
teikiama padėties nustatymo ir sinchronizacijos informacija, skirta
masinio naudojimo palydovinės navigacijos taikomosioms programoms;
– teikti žmogaus gyvybės apsaugos paslaugą (angl. Safety
of Life Service arba SoL), skirtą naudotojams, kuriems saugumas yra
ypač svarbus. Ši paslauga taip pat atitinka tam tikruose
sektoriuose nustatytus tęstinumo, prieinamumo ir tikslumo reikalavimus bei
turi patikimumo funkciją, leidžiančią įspėti
naudotojus, jei sistema veiktų netinkamai; tęsiami moksliniai
tyrimai, siekiant iš naujo apibrėžti paslaugos SoL specifikacijas, kad
naudotojų reikalavimai būtų tenkinami geriau, sumažėtų
šios paslaugos poveikis sąnaudoms ir būtų atsižvelgta į
suderinamumą su EGNOS paslauga SoL;
– teikti komercinę paslaugą (angl. Commercial
Service arba CS) profesinėms ar komercinėms reikmėms
skirtoms taikomosioms programoms kurti, kadangi ji, palyginti su atvirąja
paslauga, yra veiksmingesnė ir teikia didesnės papildomos naudos
duodančių duomenų;
– teikti paslaugą valstybinėms institucijoms
(angl. Public Regulated Service arba PRS), skirtą tik tam tikriems
valstybinių institucijų įgaliotiems naudotojams, naudojantiems
taikomąsias programas konfidencialioms reikmėms, kurioms būtina
užtikrinti ilgalaikį tęstinumą. Teikiant paslaugą
valstybinėms institucijoms naudojami labai stiprūs koduoti signalai;
– prisidėti prie sistemos COSPAS-SARSAT paieškos ir
gelbėjimo paslaugos (angl. Search and Rescue Support Service arba
SAR), nustatant pagalbos signalus, siunčiamus iš avarinių
švyturių ir persiunčiant jiems transliuojamus signalus.
1 potikslis:
Iki 2014–2015 m. sukurti palydovinės navigacijos
infrastruktūras ir teikti pirmines GALILEO paslaugas
Programos
GALILEO tikslas – iki 2014–2015 m. pasiūlyti pirmąsias tris
pirmines paslaugas (OS, PRS ir SAR)
2 konkretus tikslas
Iki 2020 m. pateikti palydovines GPS veikimą
tobulinančias paslaugas, palaipsniui apimsiančias visą Europos
civilinės aviacijos konferencijos (angl. CEAC) regioną (EGNOS)
Pagal programą EGNOS, kuri papildo JAV sistemos GPS
signalus, kad naudotojai galėtų naudotis tikslesniu padėties
Europos teritorijoje[31] nustatymu, teikiamos
trys paslaugos:
—      atviroji paslauga (OS),
skirta visuomeninio naudojimo imtuvams ir taikomosioms įprastinių naudotojų
programoms. Ji siunčia visiems prieinamus nemokamus padėties
nustatymo signalus. Ji paskelbta operatyvia[32] 2009 m.
spalio mėn. ir jau yra naudojama įvairiuose sektoriuose, pvz.,
žemės ūkyje;
—      žmogaus gyvybės
apsaugos paslauga (angl. Safety-of-Life arba SoL), skirta žmogaus
gyvybės apsaugos požiūriu itin svarbioms taikomosioms programoms
transporto srityje, visų pirma civilinėje aviacijoje. Ji užtikrina
didesnį veiksmingumą ir turi patikimumą garantuojančią
pavojaus signalų sistemą. Ji paskelbta operatyvia 2011 m. kovo
mėn. ir yra naudojama Europos oro transporto sektoriuose;
—      prieigos prie EGNOS duomenų
paslauga (EDAS), skirta pagerintoms taikomosioms programoms. Tai
komercinių duomenų, prieiga prie kurių yra kontroliuojama (pvz.,
internetu arba mobiliaisiais telefonais), paslauga.
2 potikslis:
Imtis reikiamų priemonių siekiant užtikrinti veiklos
tęstinumą po 2014 m. ir iki 2020 m. palaipsniui gerinti
paslaugų kokybę.
Atitinkama VGV / VGB veikla
02 05
skyrius: Europos palydovinės navigacijos programos (EGNOS ir GALILEO)

1.4.3.
Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis

Nurodyti poveikį,
kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams
gavėjams (tikslinėms grupėms).
Daugiau kaip prieš dešimtmetį pradėtomis Europos
palydovinės navigacijos programomis įgyvendinamas politinis siekis
sukurti ir eksploatuoti visą pasaulį aprėpiančią
sistemą, kuri Europos Sąjungai duotų strateginės ir
ekonominės naudos ir teiktų civilinėms reikmėms pritaikytas
palydovinės navigacijos paslaugas.
GALILEO ir EGNOS Europos Sąjungai duos daug
socialinės ir ekonominės naudos, t. y.:
i) tiesioginės naudos, susijusios su GNSS
vartotojų rinkos augimu (imtuvai ir taikomosios programos). Pavyzdžiui,
jei daugiau lėktuvų bus įrengti GNSS imtuvai, šių
imtuvų gamintojai gaus papildomų pajamų;
ii) netiesioginės naudos, susijusios su naujų
taikomųjų programų atsiradimu. Pvz., jei dėl geresnių
navigacijos paslaugų sutrumpės skrydžių trukmė,
lėktuvai terš mažiau, o keleiviai sutaupys laiko. Be to, dėl
saugesnių transporto priemonių ir veiksmingesnių skubios
pagalbos tarnybų bus išgelbėta daugiau gyvybių.
iii) tiesioginės naudos, susijusios su gamintojų
rinkos augimu ir technologinės plėtros kituose sektoriuose.
Pramonė gaus naudos iš investicijų GNSS gamintojų rinkoje.
Kitiems sektoriams taip pat bus naudingos kosmoso srities naujovės. Pvz.,
priemonės, sukurtos vertinti ir stebėti paleidimo įrenginių
ar rezervuarų struktūrinę būklę, gali būti
naudojamos automobilių, statybos ir energijos pramonės
įmonėse ir viešųjų paslaugų įmonėse.
Nors programos GALILEO įrengta sistema bus
savarankiška, jos teikiamos paslaugos bus veiksmingesnės dėl jos
sąveikos su kitomis sistemomis, kaip antai JAV GPS arba Rusijos GLONASS
sistemomis. Todėl bendradarbiavimas su kitomis šalimis, teikiančiomis
palydovinės navigacijos paslaugas, leis padidinti naudotojų,
piliečių ir visos ekonomikos gaunamą naudą.

