				|

		52011PC0657

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl transeuropinių telekomunikacijų tinklų gairių, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 1336/97/EB /* KOM/2011/0657 galutinis - 2011/0299 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS
MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO
APLINKYBĖS
Bendrosios aplinkybės
Ši iniciatyva įtvirtinta pažangaus,
tvaraus ir integracinio augimo strategijoje „Europa 2020“[1] – joje skaitmeninė infrastruktūra
įtraukta į pavyzdinę iniciatyvą Europos skaitmeninę darbotvarkę[2] ir jai
skiriamas itin svarbus vaidmuo. Joje
pabrėžiama, kad būtina užtikrinti aktyvesnį visuotinį
spartaus plačiajuosčio fiksuoto ir belaidžio ryšio diegimą ir
skverbtį, taip pat remti investicijas į naujus labai sparčius
atvirus ir konkurencingus interneto tinklus, kurie bus ateities ekonomikos
pagrindas. Europos Sąjunga
iškėlė sau aukštus plačiajuosčio ryšio paslaugų
plėtros ir diegimo iki 2020 m. tikslus.
2011 m. birželio 29 d. Komisija
priėmė komunikatą dėl kitos daugiametės
finansinės programos (2014–2020 m.) „Strategijos „Europa 2020“
biudžetas“[3]
– jame siūloma sukurti Europos infrastruktūros tinklų
priemonę, kuria iš vieno 40 mlrd. EUR fondo būtų skatinama
sukurti prioritetinę energetikos, transporto ir skaitmeninę
infrastruktūrą (skaitmeniniams tinklams ir paslaugoms iš jo
būtų skiriama 9,2 mlrd. EUR).
Pasiūlymo tikslas
Šio reglamento tikslas – atsižvelgiant į
Europos infrastruktūros tinklų priemonę nustatyti
telekomunikacijų srities plačiajuosčio ryšio tinklų ir
skaitmeninių paslaugų infrastruktūros gaires, t. y.
numatomus tikslus ir prioritetus.
Gairėse (priede) nustatomi bendros
svarbos plačiajuosčio ryšio tinklų ir skaitmeninių
paslaugų infrastruktūros diegimo projektai. Šiais projektais bus
prisidėta prie Europos ekonomikos konkurencingumo (įskaitant
mažų ir vidutinių įmonių (MVĮ) konkurencingumą)
didinimo, skatinama sujungti nacionalinius tinklus, užtikrinti jų
sąveiką ir prieigą prie jų, taip pat bus skatinama
skaitmeninės bendrosios rinkos plėtra. Jiems bus galima skirti ES
finansinę paramą pagal priemones, numatytas reglamente dėl
Europos infrastruktūros tinklų priemonės, pridedamame prie šio
reglamento.
Laikantis šiame reglamente išdėstyto
požiūrio siekiama pašalinti skaitmeninės bendrosios rinkos
sukūrimo kliūtis, t. y. užtikrinti galimybę jungtis prie
tinklo ir prieigą (įskaitant prieigą iš kitų šalių)
prie viešųjų skaitmeninių paslaugų infrastruktūros.
Telekomunikacijų tinklų veiklos sutrikimai, priešingai nei, pvz.,
transporto koridoriaus pralaidumui būtino sostinės apvažiuojamojo
žiedo statybos finansavimas, yra svarbūs ir tiekimo, ir paklausos
atžvilgiu. Tiekimo pusėje apribojimai
siejami su rinkos problemomis ir kartu menku investicijų į
plačiajuosčio ryšio tinklus ir viešojo intereso paslaugų
teikimą (pvz., e. sveikata, e. tapatybė, e. viešasis
pirkimas ir jų tarpvalstybinė sąveika) patrauklumu. Paklausos pusėje skaitmeninė bendroji
rinka ir didelės jos augimo galimybės grindžiamos tuo, kad visi
piliečiai būtų prisijungę prie skaitmeninių
tinklų.
Europos infrastruktūros tinklų
priemonės tikslas – investicijas į infrastruktūrą skatinti
naujoviškomis finansinėmis priemonėmis, sumažinant investicijų
riziką ir užtikrinant finansavimą ilgesniuoju laikotarpiu ir
alternatyviesiems, ir rinkoje įsitvirtinusiems operatoriams. Naujoviškomis
finansinėmis priemonėmis pritraukiamos privačiosios ir kitos
viešosios investicijos, kartu pasikliaujant rinkos mechanizmais. Kai
investicijos į infrastruktūrą itin menkai patrauklios, Europos
infrastruktūros tinklų priemonėje taip pat numatyta galimybė
prisidėti prie finansavimo dotacijomis.
Veiksmais, kuriais prisidedama prie bendros
svarbos projektų plačiajuosčio ryšio srityje, remiamos
investicijos į tinklus, kurie užtikrintų galimybę iki
2020 m. pasiekti Europos skaitmeninėje darbotvarkėje nustatytus
uždavinius: užtikrinti visuotinę aprėptį ir 30 Mbps
spartą arba užtikrinti, kad bent
50 % namų ūkių naudotųsi didesne kaip 100 Mbps
sparta. Bus sudarytas proporcingas 30 ir
100 Mbps projektų rinkinys, taip pat turėtų būti
tinkamai atsižvelgta į valstybių narių investicijų
poreikius – orientacinė jų vertė siekia 270 mlrd. EUR.
Skaitmeninių paslaugų
infrastruktūroje paslaugų diegimo sąveikiosiose sistemose
problemos sprendžiamos pagal tiesioginių dotacijų schemas, kai
kuriais atvejais taikant didelę bendro finansavimo normą, nes
nėra tikrų Europos sąveikiosios paslaugų
infrastruktūros savininkų. Paslaugos įdiegimo sąveikiosiose
sistemose negali užtikrinti nei pavienės valstybės narės, nei
privatieji investuotojai. Todėl ES pridėtinė vertė yra
didelė.
Priede išvardyti bendros svarbos
skaitmeninių paslaugų infrastruktūros srities projektai apima
transeuropines didelės spartos pagrindinio tinklo jungtis viešojo
administravimo institucijoms, sąveikiuoju atpažinimu ir tapatybės nustatymu
grindžiamą tarpvalstybinių e. valdžios paslaugų
teikimą (pvz., europinės elektroninės verslo įsteigimo,
tarpvalstybinio viešojo pirkimo, e. teisingumo, tarpvalstybinių
e. sveikatos paslaugų procedūros); galimybės naudotis
viešojo sektoriaus informacija, įskaitant Europos paveldo skaitmeninius
išteklius, data.eu ir daugiakalbius išteklius, suteikimą; saugą ir
saugumą (saugesnis internetas ir ypatingos svarbos paslaugų
infrastruktūra) ir pažangiąsias energetikos paslaugas. Bendros svarbos projektai taip pat gali apimti
pagal kitas Bendrijos programas, kaip antai Europos viešojo administravimo
institucijų sąveikos sprendimai (ISA programa), įgyvendintų
elektroninių viešųjų paslaugų teikimą.