1.4.4.
Rezultatų ir poveikio rodikliai

Nurodyti
pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius.
1 konkretus tikslas
Pagal
programą GALILEO siekiama sukurti ir pateikti pasaulines palydovinės
navigacijos infrastruktūras ir paslaugas. Siekiant šio tikslo turi
būti atliekama nuolatinė sukurtos infrastruktūros priežiūra
ir, prireikus, atnaujinami jos komponentai.
Su
GALILEO infrastruktūra susiję rodikliai:
–        bendras
veikiančių palydovų skaičius: 18 palydovų iki
2015 m., 30 – iki 2019 m.
–        naudojamos
antžeminės infrastruktūros versija: v2 iki 2015 m.
Su
GALILEO paslaugų teikimu susijęs rodiklis:
–        sukurtų
paslaugų skaičius: trys pirminės paslaugos iki 2015 m.,
penkios paslaugos iki 2020 m.
2 konkretus tikslas
Pagal
EGNOS programą siekiama teikti patobulintas palydovinės navigacijos
paslaugas visoje Europoje. Jos infrastruktūra turi išlikti operatyvi, o
dabartinė aprėptis turi apimti visą Europos Sąjungą,
kad naudotojai turėtų vienodas galimybes pasinaudoti šiomis
paslaugomis visoje Sąjungoje.
Rodikliai,
susiję su teikiamų paslaugų kokybe ir geografine EGNOS
aprėptimi:
–        tvirtinančiosioms
institucijoms pateiktų paslaugų pakeitimų skaičius: 3
2014-2020 m. laikotarpiu.
Šie
pakeitimai bus įtraukti į viešai prieinamus dokumentus, kuriuose bus
apibrėžtos paslaugų specifikacijos.

1.5.
Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas
1.5.1.
Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai

Kadangi
GNSS technologijos yra pajėgios teikti labai patikimus duomenis,
susijusius su padėties, greičio ir laiko nustatymu, jos itin svarbios
siekiant pagerinti veiksmingumą įvairiose srityse. JAV GPS
(Pasaulinės padėties nustatymo sistemos) naudojimo patirtis
parodė palydovinės navigacijos teikiamą naudą – GPS
Jungtinėse Amerikos Valstijose laikoma penkta pagal svarbą
viešąja paslauga po vandens, elektros, dujų tiekimo ir telefoninio
ryšio paslaugų. JAV kariniai ir civiliniai naudotojai tapo labai
priklausomi nuo GPS. Kai kurios kitos šalys taip pat atkreipė
dėmesį į savo priklausomybę nuo minėtos sistemos ir
sukūrė savo pasaulinę palydovinės navigacijos sistemą
(GNSS).
Šiuo
metu Europos palydovinės navigacijos paslaugų naudotojai neturi kito
pasirinkimo – jie turi naudotis JAV GPS arba GLONASS siunčiamais
palydoviniais signalais, skirtais padėčiai nustatyti ir navigacijai.
Todėl Europos ekonomika tampa visa labiau priklausoma nuo karinės
infrastruktūros, kurios Europa nekontroliuoja ir kuri iš esmės
nesukurta Europos ekonominėms reikmėms tenkinti. Be to, prieinamumas
prie šių sistemų yra nepakankamas, ypač tankiai apgyvendintose
miestų teritorijose[33]. Jos neužtikrina
pakankamos civiliniams Europos naudotojams teikiamos paslaugos kokybės ir
tęstinumo.
Politiniu
požiūriu, dešimto dešimtmečio pradžioje GPS pradėjus
visapusiškai veikti, Europos Sąjunga suprato, kad Europai reikia nuosavos
pasaulinės palydovinės navigacijos sistemos[34].
Daug anksčiau nei paplito GNSS pagrįstos taikomosios programos, kaip
antai vietos nustatymo paslaugos arba navigacijos sistemos automobiliuose, Taryba
ir Parlamentas numatė būsimą padidėjusį
navigacinių pagalbos priemonių poreikį. Šį užmojį
daugiausia paskatino Europos savarankiškumo palydovinės navigacijos
srityje poreikis. Šios politinės vizijos tikslai:
•        įrengti
pirmąją pasaulinę palydovinės navigacijos ir padėties
nustatymo infrastruktūrą, savarankišką ir kontroliuojamą
civilinių institucijų, kuri užtikrintų nenutrūkstamas GNSS
paslaugas ir būtų Europai strategiškai naudinga. Vis dėlto, kaip
paaiškėjo vėliau, reikėtų toliau vystyti sistemos
sąveiką[35] su kitomis sistemomis,
visų pirma JAV GPS, siekiant pagerinti naudotojams teiksiamų
paslaugų kokybę ir gauti daugiau socialinės ir ekonominės
naudos;
•        didinti
Europos ekonominės infrastruktūros atsparumą numatant
atsarginę sistemą tuo atveju, jei kitos sistemos nustotų veikti;

•        didinti
netiesioginę ekonominę naudą suteikiant galimybę Europos
pilietinei visuomenei naudotis tikslesniais, prieinamesniais ir stipresniais
signalais ir daug dažniau nei dabar pasinaudoti naujomis galimybėmis,
kurias teikia didelio tikslumo palydovinė navigacija;
•        įrodyti
Europos pajėgumą sukurti, išdėstyti ir eksploatuoti
sudėtingas didelio masto kosmines infrastruktūras.

1.5.2.
Papildoma ES dalyvavimo nauda

ES
teisė imtis veiksmų pagrįsta Sutarties dėl Europos
Sąjungos veikimo 172 straipsniu ir GNSS reglamentu dėl tolesnio
Europos palydovinės navigacijos programų (EGNOS ir GALILEO)
įgyvendinimo.
Pagal
Europos palydovinės navigacijos programas sukurtos sistemos yra
transeuropinių tinklų infrastruktūros, naudojamos ir už valstybių
narių nacionalinių teritorijų. Be to, šių sistemų
siūlomos paslaugos labai prisideda prie transeuropinių tinklų
plėtojimo transporto, telekomunikacijų ir energijos
infrastruktūrų srityse.
Pavienė
valstybė narė negali įrengti palydovinės navigacijos sistemų,
nes tam finansinių ir techninių pajėgumų reikia daugiau nei
ji jų gali skirti. Todėl tą tikslą pasiekti galima tik
Sąjungos lygmeniu.
Be
to, GNSS reglamente nustatyta, kad Europos Sąjunga bus viso materialiojo
ir nematerialiojo turto, sukurto ar pertvarkyto vykdant programas,
savininkė. Kaip viso materialiojo ir nematerialiojo turto, susijusio su
šiomis programomis, savininkė, Europos Sąjunga turi užtikrinti, kad
visos sistemoms valdyti ir eksploatuoti būtinos sąlygos būtų
sudarytos pradėjus teikti pirmąsias padėties nustatymo paslaugas
2014–2015 m. Nuo tada valdymas yra de facto europinio
pobūdžio.