Veiksmams, kuriais prisidedama prie bendros
svarbos projektų, gali būti teikiama ES finansinė parama pagal
priemones, numatytas reglamente, kuriuo sukuriama Europos infrastruktūros
tinklų priemonė[4].
Todėl šį pasiūlymą reikėtų nagrinėti kartu
su to reglamento pasiūlymu. Reglamente taip pat nustatomi naujų
bendros svarbos projektų atrankos, atsižvelgiant į tai, kaip Komisija
vertina kintančius politinius prioritetus, technologijų raidą ar
padėtį susijusiose rinkose, kriterijai.
2.           KONSULTACIJŲ
SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
Dėl plačiajuosčio ryšio
plėtros daug kartų konsultuotasi su valstybėmis narėmis,
sektoriaus atstovais ir socialiniais partneriais. Tai
visų pirma Komisijos pirmininko pavaduotojos Neelie Kroes apskritojo stalo
diskusijos su turinio teikėjų, įrangos gamintojų,
investuotojų ir telekomunikacijų operatorių bendrovių, kaip
antai „Nokia“, „Alcatel Lucent“, „Google“, „Ericsson“, „News Corp“ ir
t. t., pagrindiniais direktoriais ir 2011 m. birželio 16–17 d.
Briuselyje vykusi pirmoji Skaitmeninės darbotvarkės asamblėja,
kurioje susirinko daugiau kaip 1 000 suinteresuotųjų šalių
iš privačiojo ir viešojo sektorių, taip pat pilietinės
visuomenės atstovai. Šiuose susitikimuose
ir įvairiomis kitomis progomis suinteresuotosios šalys labai pritarė
Komisijos vertinimui, kad dabartinio investicijų į telekomunikacijas
modelio nepakanka kokybiškai ir visiems Europos piliečiams prieinamai
plačiajuosčio ryšio infrastruktūrai plėtoti, ir palankiai
įvertino Komisijos planus panaudoti tikslines viešąsias investicijas,
pvz., naujoviškas finansines priemones naudojant kaip svertą reikalingoms
infrastruktūros investicijoms, kuriuo būtų skatinama naudoti
alternatyvius ir tvaresnius investavimo modelius.
Europos Parlamentas, rengdamas
daugiametės finansinės programos (DFP) ataskaitos projektą,
pripažino, kaip svarbu biudžetą naudoti kaip svertą
plačiajuosčio ryšio srities investicijoms.
Tarpvalstybinių skaitmeninių
paslaugų infrastruktūros klausimais Komisija daugelį metų
dirbo su įvairiomis suinteresuotųjų šalių grupėmis. Remiantis vykdomos veiklos, kaip antai „Europeana“
(kultūros paveldas) ar Saugesnio interneto programos, vertinimu ir
ekspertų patarimais, apskritai šią veiklą reikėtų
tęsti ir plėsti.
Poveikio vertinimo ataskaitoje
nagrinėjamos dvi galimybės. Pagal
pirmąją (bazinę) galimybę nenumatyta
plačiajuosčiam ryšiui skirti papildomo ES finansavimo, išskyrus,
galbūt, per struktūrinius fondus ir toliau vykdomą
Konkurencingumo ir naujovių programą tik bandomiesiems
skaitmeninių paslaugų infrastruktūros projektams. Pagal šį scenarijų nebūtų
pasiekta kritinė masė ar diegiamos skaitmeninės paslaugos, o
dėl konkurencijos stokos ir didelės komercinės rizikos
investicijos į plačiajuostį ryšį daugelyje regionų ir
toliau būtų nepakankamos. Taip pat
galima manyti, internetu teikiamos viešosios paslaugos būtų ir toliau
nepakankamai plėtojamos, o dėl neoptimalių pastangų ir
techninių sprendimų, kritinės masės nebuvimo, didelių
paslaugų teikėjų sąnaudų ir paslaugų
vartotojų išlaidų tarpvalstybinė šių paslaugų
sąveika nebūtų užtikrinama. Todėl
pasirinkus šią galimybę nebūtų prisidėta prie skaitmeninės
bendrosios rinkos kūrimo, o daugelis europiečių ir toliau
negalėtų naudotis skaitmeninės visuomenės galimybėmis.
Kaip antra galimybė siūloma
finansinė priemonė, kuria būtų papildomi pagal
pirmąją galimybę prieinami finansiniai ištekliai. Tokia veiksmų strategija – sukurti Europos
infrastruktūros tinklų priemonę infrastruktūrai finansuoti
– numatyta 2011 m. birželio 29 d. Europos Komisijos pateiktame DFP
pasiūlyme. Pagal naująją
priemonę bus finansuojami didelės ES pridėtinės vertės
infrastruktūros projektai: ne tik techninės infrastruktūros, bet
ir programinės bei išmaniosios infrastruktūros, taip pat transporto
„baziniam tinklui“, energetikos „prioritetiniams koridoriams“ ar skaitmeninei
infrastruktūrai įgyvendinti skirtos valdymo struktūros. Priemonė būtų skirta visų pirma
didelės europinės pridėtinės vertės projektams,
tokiems kaip tarpvalstybinės jungtys ar ES masto sistemų diegimas,
kuriuos būtina įgyvendinti iki 2020 m.
Kad poveikis būtų kuo didesnis, atitinkamomis nuostatomis
būtų užtikrinamas rinka grindžiamų priemonių ir
tiesioginės ES paramos derinys ir taip skatinama dalyvauti investuotojus,
kurių specializacija – investicijos į infrastruktūrą. Dotacijų atveju Komisija išliktų
atsakinga už bendrą planavimą ir projektų atranką, jai
galėtų padėti vykdomoji agentūra, o projekto rengėjai
užtikrintų fizinį projekto įgyvendinimą. Finansinių priemonių atveju
įgyvendinimas bus pavedamas specializuotoms finansų įstaigoms,
tačiau Komisija nuspręs, ar projektas atitinka reikalavimus. Valstybės narės prie šių
pastangų prisidėtų rengdamos nacionalinius didelės spartos
interneto diegimo planus pagal plačiajuosčio ryšio diegimo
uždavinius, o pagal plačiajuosčio ryšio infrastruktūros ir
paslaugų planą (ES ir nacionaliniu / regioniniu lygmenimis)
būtų galima nustatyti aprėpties spragas ir skatinti
privačiųjų ir viešųjų investuotojų iniciatyvas.