1.5.3.
Panašios patirties išvados

Nors
tai yra pirmas kartas, kai Sąjunga yra vienintelė tokio masto
infrastruktūros savininkė ir kai Komisija valdo tokią
sudėtingą programą, nuo 2007 m. įgyta patirtis
suteikia galimybę daryti svarbesnius patobulinimus, siekiant tęsti
programų GALILEO ir EGNOS įgyvendinimą.
Kaip
aprašyta Europos Parlamentui ir Tarybai skirtoje Komisijos Europos
palydovinės radijo navigacijos programų laikotarpio vidurio
peržiūros atskaitoje[36] ir Europos Parlamento ir
Tarybos reglamento pasiūlyme dėl Europos palydovinės navigacijos
sistemų įrengimo ir eksploatavimo, galima daryti šias išvadas:
<Programos
valdymas>
2008 m.
iš naujo pertvarkius programas, Komisija sukūrė dabartinio
programų etapo valdymui tinkančią struktūrą. Nuo tada
padaryta didelė pažanga, tačiau programų valdymas turės
kisti, kad būtų galima įtraukti su sistemų eksploatavimu
susijusias labiau operacinio pobūdžio funkcijas.
Kalbant
apie įvairių suinteresuotųjų subjektų, visų pirma
Europos kosmoso agentūros ir Europos GNSS agentūros,
sąveiką, naujai perskirsčius atsakomybę ir Europos kosmoso
agentūrai tapus projektui vadovaujančia agentūra,
veikiančia ES naudai, pasiekta gerų rezultatų, tačiau
agentūra turės prisitaikyti prie programų raidos ir
būsimų eksploatavimo uždavinių.
<Sąnaudų
ir finansinių priemonių kontrolė>
GALILEO
ir EGNOS yra sudėtingi projektai. Jų plėtotė
daugiausia paremta naujomis technologijomis, specialiai sukurtomis programų
reikmėms tenkinti. Todėl sunku pasirinkti tik vieną
sąnaudų kontrolės metodą; sąnaudas lemia
įvairūs veiksniai ir kilus įvairiai rizikai, tinkamas
programų vykdymas gali būti sutrikdytas.
Praeityje
programų įgyvendinimas vėlavo ir neišvengta didesnių nei
numatyta sąnaudų dėl visų pirma griežtesnių
valstybių narių saugumo reikalavimų. Kaip nurodyta
Komisijos komunikate „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“[37]
bei Tarybos ir Europos Parlamento prašyme, būtina toliau dėti
pastangas kontroliuojant sąnaudas. Siekiant patenkinti šį poreikį sukurta nauja valdymo
struktūra ir jau dabar Komisija imasi veiksmų rizikai ir
sąnaudoms kontroliuoti.
Bet
kokia programoms kylanti rizika įtraukiama į registrą, kuriame
įrašoma įvairių tipų rizika, susijusi su pramonine tiekimo
grandine, Europos kosmoso agentūra, Europos GNSS agentūra,
išorės veiksniais, kaip antai politinių institucijų įtaka
ir saugumo reikalavimai, ir vidiniais veiksniais, kaip antai programų
struktūra. Kiekvienam rizikos tipui suteiktas tikimybės ir padarinių
rimtumo laipsnis. Rizikos registre taip pat pateikiamas veiksmų,
kuriais siekiama sumažinti jos tikimybę, sąrašas;
–
Komisija svarsto galimybę iš naujo apibrėžti paslaugos SoL
specifikacijas, kad sumažėtų šios paslaugos poveikis bendroms
sąnaudoms;
–
ji, siekdama užtikrinti veiksmingą programų valdymą, taip pat
imasi veiksmų, kurie turėtų užkirsti kelią būsimiems
nukrypimams ir leistų ateityje sukurti tvirtą valdymo
struktūrą;
Komisija
kartu su Europos kosmoso agentūra daro spaudimą pramonei, kad ši
kontroliuotų skirtingų GALILEO infrastruktūros elementų
kainas;
–
įgyvendinant programas taip pat imtasi papildomų priemonių
siekiant kontroliuoti sąnaudas, pvz., nustatyta tinkamiausia sutarties
trukmė, paskelbtas naujas viešasis pirkimas papildomiems palydovams
įsigyti, naudoti du aprūpinimo paleidimo įranga šaltiniai;
–
galiausiai, Komisija imasi veiksmų bendradarbiavimui su ekspertais
(nepriklausomais ir valstybių narių ekspertais) stiprinti, kad
būtų išnagrinėti techniniai sistemų reikalavimai, su jais
susijusios sąnaudos ir galimi alternatyvūs sprendimai.
<Saugos
reikalavimai>
Kalbant
apie saugumą, reikėtų priminti, kad nors pagal reglamentą
Komisija yra atsakinga už saugumo sistemų valdymą, jos veiksmų
laisvė šioje srityje ribota dėl dviejų priežasčių:
–
pirmiausia todėl, kad saugumo srities poreikius nustato valstybės
narės. Itin svarbios infrastruktūros, kaip antai palydovinės
navigacijos, saugumui nuolat kyla įvairios grėsmės. Todėl
kuriant sistemas reikia nuolat atsižvelgti į jų raidą. Valstybės
narės turi apsidrausti nuo dalies šių grėsmių;
antra,
šiuo metu galiojančiu GNSS reglamentu (EB) Nr. 683/2008 sistemų
saugumo atitikties patvirtinimo užduotis pavesta ES agentūrai. Laikantis
tinkamo valdymo principų, reikėtų atskirti valdymo ir atitikties
patvirtinimo funkcijas; tai įprasta ir itin svarbi praktika,
įgyvendinant tokio pobūdžio projektą.
Abiem
atvejais priimti sprendimai gali turėti lemiamo poveikio programų
sąnaudoms ir terminams.
Atsižvelgdama
į saugumo reikalavimų poveikį sąnaudoms ir vėlavimui,
Komisija pabrėžia, kad labai svarbu pakeisti programų valdymo
struktūrą ir patikėti daugiau atsakomybės įvairiems
suinteresuotiesiems subjektams (visų pirma rangovams, laikantis
įgaliojimų suteikimo susitarimų bendrųjų
nuostatų).

1.5.4.
Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis
atitinkamomis priemonėmis

Sąveika
su kitomis egzistuojančiomis ar būsimomis kosmoso programomis yra
galima, pvz., siekiant naudotojų segmentų plėtros
(vartotojų rinkai skirtos taikomosios programos) arba pagal programą
GALILEO sukurtos sistemos elementų apsaugos kosmose arba paleidimo metu.
Taip
pat bus siekiama bendradarbiauti su kitais Europos Komisijos direktoratais
mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje. Palydovinės
navigacijos sistemose naudojamos GNSS taikomosios programos ir technologijos
gali turėti poveikio įvairiems ekonomikos ir visuomenės
sektoriams, kaip antai informacijos, transporto ir energijos. Svarbu
užtikrinti, kad mokslinių tyrimų ir inovacijų programos
būtų koordinuojamos Komisijos lygmeniu, siekiant kuo didesnės
investicijų grąžos.

1.6.
Trukmė ir finansinis poveikis

¨ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ribota
¨         Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo [] iki []
¨         Finansinis poveikis 2014–AAAA
þ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
neribota[38]
–
Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo 2008
iki 2020 m.,
–
vėliau – visavertis taikymas.

1.7.
Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)[39]

þ Komisijos vykdomas tiesioginis
centralizuotas valdymas
þ Netiesioginis centralizuotas valdymas, vykdymo užduotis perduodant:
–
¨  vykdomosioms įstaigoms
–
þ  Bendrijų įsteigtoms įstaigoms[40]

–
þ  nacionalinėms viešojo sektoriaus arba viešąsias paslaugas
teikiančioms įstaigoms[41]
–
þ  tarptautinei organizacijai[42]
–
¨  asmenims, atsakingiems už konkrečių veiksmų
vykdymą pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį
ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame teisės akte, apibrėžtame
Finansinio reglamento 49 straipsnyje
¨ Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis
¨ Decentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis šalimis
¨ Jungtinis valdymas
kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti)
Jei nurodomas daugiau
kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio
punkto pastabų skiltyje.
Pastabos
Dabartinė
valdymo struktūra buvo sukurta GALILEO sukūrimo ir išdėstymo
etapams ir pradiniam EGNOS eksploatavimui, t. y. 2008–2013 m.
laikotarpiui. Ši struktūra turi būti peržiūrėta, nes
GALILEO išdėstymo etapas tęsis ir po 2013 m., o 2014 m.
pradėjus teikti pirmines paslaugas prasidės naujas programos etapas.
Taip pat reikėtų apibrėžti EGNOS valdymo modelį, nes pradėtas
šios sistemos operacinis etapas.
Kalbant apie
GALILEO eksploatavimo etapą, reikėtų nustatyti tvirtą,
tvarią ir ilgalaikę valdymo struktūrą. Tokiu būdu
dabartinė struktūra bus naudojama optimaliau ir racionaliau, ir bus
užtikrintas laipsniškas perėjimas nuo išdėstymo prie eksploatavimo
etapo, užtikrinant paslaugos tęstinumą. Valdymo modelis taip pat bus
suderintas su skirtingomis pasiūlytomis paslaugomis, nes su jomis
susiję reikalavimai ir jų naudotojai skiriasi.
Europos
Komisija bus iš esmės atsakinga už bendrą politinę programų
priežiūrą. Ji galės perduoti operacinės veiklos
valdymą Europos GNSS agentūrai ir Europos kosmoso agentūrai
pagal jų kompetencijos sritis.
Ji taip pat
galės konsultuotis su ekspertais ir nacionalinėmis kosmoso
agentūromis dėl konkrečių techninio pobūdžio
klausimų.

2.
VALDYMO PRIEMONĖS
2.1.
Priežiūros ir atskaitomybės
taisyklės

Nurodyti dažnumą
ir sąlygas.
Komisija privalo užtikrinti, kad visose įgyvendinat
GNSS programas sudarytose sutartyse ir susitarimuose būtų numatyta
priežiūra ir finansų kontrolė. Kalbant apie visas
priežiūros ir vertinimo priemones, ypatingas dėmesys turi būti
skiriamas programų sąnaudų kontrolei, paslaugas teikiant laiku.
Prireikus programų įgyvendinimui
prižiūrėti turi būti prašoma nepriklausomų technikos ekspertų
pagalbos. Remdamasi inspektavimo vietoje rezultatais, Komisija privalo
užtikrinti, kad prireikus būtų patikslintas iš pradžių
patvirtinto finansinio įnašo dydis ar skyrimo sąlygos bei
mokėjimų grafikas.
Komisija privalo pasiūlyti:
- strateginę programą, kurioje nurodomi
pagrindiniai veiksmai, preliminarus biudžetas ir tvarkaraštis, būtini
norint vėliausiai iki 2014 m. birželio 30 d. pasiekti
programų GALILEO ir EGNOS tikslus;
- metinę darbo programą, kurioje strategija
aiškinama išsamiomis priemonėmis ir rodikliais, kurie turi būti
pasiūlyti iki ankstesnių metų gruodžio 15 d.;
- metinę įgyvendinimo ataskaitą, kurioje
įvertinamas metinės darbo programos, kuri turi būti pateikta
vėliausiai kitų metų kovo 15 d., įgyvendinimas;
- tarpinį programų GALILEO ir EGNOS
vertinimą, kuriame didžiausias dėmesys kreipiamas į kiekybinius
ir kokybinius rezultatus; vertinimas turi būti pateiktas vėliausiai
2018 m. birželio 30 d., bet pakankamai anksti, kad būtų
galima parengti kitą daugiametę finansinę programą.
Be šių standartinių priemonių Komisija,
naudodamasi savo įgaliojimais vykdyti politinę programų GALILEO
ir EGNOS priežiūrą, turi stiprinti už programos administravimą
atsakingo subjekto priežiūros ir vertinimo priemones, prašydama jo
pateikti metinius valdymo planus ir įgyvendinimo ataskaitas, rengdama
reguliarius posėdžius, kuriuose aptariama programų pažanga, ir
atlikdama finansų ir technologijų auditus.
Be to, valstybės narės turėtų
prisidėti prie programų priežiūros, pvz., naudodamosi savo
techniniais pajėgumais pateikti duomenis apie techninę programų
priežiūrą ir pasiūlyti pagrindinius veiklos rodiklius pagal
kuriuos programos bus vertinamos.
Galiausiai, vykdydama kasdienį valdymą, Komisija,
siekdama kontroliuoti su programomis susijusias sąnaudas, turi nustatyti
rizikos valdymo priemones ir naudoti tinkamas tikslesnėmis
sąnaudų prognozėmis pagrįstas valdymo priemones bei
atsižvelgti į įgytą patirtį ir faktinę sistemos
kūrimo eigą.