3.           TEISINIAI
PASIŪLYMO ASPEKTAI
Teisinis pagrindas
Siūlomu reglamentu bus panaikintas ir
pakeistas 1997 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos
sprendimas (EB) Nr. 1336/97 dėl gairių transeuropinių
telekomunikacijų tinklų srityje.
Siūloma intervencija atitinka Sutarties
dėl Europos Sąjungos veikimo 172 straipsnį, kuris yra ES
intervencijos remiant transporto, telekomunikacijų ir energetikos
infrastruktūros sričių transeuropinių tinklų
kūrimą ir plėtrą teisinis pagrindas.
Subsidiarumas
ir proporcingumas
Siekiant
koordinuotai plėtoti transeuropinius telekomunikacijų tinklus ir taip
skatinti diegti plačiajuosčio ryšio infrastruktūrą, teikti
paslaugas bendroje Europos rinkoje ir skatinti ekonominę, socialinę
ir teritorinę sanglaudą, būtina imtis veiksmų Sąjungos
lygmeniu, nes jų negali imtis atskiros valstybės narės.
Pasiūlymas
atitinka proporcingumo principą ir transeuropinių
telekomunikacijų tinklų srities veiksmų taikymo sritį, kaip
apibrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 170
straipsnyje.
Pasirinkta
teisinė priemonė
Šios
telekomunikacijų gairės pasiūlytos ir priimtos kaip specialiai
valstybėms narėms skirtas Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas,
todėl jos privalomos visos visoms valstybėms narėms.
Tačiau ši
priemonė visų pirma užtikrins, kad privatūs subjektai
(operatoriai, komunalinių paslaugų įmonės, įrangos
gamintojai ir t. t.) ir regioninės bei vietos valdžios įstaigos
galėtų daug lengviau diegti telekomunikacijų
infrastruktūrą ir teikti paslaugas. Kadangi
planuojant, plėtojant ir naudojant skaitmeninius telekomunikacijų
tinklus dalyvaus ne tik valstybės narės, bet ir daugiau
subjektų, svarbu užtikrinti, kad gairės būtų visiems
privalomos. Todėl Komisija šiam
pasiūlymui kaip teisinę priemonę pasirinko reglamentą.
Finansavimas
Bendros svarbos
projektams gali būti teikiama ES finansinė parama pagal priemones,
numatytas reglamente, kuriuo sukuriama Europos infrastruktūros tinklų
priemonė [XX/20012]. Finansinė
parama teikiama pagal galiojančias Sąjungoje priimtas taisykles ir
procedūras, atsižvelgiant į finansavimo prioritetus ir turimus
išteklius.
Įgaliojimų
perdavimas
Telekomunikacijų
tinklų plėtra labai sparti, ir bendros svarbos projektų
sąrašas ateityje gali būti keičiamas atsižvelgiant į
šį spartų vystymąsi. Kad
būtų galima tai padaryti, siūloma Komisijai deleguoti
įgaliojimus priimti teisės aktus pagal Sutarties dėl Europos
Sąjungos veikimo 290 straipsnį.
4.           POVEIKIS
BIUDŽETUI
Pasiūlymas neturi jokio papildomo
poveikio ES biudžetui
Reglamento dėl transeuropinių
telekomunikacijų tinklų įgyvendinimo gairių pasiūlymas
yra susijęs su Reglamento, kuriuo sukuriama Europos infrastruktūros
tinklų priemonė, (juo bus užtikrintas teisinis ir finansinis
pagrindas) pasiūlymu. Iš Europos
infrastruktūros tinklų priemonės finansinio paketo
telekomunikacijoms numatyta skirti 9,2 mlrd. EUR[5].
2011/0299 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
dėl transeuropinių
telekomunikacijų tinklų gairių, kuriuo panaikinamas Sprendimas
Nr. 1336/97/EB
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS
PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 172 straipsnį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos
pasiūlymą,
perdavę įstatymo galią turinčio
teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir
socialinių reikalų komiteto nuomonę[6],
atsižvelgdami į Regionų komiteto
nuomonę[7],
priimdami sprendimą pagal
įprastą teisėkūros procedūrą,
kadangi:
(1)
telekomunikacijų tinklai ir paslaugos vis
labiau tampa internetine infrastruktūra, kurioje plačiajuosčio
ryšio tinklai ir skaitmeninės paslaugos yra glaudžiai susiję. Internetas tampa vis svarbesne ryšio, paslaugų
ir verslo platforma. Todėl galimybė
visoje Europoje naudotis sparčia prieiga prie interneto ir viešojo
intereso skaitmeninių paslaugų labai svarbi ekonomikos augimui ir
bendrajai rinkai;
(2)
2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų
Taryba palankiai įvertino Komisijos pasiūlymą pradėti
įgyvendinti strategiją „Europa 2020“. Vienas
iš trijų „Europa 2020“ prioritetų yra pažangus augimas vystant
žiniomis ir inovacijomis grindžiamą ūkį.
Investicijos į telekomunikacijas, būtent į
plačiajuosčio ryšio tinklus ir skaitmeninių paslaugų
infrastruktūrą, yra būtina pažangaus, bet kartu tvaraus ir
integracinio Sąjungos ekonominio augimo sąlyga;
(3)
2010 m. birželio 17 d. Europos
Vadovų Taryba patvirtino Europos skaitmeninę darbotvarkę[8] ir visas
institucijas paragino ją visiškai įgyvendinti. Skaitmenine
darbotvarke siekiama nustatyti kryptį, kuri užtikrintų galimybę
geriausiai panaudoti informacinių ir ryšio technologijų
ekonominį potencialą, visų pirma diegiant didelės spartos
plačiajuosčio ryšio tinklus siekiant užtikrinti, kad iki 2020 m.
visi europiečiai galėtų naudotis internetu didesne nei
30 Mbps ryšio sparta, o ne mažiau kaip 50 % Europos namų
ūkių naudotųsi internetu didesne kaip 100 Mbps ryšio
sparta. Skaitmenine darbotvarke siekiama
užtikrinti stabilų teisinį pagrindą, kuriuo būtų
skatinamos investicijos į atvirą ir konkurencingą spartaus
interneto infrastruktūrą ir susijusias paslaugas; tikra bendroji interneto turinio ir paslaugų
rinka; aktyvi parama turtingam Europos
kultūriniam paveldui skaitmeninti ir prieigos prie interneto bei
visuotinio naudojimosi juo skatinimas, ypač skatinant kompiuterinį
raštingumą ir prieinamumą. Be to,
valstybės narės turėtų įgyvendinti nacionalinius
didelės spartos interneto diegimo planus, pagal kuriuos viešasis
finansavimas būtų tikslingai skiriamas sritims, kuriose nepakanka
privačiųjų investicijų į interneto
infrastruktūrą, ir būtų skatinama diegti pažangias
prieinamas internetines paslaugas ir jomis naudotis;
(4)
Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai,
Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų
komitetui „Plačiajuostis ryšys Europoje. Investavimas į
skaitmeninių technologijų skatinamą augimą“[9] padaryta
išvada, kad dėl didžiulės interneto reikšmės nauda visuomenei
gerokai viršija privačiąsias paskatas investuoti į spartesnius
tinklus. Todėl šioje srityje viešoji
parama būtina, tačiau ji neturėtų pernelyg iškreipti
konkurencijos;
(5)
Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai,
Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų
komitetui „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“[10]
pripažįstama, kad Europos infrastruktūros tinklų priemonė
turėtų būti kuriama daugiametės finansinės programos
kontekste, kad būtų sprendžiami transporto, energetikos, informacijos
ir ryšio technologijų sričių infrastruktūros klausimai. Šių sektorių sinergija, taip pat
sinergija su kitomis Sąjungos investicijų programomis labai svarbi,
nes iškyla panašūs uždaviniai, reikalaujantys sprendimų, kuriais
būtų skatinamas augimas, mažinamas susiskaidymas, stiprinama
sanglauda, teikiama pirmenybė naujoviškoms finansinėms
priemonėms, sprendžiamos rinkos problemos ir šalinamos bendrosios rinkos
sukūrimo kliūtys;
(6)
[…] Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES)
Nr. […/…], kuriuo sukuriama Europos infrastruktūros tinklų
priemonė[11],
nustatomos Sąjungos finansinės paramos, kuria siekiama remti
transporto, energetikos ir telekomunikacijų infrastruktūros srities
projektus, teikimo transeuropiniams tinklams sąlygos, metodai ir
procedūros;
(7)
plačiajuosčio ryšio tinklų srities
veiksmai atitiks susijusias Sąjungos politikos kryptis, reguliavimą
ir gaires. Turimas omenyje telekomunikacijų rinkoms taikomų
taisyklių ir gairių rinkinys, visų pirma 2009 m. priimta
elektroninių ryšių reguliavimo sistema, kuria užtikrinamas nuoseklus,
patikimas ir lankstus požiūris į elektroninių ryšių
tinklų ir paslaugų reguliavimą sparčiai kintančiose
rinkose. Šias taisykles įgyvendina nacionalinės reguliavimo
institucijos ir Europos elektroninių ryšių reguliuotojų
institucija. 2010 m. priimta Naujos kartos prieigos rekomendacija[12] siekiama
spartinti bendrosios rinkos plėtrą didinant teisinį tikrumą
ir skatinant investicijas, konkurenciją ir inovacijas
plačiajuosčio ryšio paslaugų rinkoje, ypač pereinant prie
naujos kartos prieigos (NKP) tinklų;
(8)
šie veiksmai taip pat atitiks Sutarties dėl
Europos Sąjungos veikimo 101, 102 ir 106 straipsnius ir 2009 m.
priimtas Valstybės pagalbos taisyklių taikymo plačiajuosčio
ryšio tinklų sparčiam diegimui Bendrijos gaires, kuriomis
vadovaudamosi suinteresuotosios šalys ir valstybės narės galės
sparčiau diegti ir plėtoti plačiajuosčio ryšio tinklus. ES
valdžios institucijoms ir kitoms susijusioms agentūroms skirtose ES
gairėse dėl NKP investicijų modelių (paskelbtos
2011 m. spalio mėn.) pateikiamas nuoseklaus įvairių
modelių, kuriais užtikrinama sąžininga tiekėjų konkurencija
ir siekiama įgyvendinti sanglaudos ir kaimo plėtros politikos
tikslus, įgyvendinimo metodas;
(9)
atvirų ir konkurencingų rinkų
sistemoje Sąjungos intervencija būtina siekiant išspręsti rinkos
problemas. Teikdama finansinę paramą ir infrastruktūros
projektų papildomo finansavimo svertus, Sąjunga gali prisidėti
prie telekomunikacijų srities transeuropinių tinklų kūrimo
ir plėtojimo ir taip užtikrinti didesnį poveikį rinkai,
efektyvesnį valdymą ir geresnį išteklių panaudojimą;
(10)
su didele plačiajuosčio ryšio sparta
siejama didelė ekonominė ir socialinė nauda, kurios
investuotojai negali nei gauti, nei panaudoti. Spartusis
ir itin spartus plačiajuostis ryšys yra itin svarbus, kad
infrastruktūroje būtų galima kurti ir diegti skaitmenines
paslaugas, kurios grindžiamos fizinių tinklų prieinamumu, sparta,
patikimumu ir atsparumu. Spartesnių
tinklų diegimas ir skverbtis suteikia galimybę diegti naujoviškas
paslaugas, kurioms reikalinga didesnė sparta. Siekiant
užtikrinti didžiausią šių dviejų telekomunikacijų
tinklų komponentų sinergiją ir sąveiką, būtina imtis
veiksmų Sąjungos lygmeniu;
(11)
itin spartaus plačiajuosčio ryšio
diegimas bus ypač naudingas mažoms ir vidutinėms įmonėms
(MVĮ), kurios dažnai negali naudotis internetinėmis paslaugomis,
tokiomis kaip nuotolinis išteklių valdymas (angl. cloud computing) dėl
nepakankamų prisijungimo galimybių ir menkos esamų
plačiajuosčio ryšio jungčių spartos. Spartus internetas suteiktų didelių galimybių
didinti MVĮ našumą;
(12)
diegiant plačiajuosčio ryšio tinklų
ir skaitmeninių paslaugų infrastruktūrą Sąjungoje bus
atveriama daugiau verslo galimybių ir taip skatinamas užimtumas. Dėl plačiajuosčio ryšio tinklų
statybos iškart atsiras poveikis užimtumui, visų pirma statybos
inžinerijos sektoriuje;
(13)
plėtojant plačiajuosčio ryšio
tinklų ir skaitmeninių paslaugų infrastruktūrą bus
prisidedama prie Sąjungos tikslo mažinti išmetamųjų šiltnamio
efektą sukeliančių dujų kiekį, nes bus užtikrinta
galimybė taikyti veiksmingesnio energijos naudojimo sprendimus daugelyje
Europos ekonomikos sektorių. Šį teigiamą poveikį šiek tiek
ribos didėjantis energijos ir išteklių paklausa, daugiausiai susijusi
su plačiajuosčio ryšio tinklų statyba ir skaitmeninių
paslaugų infrastruktūros naudojimu;
(14)
plačiajuosčio ryšio tinklų ir su
energetikos tinklais susijusios skaitmeninių ryšių
infrastruktūros sąveika leidžia naudoti sutelktuosius ryšius, kad
būtų galima diegti efektyviai energiją naudojančius,
patikimus ir ekonomiškus skaitmeninius tinklus. Toks
sutelkimo poveikis apims ne tik prisijungimo galimybes – energetikos ir
telekomunikacijų paslaugų teikėjams jis užtikrins galimybę
teikti visą energetikos ar telekomunikacijų paslaugų
rinkinį;
(15)
kuriant, diegiant ir ilguoju laikotarpiu teikiant
sąveikias tarpvalstybines e. valdžios paslaugas geriau veiks bendroji
rinka. Palankiai vertinama tai, kad
vyriausybės teikia viešąsias internetines paslaugas, kurios padeda
didinti viešojo ir privačiojo sektorių našumą ir
veiksmingumą;
(16)
teikiant bendras viešąsias elektronines
paslaugas, įgyvendintas pagal 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos
Parlamento ir Tarybos sprendimą 922/2009/EB[13], bus
siekiama užtikrinti bendrųjų paslaugų prieinamumą skatinant
įvairių valstybių ir įvairių sektorių Europos
viešojo administravimo institucijų sąveiką;
(17)
2011 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir
Tarybos direktyva 2011/24/ES dėl pacientų teisių į tarpvalstybines
sveikatos priežiūros paslaugas įgyvendinimo[14]
nustatomas teisinis pagrindas teikti Europoje tarpvalstybines sveikatos
priežiūros paslaugas, įskaitant e. sveikatos paslaugas.