2.2.
Valdymo ir kontrolės sistema
2.2.1.
Nustatyta rizika

Viena
svarbiausių Komisijai tekusių užduočių buvo rizikos
valdymas. Jo svarba pabrėžta ir 2007 m. vykdant valdymo reformą. Bet
kokia programoms kylanti rizika įtraukiama į registrą, kuriame
įrašoma įvairių tipų rizika, susijusi su pramonine tiekimo
grandine, EKA, ES agentūra, išorės veiksniais, kaip antai
politinių institucijų įtaka ir saugumo reikalavimai, ir
vidiniais veiksniais, kaip antai programų struktūra. Kiekvienam
rizikos tipui suteikiamas tikimybės ir padarinių rimtumo laipsnis.
Rizikos registre taip pat pateikiamas veiksmų, kuriais siekiama sumažinti
jos tikimybę, sąrašas. Nustatyti šie rizikos tipai:
•
Technologinė rizika. Palydovinei navigacijai naudojamos pažangiausios
technologijos, kurias dar reikia patvirtinti ir kurių specifikacijos
nuolat keičiasi.
•
Pramoninė rizika. Infrastruktūrą rengia įvairių
šalių pramonės atstovai, todėl svarbu veiksmingai koordinuoti
jų darbą, kad sukurtos sistemos būtų patikimos ir puikiai
integruotos, ypač saugumo srityje.
•
Rinkos rizika. Reikia vengti prastesnių nei numatyta techninių
rezultatų, kad jie nepakenktų naudotojams visame pasaulyje ir
netrukdytų naudotis infrastruktūra. Be to, reikia užtikrinti, kad nuo
2014–2015 m. teikiant pirmines GALILEO paslaugas, visų pirma paslaugas
valstybinėms institucijoms, būtų naudojami patikimi imtuvai.
•
Vėlavimo rizika. Bet koks įgyvendinimo vėlavimas gali kelti
pavojų naujoms galimybėms ir lemti didesnes nei numatyta
sąnaudas.
•
Valdymo rizika. Valdant programas dalyvauja įvairūs bendradarbiauti
privalantys subjektai, todėl svarbu užtikrinti tam tikrą
stabilumą ir atitinkamai organizuoti veiklą. Be to, reikia
atsižvelgti į skirtingas įvairių veikėjų nuomones,
visų pirma į skirtingas valstybių narių nuomones, daugeliu
svarbių klausimų. Šiuo atveju būtų tikslinga numatyti, kad
riziką, ypač finansinę ir saugumo riziką, tektų kartu
valdyti geriausiai su jomis susidoroti galintiems veikėjams.
•
Su atsakomybe susijusi rizika. Kaip ir bet kokia kita infrastruktūra, šios
dvi Europos sistemos gali tiesiogiai arba netiesiogiai padaryti žalos jų
naudotojams arba trečiosioms šalims. Iš Komisijos atlikto tyrimo matyti,
kad šiuo metu taikomoje teisėje tinkamas pagrindas suderinti
nukentėjusiųjų nuo Europos palydovinės navigacijos
sistemų, jų savininkų bei eksploatuotojų interesus
nenumatytas. Todėl šiai padėčiai ištaisyti iki 2014 m. reikia
imtis atitinkamų Europos ir pasaulinio masto veiksmų. Komisija toliau
nagrinėja šį klausimą ir konsultuojasi su kitomis
tarptautinėmis institucijomis.

2.2.2.
Numatomas (-i) kontrolės metodas (-ai)

Dauguma
asignavimų valdomi netiesiogiai įgaliojimų suteikimo
susitarimais. Labai svarbu žinoti, kad GNSS biudžetas vykdomas konkursais.
Vidaus kontrolės metodika pagrįsta viešojo pirkimo
procedūrų ex ante kontrole (rangovo vertinimas ir atranka) ir
sandorių, sudarytų pagal įgaliojimų suteikimo susitarimus
ir projektų valdymo planą, kuriuose nustatyta visų
suinteresuotųjų subjektų atsakomybė ir tikslios darbo
srauto ir kontrolės procedūros, priežiūra. Visų pirma tai
yra:
-
dalyvavimas reguliariuose posėdžiuose (valdymo ir techninio pobūdžio
klausimais);
-
prievolė parengti ketvirčio ataskaitas apie programų
užbaigimą;
-
prievolė parengti ketvirčio ataskaitas apie Bendrijos lėšų
naudojimą, kuriose aiškiai nurodomas jų panaudojimas pagal su
pramonės atstovais pasirašytas sutartis ir atnaujinamas įvertinto
turto sąrašas.
Be
to, viešojo pirkimo kontrolės metodika neturi būti pakeista: ji iš
esmės paremta techninių etapų, teisiškai susietų su
mokėjimais pagal sutartis, vykdymu.
Administracinė
Komisijos užduotis –prižiūrėti paskirto pramonės agento
įvykdytus mokėjimus, rengiant minėtas ataskaitas. 5–10 visos
darbo dienos ekvivalentų komanda būtina siekiant kontroliuoti
įgaliojimų suteikimo susitarimų administracinį ir
techninį įgyvendinimą. Komisija turi patikrinti, kad
būtų išvengta dvigubo kai kurių elementų finansavimo pagal
bendrą mokslinių tyrimų ir inovacijų programą
„Horizontas 2020“.
Be
to, kaip aprašyta 1.5.3 dalyje, Komisija sudarė rizikos registrą,
siekdama stebėti grėsmę programoms galinčius sukelti
veiksnius.
Galiausiai,
kaip nurodyta [reglamento 29 straipsnyje], už programų valdymą
atsakingi subjektai galės pasinaudoti reikalinga technine pagalba.
Dėl
labai techninio ir specializuoto GNSS programų pobūdžio nesitikima
didelių kontrolės priemonių pokyčių.
Tikimasi,
kad reikalavimų neatitikimo lygis bus lygiavertis dabartiniam lygiui. Iš
tikrųjų, siekiant patikrinti praeitų metų sandorius,
kiekvienais metais inicijuojami ex post auditai. 2009 m.
klaidų lygis buvo mažesnis nei 1 proc. (rekomenduotas bendros
išmokėtos sumos finansinis patikslinimas procentais). Atsižvelgiant į
Europos kosmoso agentūrai pateiktas auditorių rekomendacijas, šis
procentinis dydis netgi turės būti sumažintas. Atsižvelgiant į
sutarčių pobūdį, šis lygis gali būti ekstrapoliuotas
visam GNSS biudžetui.