Numatoma, kad jas įdiegus pagerės sveikatos priežiūros
kokybė ir pacientų sauga, sumažės išlaidos gydymui, taip pat bus
prisidėta prie nacionalinių sveikatos priežiūros sistemų
modernizavimo, jų veiksmingumo didinimo ir užtikrinta, kad jos
būtų geriau pritaikytos prie atskirų piliečių,
pacientų, sveikatos priežiūros specialistų poreikių ir
geriau spręstų senstančios visuomenės keliamus uždavinius;
(18)
išsaugant ir didinant Europos viešojo sektoriaus
įstaigų turtingo ir įvairaus kultūrinio turinio ir
duomenų prieinamumą ir suteikiant galimybę juos pakartotinai
naudoti visapusiškai atsižvelgiant į autorių ir gretutines teises,
bus skatinamas kūrybiškumas, inovacijos ir verslumas. Nekliudoma prieiga prie pakartotinai naudotinų
daugiakalbių išteklių padės įveikti kalbos barjerus, kurie
kenkia internetinių paslaugų vidaus rinkai ir riboja galimybes
įgyti žinių;
(19)
saugos ir saugumo srityje ES masto interneto saugos
išteklių, informacinių sistemų ir programinių
priemonių bendro naudojimo sistema padės užtikrinti, kad vaikai
galėtų saugiau naudotis internetu. Ji
užtikrins, kad šimtus tūkstančių užklausų ir
įspėjimų per metus apdorojantys centrai galėtų veikti
visoje Europoje. Ypatingos svarbos informacinė infrastruktūra
užtikrins geresnes Sąjungos masto parengties, keitimosi informacija,
koordinavimo ir reagavimo į grėsmę elektroniniam saugumui
galimybes;
(20)
tikimasi, kad atsiras naujoviškų komercinio
pobūdžio sprendimų, grindžiamų skaitmeninių paslaugų
infrastruktūra. Jų nagrinėjimas ir bandymas gali būti
bendrai finansuojamas vykdant programos „Horizontas 2020“ mokslinių
tyrimų ir naujovių projektus, o diegimas – pagal sanglaudos
politiką;
(21)
kad būtų atsižvelgta į informacijos
ir ryšių technologijų sričių raidą, šio reglamento
priedo pakeitimų atžvilgiu įgaliojimai priimti teisės aktus
pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį
turėtų būti deleguoti Komisijai. Itin svarbu, kad Komisija,
atlikdama parengiamąjį darbą, tinkamai konsultuotųsi,
įskaitant konsultacijas su ekspertais. Šio delegavimo tikslas –
spręsti su naujais technologiniais ir rinkos pokyčiais, naujais
politikos prioritetais ar dėl skirtingų rūšių (pvz.,
transporto ir energetikos) infrastruktūros sinergijos atsiradusiomis
naujomis galimybėmis susijusius klausimus. Įgaliojimų
delegavimas taikomas tik bendros svarbos projektų aprašymo pakeitimams,
bendros svarbos projekto įtraukimui į sąrašą ar
nebeaktualaus bendros svarbos projekto išbraukimui iš sąrašo remiantis iš
anksto nustatytais, aiškiais ir skaidriais kriterijais;
(22)
Komisija, rengdama ir sudarydama deleguotuosius
teisės aktus, turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai
būtų kartu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir
Tarybai;
(23)
1997 m. birželio 17 d. Europos Parlamento
ir Tarybos sprendimu Nr. 1336/97/EB dėl gairių
transeuropinių telekomunikacijų tinklų srityje[15]
nustatyti priemonių, numatomų telekomunikacijų
infrastruktūros srities transeuropiniuose tinkluose, tikslai, prioritetai
ir bendrosios kryptys. Atsižvelgiant į paskutiniuosius pokyčius tas
sprendimas turėtų būti pakeistas;
(24)
todėl Sprendimas Nr. 1336/97/EB
turėtų būti panaikintas,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1
straipsnis
Dalykas
Šiuo reglamentu nustatomos transeuropinių
telekomunikacijų tinklų, remtinų pagal Reglamentą XXX
(Europos infrastruktūros tinklų priemonės reglamentas), jų
kūrimo, įgyvendinimo, diegimo, sujungimo ir sąveikos etapais,
nustatymo gairės.
Šiose gairėse pateikiami bendros svarbos
projektų tikslai ir prioritetai, nurodomi bendros svarbos projektai ir
nustatomi naujų bendros svarbos projektų atrankos kriterijai.