2.3.
Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos
priemonės

Nurodyti dabartines
arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones.
Pagal
šį reglamentą sudarytuose susitarimuose, įskaitant susitarimus
su dalyvaujančiomis trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis
organizacijomis, nustatyta, kad Komisija arba jos įgaliotas atstovas
atlieka priežiūrą ir finansų kontrolę, o Audito Rūmai
arba OLAF atlieka auditą, prireikus – auditą vietoje.

3.
NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS
3.1.
Atitinkama (-os) daugiametės finansinės
programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė
(-ės)

·      Dabartinės biudžeto išlaidų eilutės
Daugiametės finansinės programos
išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
   || DA / NDA ([43])   || ELPA šalių[44]   || šalių kandidačių[45]   || trečiųjų šalių[46]   || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
 [1] || 02010405                Europos palydovinės navigacijos programos (EGNOS ir GALILEO) – Administracinio valdymo išlaidos   || NDA || TAIP || NE || TAIP || NE
 [1] || 020501 Europos palydovinės navigacijos programos (EGNOS ir GALILEO) || DA || TAIP || NE || TAIP || NE
·      Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės
Daugiametės
finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti
eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris [Išlaidų kategorija…..] || DA / NDA || ELPA šalių || šalių kandidačių || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
 [1] || 020503 Europos palydovinės navigacijos programų (EGNOS ir GALILEO) baigimas || DA || TAIP || NE || TAIP || NE

3.2.
Numatomas poveikis išlaidoms
3.2.1.
Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė

mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || 1 || Pažangus ir integracinis augimas
 Įmonių GD ||   ||   || Metai 2014 || Metai 2015 || Metai 2016 || Metai 2017 || Metai 2018 || Metai 2019 || Metai 2020 || Metai 2021 || Metai 2022 || Metai 2023– 2030 || IŠ VISO
  Veiklos asignavimai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 020501 || Įsipareigojimai || (1) || 1 163,5 || 1 187,5 || 990,25 || 1 010 || 799,75 || 1 049,5 || 1 668 ||  0 ||  0 ||  0 || 7 868,5
 Mokėjimai || (2) || 1 011,5 || 1 181,5 || 955,25 || 1 011 || 672,75 || 1 010,5 || 898 || 500 || 480 || 148 || 7 868,5
 Administracinio pobūdžio asignavimai,  finansuojami konkrečių programų rinkinio lėšomis[47]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 02010405 ||   || (3) || 3,5 || 3,5 || 3,75 || 4 || 4,25 || 4,5 || 5 || 0 || 0 || 0 || 28,5
 IŠ VISO asignavimų Įmonių GD || Įsipareigojimai || =1+1a +3 || 1 167 || 1 191 || 994 || 1 014 || 804 || 1 054 || 1 673 ||  0 || 0  || 0  || 7 897
 Mokėjimai || =2+2a +3 || 1 015 || 1 185 || 959 || 1 015 || 677 || 1 015 || 903 || 500 || 480 || 148 || 7 897
  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || x ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mokėjimai || (5) || x ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) || x ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos <….> IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Įsipareigojimai || =4+ 6 || x ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mokėjimai || =5+ 6 || x ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Jei pasiūlymas (iniciatyva) daro poveikį
kelioms išlaidų kategorijoms:
  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mokėjimai || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–4 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS (Orientacinė suma) || Įsipareigojimai || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mokėjimai || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || 5 || „Administracinės išlaidos“
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO
 ENTR GD ||
  Žmogiškieji ištekliai || 9,773 || 9,773 || 9,773 || 9,773 || 9,392 || 8,884 || 8,884 || 66,252
  Kitos administracinės išlaidos || 0,850 || 0,850 || 0,850 || 0,850 || 0,850 || 0,850 || 0,850 || 5,950
 IŠ VISO ENTR GD || Asignavimai || 10,623 || 10,623 || 10,623 || 10,623 || 10,242 || 9,734 || 9,734 || 72,202[48]
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || 10,623 || 10,623 || 10,623 || 10,623 || 10,242 || 9,734 || 9,734 || 72,202
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || 2021 m. || 2022 m. || 2023-2030 m. || IŠ VISO
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS || Įsipareigojimai || 1 177,623 || 1 201,623 || 1 004,623 || 1 024,623 || 814,242 || 1 063,734 || 1 682,734 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 7 969,202
 Mokėjimai || 1 025,623 || 1 195,623 || 969,623 || 1 025,623 || 687,242 || 1 024,734 || 912,734 || 500,000 || 480,000 || 148,000 || 7 969,202

3.2.2.
Numatomas poveikis veiklos asignavimams

¨         Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos
asignavimai nenaudojami
þ         Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos
asignavimai naudojami taip:
Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu)
 Nurodyti tikslus ir rezultatus   ò ||   ||   || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO ||
 REZULTATAI
 Rezultato rūšis[49]   || Rezultato rūšis || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Numeris pasiekimai || Išlaidos || Bendras skaičius || Iš viso išlaidų
 1 KONKRETUS TIKSLAS[50] Plėtoti ir pateikti pasaulines palydovinės navigacijos infrastruktūras ir paslaugas (GALILEO)   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 GALILEO || 5 paslaugos || Netaikoma || 3 || 930,5 || 3 || 942,5 || 3 || 744,25 || 3 || 763 || 3 || 552,75 || 3/5 || 802,5 || 5 || 1 421 || 5 || 6 156,5
 1 konkretaus tikslo tarpinė suma ||   || 930,5 ||   || 942,5 ||   || 744,25 ||   || 763 ||   || 552,75 ||   || 802,5 ||   || 1 421 ||   || 6 156,5
 2 KONKRETUS TIKSLAS[51] Teikti palydovines GPS veikimą Europoje tobulinančias paslaugas (EGNOS)   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 EGNOS || 3 paslaugos5 paslaugos || Netaikoma || 3 || 233 || 3 || 245 || 3 || 246 || 3 || 247 || 3 || 247 || 3 || 247 || 3 || 247 || 3 || 1 712
 2 konkretaus tikslo tarpinė suma ||   || 233 ||   || 245 ||   || 246 ||   || 247 ||   || 247 ||   || 247 ||   || 247 ||   || 1 712
 IŠ VISO IŠLAIDŲ || Netaikoma || 1 163,5 || Netaikoma || 1 187,5 || Netaikoma || 990,25 || Netaikoma || 1 010 || Netaikoma || 799,75 || Netaikoma || 1 049,5 || Netaikoma || 1 668 || Netaikoma || 7 868,5

3.2.3.
Numatomas poveikis administracinio
pobūdžio asignavimams
3.2.3.1.
Suvestinė

¨         Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti
administraciniai asignavimai nenaudojami
þ         Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti
administraciniai asignavimai naudojami taip:
mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu)
   || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Žmogiškieji ištekliai || 9,773 || 9,773 || 9,773 || 9,773 || 9,392 || 8,884 || 8,884 || 66,252
 Kitos administracinės išlaidos || 0,850 || 0,850 || 0,850 || 0,850 || 0,850 || 0,850 || 0,850 || 5,950
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma || 10,623 || 10,623 || 10,623 || 10,623 || 10,242 || 9,734 || 9,734 || 72,202
 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ[52]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Žmogiškieji ištekliai || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Kitos administracinio pobūdžio išlaidos || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Tarpinė suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 IŠ VISO || 10,623 || 10,623 || 10,623 || 10,623 || 10,242 || 9,734 || 9,734 || 72,202

3.2.3.2.
 Numatomi žmogiškųjų išteklių
poreikiai

¨         Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji
ištekliai nenaudojami
þ         Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji
ištekliai naudojami taip:
Sąmatą nurodyti sveikaisiais
skaičiais (arba ne smulkiau nei dešimtųjų tikslumu)
   || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m.
  Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai)
 02 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) || 63 || 63 || 63 || 63 || 60 || 56 || 56
 02 01 01 02 (Delegacijos) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 02 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
  Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalento vienetais (FTE))[53]
 02 01 02 01 (CA, INT, SNE finansuojami iš bendrojo biudžeto) || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 || 26
 02 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ir SNE delegacijose) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 02 01 04 aa[54]   || - būstinėje[55]   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 - delegacijose || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 02 01 05 02 (CA, INT, SNE - netiesioginiai moksliniai tyrimai) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 10 01 05 02 (CA, INT, SNE - tiesioginiai moksliniai tyrimai) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) || Netaikoma || Netaikoma || Netaikoma || Netaikoma || Netaikoma || Netaikoma || Netaikoma
 IŠ VISO || 89 || 89 || 89 || 89 || 86 || 82 || 82
XX yra atitinkama politikos sritis arba
biudžeto antraštinė dalis.
Vykdytinų
užduočių aprašymas:
Žmogiškųjų
išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus
priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir
prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD
gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo
procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus. ENTR GD
numato dalį žmogiškųjų išteklių perkelti į
egzistuojančia agentūrą. Sumos ir perskirstymas prireikus bus
patikslinti atsižvelgiant į minėto proceso rezultatus.
 Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || - Prižiūri Europos GNSS programų įgyvendinimą, siekiant veiksmingai ir nuosekliai išdėstyti ir eksploatuoti EGNOS ir GALILEO; - teikia teisinę ir reglamentavimo analizę, kad būtų palengvintas politinių sprendimų priėmimo procesas; - užtikrina pasiūlytų sprendimų atitiktį taikomoms taisyklėms; - užtikrina patikimą finansų valdymą; - imasi reikalingų veiksmų, kad būtų užtikrinta veiksminga sąnaudų kontrolė; - valdo su tarptautiniu bendradarbiavimu susijusią veiklą.
 Išorės personalas || Padeda vykdyti minėtas užduotis

3.2.4.
Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine
programa

þ         Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka 2014–2020 m. daugiametę
finansinę programą pagal 2011 m. birželio 29 d. Komisijos
komunikatą COM(2011) 500.
¨         Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą),
reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos
išlaidų kategorijos programavimą
Paaiškinti, kaip reikia pakeisti programavimą, ir
nurodyti atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas.
–
¨  Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina
taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę
programą[56].
Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti
atitinkamas išlaidų kategorijas, biudžeto eilutes ir sumas.

3.2.5.
Trečiųjų šalių įnašai

–
¨ Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su trečiosiomis
šalimis finansavimo
–
þ Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas bendras finansavimas
apskaičiuojamas taip:
Šiuo metu vyksta derybos su Šveicarija ir
Norvegija, tačiau nepasiektas joks oficialus susitarimas ir artimiausiu
metu nesitikima jo pasiekti. Todėl šiame etape negali būti
atsižvelgta į jokį trečiųjų šalių
įnašą. Reikėtų pažymėti, kad šios šalys neskirs bendro
tiesioginio finansavimo GNSS programoms (todėl nebus papildomų
asignavimų iš Sąjungos biudžeto asignuotųjų pajamų),
bet skirs išorinį įnašą.
Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų
tikslumu)
   || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || Iš viso
 Nurodyti bendrą finansavimą teikiančią įstaigą ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.3.
Numatomas poveikis įplaukoms