2 straipsnis
Tikslai
Bendros svarbos projektais:
(1)
prisidedama prie ekonomikos augimo ir skatinama
bendrosios rinkos plėtra, todėl gerinamas Europos ekonomikos
konkurencingumas, įskaitant mažų ir vidutinių įmonių
konkurencingumą;
(2)
prisidedama prie kasdienio piliečių
gyvenimo ir verslo įmonių bei valdžios institucijų
kasdienės veiklos gerinimo, nes skatinamas nacionalinių
telekomunikacijų tinklų sujungimas, jų sąveika ir prieiga
prie tokių tinklų;
(3)
skatinamas sparčiojo ir itin spartaus
plačiajuosčio ryšio tinklų diegimas visoje Europoje, todėl
tampa lengviau kurti ir diegti transeuropines skaitmenines paslaugas;
(4)
palengvinamas darnus transeuropinių
skaitmeninių paslaugų infrastruktūros diegimas, jos sąveika
ir koordinavimas Europos lygmeniu, taip pat jos naudojimas, techninė
priežiūra ir modernizavimas;
(5)
prisidedama prie išmetamųjų šiltnamio
efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo, taip pat prie
aplinkos apsaugos ir gerinimo.
3 straipsnis
Apibrėžtys
Šiame reglamente vartojamų terminų
apibrėžtys:
1.
telekomunikacijų tinklai –
plačiajuosčio ryšio tinklai ir skaitmeninių paslaugų infrastruktūra;

2.
plačiajuosčio ryšio tinklai –
laidinės ir belaidės (įskaitant palydovinę) prieigos
tinklai, pagalbinė infrastruktūra ir pagrindiniai tinklai, galintys
užtikrinti labai didelės spartos ryšį;
3.
skaitmeninių paslaugų infrastruktūra
– paslaugų tinklas, kuriuo elektroniniu būdu, paprastai internetu,
teikiamos transeuropinės sąveikiosios viešojo intereso paslaugos,
suteikiančios naujų galimybių piliečiams, verslo
įmonėms ir (arba) valdžios institucijoms;
4.
europinė pridėtinė vertė –
dėl ES intervencijos atsirandanti papildoma vertė, papildanti
vertę, kurią pavyktų gauti tik valstybės narės ar
valstybių narių grupės veiksmais.
Kitų šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys
pateiktos Reglamente XXX (Europos infrastruktūros tinklų
priemonės reglamentas).
4 straipsnis
Bendros svarbos projektų prioritetai
Atsižvelgiant į 2 straipsnyje nustatytus
tikslus, nustatomi šie bendros svarbos projektų prioritetai:
(a)
itin spartaus plačiajuosčio ryšio, kuriuo
užtikrinama 100 Mbps ir didesnė duomenų perdavimo sparta, tinklų
diegimas;
(b)
plačiajuosčio ryšio tinklų diegimas
siekiant sujungti salas, sunkiai prieinamus ir periferinius regionus su
centriniais Sąjungos regionais, užtikrinant, kad duomenų perdavimo
sparta tuose regionuose būtų pakankama 30 Mbps arba didesnei plačiajuosčio
ryšio spartai užtikrinti;
(c)
skaitmeninių paslaugų
infrastruktūros srities pagrindinių paslaugų platformų
rėmimas;
(d)
veiksmai, kuriais užtikrinama įvairių
telekomunikacijų srities bendros svarbos projektų sinergija ir
sąveika, su įvairių rūšių, įskaitant transporto
ir energetikos, infrastruktūra susijusių bendros svarbos
projektų sinergija ir sąveika, telekomunikacijų srities bendros
svarbos projektų ir projektų, remiamų iš struktūrinių
ir sanglaudos fondų, bei atitinkamos mokslinio tyrimo infrastruktūros
sinergija ir sąveika.
5 straipsnis
Bendros svarbos projektai
1.
Priede nurodytais bendros svarbos projektais
prisidedama prie 2 straipsnyje nustatytų tikslų siekimo.
2.
Bendros svarbos projektas gali apimti visą
projekto ciklą, įskaitant galimybių tyrimą,
įgyvendinimą, nuolatinį naudojimą, koordinavimą ir
vertinimą.
3.
Valstybės narės ir (arba) kiti už bendros
svarbos projektų įgyvendinimą atsakingi ar prie jų
įgyvendinimo prisidedantys subjektai pagal atitinkamus šio reglamento
reikalavimus imasi reikiamų teisinių, administracinių,
techninių ir finansinių priemonių.
4.
Sąjunga gali palengvinti bendros svarbos
projektų įgyvendinimą imdamasi reguliavimo priemonių, kai
tinkama, koordinavimo, rėmimo priemonių ir teikdama finansinę
paramą, kad skatintų juos diegti bei pradėti naudoti ir
pritrauktų viešąsias ir privačiąsias investicijas.
5.
Įgyvendinant veiksmus, kuriais prisidedama
prie bendros svarbos projektų, gali būti teikiama ES finansinė
parama reglamente, kuriuo sukuriama Europos infrastruktūros tinklų
priemonė, [REF] numatytomis sąlygomis pagal jame numatytas priemones.
Finansinė parama teikiama pagal galiojančias Sąjungoje priimtas
taisykles ir procedūras, atsižvelgiant į finansavimo prioritetus ir
turimus išteklius.
6.
Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 8 straipsnį
priimti deleguotuosius aktus, kuriais keičiamas priede pateiktas bendros
svarbos projektų apibūdinimas ir pagal 7–9 dalis į priedą
įtraukiami nauji arba iš jo pašalinami nebeaktualūs bendros svarbos
projektai.
7.
Komisija, priimdama 6 dalyje nurodytus
deleguotuosius teisės aktus, vertina, ar bendros svarbos projektų
apibūdinimo pakeitimas arba naujo bendros svarbos projekto įtraukimas
atitinka poreikius, atsiradusius dėl:
(a)
technologinių ir rinkos naujovių arba
(b)
naujų politinių prioritetų arba
(c)
naujų skirtingų rūšių
infrastruktūros, įskaitant transporto ir energetikos, sinergijos
panaudojimo galimybių.
8.
Be 7 dalyje nustatytų kriterijų, jei
deleguotuoju aktu įtraukiamas naujas bendros svarbos projektas, Komisija
taip pat vertina, ar toks projektas bendrai atitinka šiuos kriterijus:
(a)
juo prisidedama prie 2 straipsnyje nustatytų
tikslų siekimo;
(b)
jis grindžiamas pakankamai išvystyta, parengta
diegti technologija;
(c)
akivaizdi jo europinė pridėtinė
vertė.
9.
Priimdama deleguotąjį aktą, kuriuo
iš priedo pašalinamas nebeaktualus bendros svarbos projektas, Komisija vertina,
ar toks projektas nebeatitinka 7 dalyje nustatytų poreikių arba 8
dalyje nustatytų kriterijų.