–
¨  Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio
įplaukoms
Nesitikima jokių įplaukų kol
nebus baigta kurti palydovų sistema, nes pirminių paslaugų
kokybė neatitiks galimų naudotojų poreikių kol
infrastruktūros nebus visiškai išdėstytos.
Iki to laiko reikia išanalizuoti išlaidų
valdymo metodą, siekiant nustatyti subjektą (viešąjį ar
privatųjį), kuris surinks įplaukas, tikslias įplaukų
rūšis ir šių galimų įplaukų sumą.
–
þ  Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį:
–
¨             nuosaviems ištekliams
–
þ             įvairioms įplaukoms
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Biudžeto įplaukų eilutė || Asignavimai, skirti einamųjų metų biudžetui || Pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis[57]
 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m.
   ||   || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
Įvairių asignuotųjų įplaukų atveju
nurodyti biudžeto išlaidų eilutę (-es), kuriai (-oms) daromas
poveikis.
Nurodyti poveikio įplaukoms
apskaičiavimo metodą.
[1]               OL L 196, 2008 7 24, p. 1.
[2]               COM(2011) 5 galutinis.
[3]               COM(2011) 500 galutinis. Komisijos komunikatas Europos
Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų
komitetui ir Regionų komitetui dėl strategijos „Europa 2020“
biudžeto.
[4]               COM(2011) 398 galutinis. Pasiūlymas dėl
Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė
finansinė programa.
[5]               COM(2010) 308.
[6]               OL L 246, 2004 7 20, p. 30.
[7]               OL C, p..
[8]               OL C, p..
[9]               COM(2010) 614 galutinis/2.
[10]             COM(2011) 152.
[11]             OL L 248, 2002 9 16, p. 1.
[12]             COM(2011) 398 galutinis.
[13]             COM(2011) 500 galutinis.
[14]             OL L 276, 2010 10 20, p. 1.
[15]             OL L 246, 2004 7 20, p. 30.
[16]             OL L 201, 2010 8 3, p. 30.
[17]             OL L 55, 2011 2 28, p. 13.
[18]             OL L 196, 2008 7 24, p. 1.
[19]             OL L 138, 2002 5 28, p. 1.
[20]             OL L 287, 2011 11 4, p. 1.
[21]             OL L 317, 2001 12 3, p. 1.
[22]             OL L 141, 2011 5 27, p. 17.
[23]             OL C 304, 2011 10 15, p. 7.
[24]             OL L 345, 2008 12 23, p. 75. .
[25]             OL L 8, 2001 1 12, p. 1.
[26]             OL L 281,1995 11 23, p. 31.
[27]             OL L 292, 1996 11 15, p. 2.
[28]             OL L 196, 2008 7 24, p. 1.
[29]             VGV – veikla grindžiamas valdymas (angl. Activity-Based
Management); ABB – veikla grindžiamas biudžeto sudarymas (angl. Activity-Based
Budgeting).
[30]             Kaip nurodyta Finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies
a arba b punkte.
[31]             Sistemos EGNOS Europos zoną sudaro 44 Europos
civilinės aviacijos konferencijos valstybės narės.
[32]             Dokumentas, kuriame apibrėžiamos EGNOS atvirosios
paslaugos specifikacijos: http://ec.europa.eu/enterprise/policies/satnav/egnos/files/brochures-leaflets/egnos-os-sdd_en.pdf.
[33]             GPS signalų nutrūkimo poveikio prekybos ir
vidaus paslaugoms tyrimas (2001 m.): http://www.ofcom.org.uk/static/archive/ra/topics/research/topics/other/gpsreport/gps-report.pdf
[34]             1994 m. gruodžio 19 d. Tarybos rezoliucija
dėl Europos indėlio į pasaulinės palydovinės
navigacijos sistemos (GNSS) kūrimą.
[35]             2004 m. birželio mėn. tarptautinis susitarimas
dėl palydovinės navigacijos sistemų GALILEO ir GPS bei su jomis
susijusių taikomųjų programų skatinimo, tiekimo ir
naudojimo.
[36]             COM(2011) 5 galutinis.
[37]             COM(2011) 500 galutinis.
[38]             Programą GALILEO sudaro keturi etapai: sukūrimo,
plėtojimo, išdėstymo ir eksploatavimo. Išdėstymo etapas bus
baigtas 2019 m. Taigi visapusiškas eksploatavimas bus vykdomas ir po
2020 m., o sistemos eksploatavimas ir palydovų sistemos pildymas
tęsis ištisus metus, siekiant išvengti paslaugų tiekimo sutrikimo.
[39]             Informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į
Finansinį reglamentą pateikiamos svetainėje „BudgWeb“: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_fr.html.
[40]             Kaip nurodyta Finansinio reglamento 185 straipsnyje. Europos
GNSS agentūra bus įtraukta į GNSS programų valdymą.
[41]             Europos nacionalinės kosmoso agentūros.
[42]             EKA (Europos kosmoso agentūra).
[43]             DA – diferencijuotieji asignavimai / NDA –
nediferencijuotieji asignavimai.
[44]             ELPA – Europos laisvosios prekybos organizacija. Derybos
bus pradėtos su Norvegija, siekiant jos dalyvavimo 2014–2020 m.
biudžete.
[45]             Šalių kandidačių ir, kai taikoma, Vakarų
Balkanų potencialių šalių kandidačių.
[46]             Vyksta derybos su Šveicarija, siekiant jos dalyvavimo
2014–2020 m. biudžete.
[47]             Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei
išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti
(buvusios BA eilutės).
[48]             Apie žmogiškųjų išteklių mažinimą,
tiesiogiai susijusį su nauja valdymo struktūra ir su sistemų eksploatavimo užduočių pavedimu
Europos GNSS agentūrai bus išsamiai
pranešta atliekant Agentūros reglamento Nr. 912
persvarstymą. Numatyta, kad
techninė ekspertizė, kurią šiuo metu atlieka Komisija, bus
pavesta Agentūrai, kiek būtina, kad ši
galėtų atlikti jai patikėtas užduotis.
[49]             Rezultatai – tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz.,
finansuota studentų mainų, nutiesta kelių kilometrų ir
kt.).
[50]             Kaip aprašyta 1.4.2 skirsnyje
„Konkretus (-ūs) tikslas (-ai)“.
[51]             Kaip aprašyta 1.4.2 skirsnyje
„Konkretus (-ūs) tikslas (-ai)“.
[52]             Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei
išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti
(buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai
moksliniai tyrimai.
[53]             CA – sutartininkas („Contract Agent“); INT – per
agentūrą įdarbintas darbuotojas („Intérimaire“); JED –
jaunesnysis delegacijos ekspertas („Jeune Expert en Délégation“). LA - vietinis
darbuotojas („Local Agent“); SNE - deleguotasis nacionalinis ekspertas
(„Seconded National Expert“).
[54]             Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės
personalui, finansuojamam iš veiklos asignavimų (buvusių BA
eilučių).
[55]             Būtina struktūriniams fondams, Europos
žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos
žuvininkystės fondui (EŽF).
[56]             Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.
[57]             Tradiciniai nuosavi ištekliai (muitai, cukraus
mokesčiai) turi būti nurodomi grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros
sumos atskaičius 25 % surinkimo išlaidų.