6 straipsnis
Bendradarbiavimas su trečiosiomis
valstybėms ir tarptautinėmis organizacijomis
1.
Sąjunga gali užmegzti ryšius, diskutuoti,
keistis informacija ir bendradarbiauti su trečiųjų
valstybių valdžios institucijomis ar bet kuriomis kitomis organizacijomis,
kad pasiektų bet kurį iš šių gairių tikslų, jei dėl
tokio bendradarbiavimo padidinama europinė pridėtinė vertė. Be kitų tikslų, šiuo bendradarbiavimu
siekiama skatinti transeuropinių telekomunikacijų tinklų ir
trečiųjų valstybių telekomunikacijų tinklų
sąveiką.
2.
Sąjunga taip pat gali užmegzti ryšius,
diskutuoti, keistis informacija ir bendradarbiauti su tarptautinėmis
organizacijomis ir trečiosiose valstybėse įsisteigusiais
juridiniais asmenimis, kad pasiektų bet kurį iš šių gairių
tikslų.
7 straipsnis
Keitimasis informacija, stebėsena ir persvarstymas
1.
Remdamosi pagal Reglamento XXX, kuriuo sukuriama
Europos infrastruktūros tinklų priemonė, 21 straipsnį gauta
informacija, valstybės narės ir Komisija keičiasi informacija
apie padarytą šių gairių įgyvendinimo pažangą.
2.
Vykdyti šių gairių įgyvendinimo
stebėseną, planuoti remiantis nacionalinėmis didelės
spartos interneto strategijomis bei įvairių rūšių
infrastruktūros planais ir keistis informacija Komisijai padeda
ekspertų grupė, į kurią įtraukiama po vieną
kiekvienos valstybės narės atstovą. Ekspertų grupė
gali taip pat svarstyti bet kurį kitą transeuropinių
telekomunikacijos tinklų plėtros klausimą.
3.
Atlikdama Reglamento XXX, kuriuo sukuriama Europos
infrastruktūros tinklų priemonė, laikotarpio vidurio ir ex
post vertinimą, pasikonsultavusi su ekspertų grupe, Komisija
skelbia šių gairių įgyvendinimo pažangos ataskaitą. Ta ataskaita pateikiama Europos Parlamentui,
Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir
Regionų komitetui.
4.
Šiose ataskaitose Komisija taip pat vertina, ar
bendros svarbos projektų sritis ir toliau atitinka politinius prioritetus,
technologijų raidą arba padėtį atitinkamose rinkose. Svarbiausių projektų ataskaitose
pateikiama poveikio aplinkai analizė, kurioje atsižvelgiama į
prisitaikymą prie klimato kaitos padarinių ir poreikį juos
mažinti, taip pat į atsparumą nelaimėms. Tokia peržiūra
taip pat gali būti atliekama bet kada, kai manoma esant reikalinga.
8 straipsnis
Delegavimas
1.
Įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės
aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.
2.
5 straipsnio 6 dalyje nurodyti įgaliojimai
Komisijai deleguojami neribotam laikotarpiui nuo šio reglamento
įsigaliojimo dienos.
3.
Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada
atšaukti 5 straipsnio 6 dalyje nurodytą įgaliojimų
delegavimą. Įgaliojimų
atšaukimo sprendimu nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai
priimti deleguotuosius teisės aktus. Jis
įsigalioja kitą dieną po sprendimo paskelbimo Europos
Sąjungos oficialiajame leidinyje arba jame nurodytą
vėlesnę dieną. Jis neturi
poveikio jau galiojantiems deleguotiesiems teisės aktams.
4.
Priėmusi deleguotąjį teisės
aktą, Komisija apie jį vienu metu praneša Europos Parlamentui ir
Tarybai.
5.
Pagal 5 straipsnio 6 dalį priimtas
deleguotasis teisės aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du
mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį
aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia
prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos
Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad neprieštaraus. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis
laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.
9 straipsnis
Panaikinimas
Sprendimas Nr. 1336/97/EB, su pakeitimais,
padarytais Sprendimu Nr. 1376/2002/EB, panaikinamas.
10 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą
dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d.
Šis reglamentas yra privalomas visas
ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje
Europos
Parlamento vardu                           Tarybos vardu
Pirmininkas                                                   Pirmininkas
PRIEDAS
BENDROS
SVARBOS PROJEKTAI
Bendros svarbos projektais siekiama pašalinti
skaitmeninės bendrosios rinkos sukūrimo kliūtis, t. y.
užtikrinti galimybę jungtis prie tinklo ir prieigą (įskaitant
prieigą iš kitų valstybių) prie skaitmeninių paslaugų
infrastruktūros.
Diegiant ir plėtojant transeuropinius
telekomunikacijų tinklus (plačiajuosčio ryšio tinklus ir
skaitmeninių paslaugų infrastruktūrą) prisidedama prie
ekonomikos augimo skatinimo, naujų darbo vietų kūrimo ir tvirtos
skaitmeninės bendrosios rinkos sukūrimo. Visų
pirma juos diegiant bus užtikrinama galimybė naudotis spartesniu interneto
ryšiu, gerinti kasdienį piliečių, įskaitant vaikų ir
jaunimo, gyvenimą bei kasdienę verslo įmonių ir valdžios
institucijų veiklą suteikiant galimybę naudotis
informacinėmis technologijomis, gerinama sąveika ir palengvinamas
bendrai sutartų standartų derinimas arba vienodinimas.
1 skirsnis. Horizontalieji
prioritetai
Diegiant transeuropinius telekomunikacijų
tinklus, kurie padės pašalinti skaitmeninėje bendrojoje rinkoje
esančias kliūtis, bus vykdomi tyrimai ir programos rėmimo
veiksmai. Jie yra:
(a)
Naujoviškas valdymas, planų rengimas ir
paslaugos. Diegiant ir valdant reikalingos
techninės pagalbos priemonės apima investicijų ir finansavimo
priemonėms reikalingus projektų ir investicijų planavimą
bei galimybių tyrimą. Rengiant visos Europos plačiajuosčio
ryšio infrastruktūros planą bus parengta nuolatinio išsamaus fizinio
tikrinimo tvarka ir atitinkamų teritorijų dokumentai, pirmumo
teisių analizė, esamos įrangos modernizavimo galimybių
vertinimas ir t. t. Tai turėtų būti atliekama laikantis
Direktyvos 2007/2/EB (INSPIRE direktyva) principų ir vykdant
susijusią standartizavimo veiklą nustatytų reikalavimų.
Techninės pagalbos priemonėmis taip pat gali būti remiamas
sėkmingų investicijų ir diegimo modelių kopijavimas.
Šie veiksmai taip pat gali apimti patikrinimą atsižvelgiant į klimato
sąlygas, kad būtų įvertinta su klimatu susijusi rizika ir
užtikrintas infrastruktūros atsparumas nelaimėms, laikantis
atitinkamų ES arba nacionalinės teisės aktuose nustatytų
reikalavimų.
(b)
Rėmimo veiksmai ir kitos techninės
pagalbos priemonės. Šie veiksmai reikalingi
rengiant bendros svarbos projektus, skatinant jų įgyvendinimą ar
siekiant, kad būtų greičiau pradėta naudotis jų
rezultatais. Skaitmeninių paslaugų srityje paramos veiksmais taip pat
gali būti skatinama kurti ir pradėti naudoti naują
skaitmeninių paslaugų infrastruktūrą, kuri gali būti
reikalinga arba naudinga dėl technologijų raidos, pokyčių
atitinkamose rinkose ar naujų politinių prioritetų.
2 skirsnis. Plačiajuosčio
ryšio tinklai
Visos investicijos į plačiajuostį
ryšį, daromos Sąjungos teritorijoje, padeda didinti tinklo
pajėgumą ir taip naudos įgyja visi potencialūs naudotojai,
įskaitant naudotojus kitose (nei daromos investicijos) valstybėse
narėse. Investuojant į šiuos tinklus didinama ekonominė
konkurencija ir skatinamos naujovės, veiksmingiau ir našiau teikiamos viešosios
paslaugos, prisidedama prie ES mažai anglies dioksido išskiriančios
ekonomikos sukūrimo tikslų ir prie bendro ES ekonomikos
konkurencingumo ir našumo.
Iki šiol į plačiajuosčio ryšio
infrastruktūrą daugiausiai investuodavo privatieji investuotojai ir
numatoma, kad tokia padėtis nesikeis. Tačiau įgyvendinant
Europos skaitmeninės darbotvarkės uždavinius būtinos
investicijos tose srityse, kurios mažai patrauklios verslui arba kurias reikia
padaryti patrauklesnes per uždavinių įgyvendinimo laiką. Pagal
investavimo tikimybę sritis galima suskirstyti taip:
priemiesčiai ir vidutinio gyventojų
tankio sritys – paprastai jose užtikrinamas vidutinės spartos ryšys, bet
didesnės spartos ryšio nėra. Kai įrodoma, kad investicijos
į pažangias technologijas trumpuoju laikotarpiu nėra pakankamai
patrauklios privatiesiems investuotojams, teikiant finansinę paramą
būtų galima užtikrinti investicijų pelningumą ilgesniuoju
laikotarpiu ir skatinti konkurenciją;
kaimo vietovės ir mažo gyventojų tankio
sritys – paprastai jose užtikrinamas mažos spartos ryšys, o tam tikrais
atvejais ryšio apskritai nėra. Mažai tikėtina, kad investicijos bus
patrauklios verslui, ir kad iki 2020 m. bus įgyvendinti Europos
uždaviniai. Investicijoms šiose srityse reikalinga didesnė finansinė
parama, teikiama kaip dotacijos, galbūt kartu taikant ir kitas finansines
priemones. Tokios sritys apima tolimus ir retai apgyvendintus regionus,
kuriuose arba labai didelės investicijų sąnaudos, arba labai
mažos žmonių pajamos. Tikėtina, kad Europos infrastruktūros tinklų
priemonės parama šiose srityse papildys sanglaudos fondų arba kaimo
plėtros ir kitą tiesioginę viešąją paramą;
tankiai apgyvendintos sritys ir miestai (išskyrus
kai kuriuos regionus, kuriuose mažos gyventojų pajamos) – paprastai jose
teikiamas vidutinės–didelės spartos ryšys ir dažnai jį teikia
konkuruojantys kabelinės televizijos ir telekomunikacijų operatoriai.
Tačiau dėl tokios palyginti geros padėties rinkos paskatos
investuoti į itin spartaus ryšio tinklus ribotos. Todėl galėtų
būti numatyta finansinė parama ir investicijoms tankiai
apgyvendintose miesto vietovėse, kurios nepritraukia pakankamai
investicijų nepaisant to, kad iš tokių investicijų
būtų gaunama daug naudos visuomenei; tokia parama turėtų
visiškai atitikti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 101, 102 ir
106 straipsnius, taip pat, jei taikytina, Valstybės pagalbos
taisyklių taikymo plačiajuosčio ryšio tinklų sparčiam
diegimui Bendrijos gaires.
Mažiau išsivysčiusiuose regionuose parama
plačiajuosčio ryšio tinklams diegti turėtų būti
teikiama visų pirma pagal struktūrinių ir sanglaudos fondų
priemones. Prireikus tokia parama gali būti papildyta Europos
infrastruktūros tinklų priemonės dotacijomis ir (arba)
finansinėmis priemonėmis, kad būtų pasiekti šio reglamento
tikslai. Galimybė užtikrinti veiksmų pagal Europos infrastruktūros
tinklų priemonę ir paramos iš struktūrinių ir sanglaudos
fondų sinergiją gali būti įtvirtinta naudojant tinkamą
koordinavimo mechanizmą[16].
Orientacinis regionų suskirstymas pagal
pirmiau nurodytas kategorijas pavaizduotas toliau pateiktame žemėlapyje.
Veiksmai, kuriais prisidedama prie
plačiajuosčio ryšio tinklų srities bendros svarbos projekto, –
tai proporcingas veiksmų rinkinys, apimantis ir su 30 Mbps, ir su
100 Mbps Europos skaitmeninės darbotvarkės uždavinių
įgyvendinimu susijusius veiksmus, visų pirma vykdomus
priemiesčiuose ir kaimo vietovėse, taip pat visos Europos
Sąjungos srityse.
Nepaisant naudojamos technologijos, veiksmais,
kuriais prisidedama prie plačiajuosčio ryšio tinklų srities
bendros svarbos projekto:
(a)
remiamos investicijos į
plačiajuosčio ryšio tinklus, kurie užtikrintų galimybę
pasiekti Europos skaitmeninės darbotvarkės 2020 m. uždavinį
užtikrinti visuotinę aprėptį ir 30 Mbps spartą; arba
(b)
remiamos investicijos į
plačiajuosčio ryšio tinklus, kurie užtikrintų galimybę
įgyvendinti skaitmeninės darbotvarkės 2020 m.
uždavinį, kad bent 50 % namų ūkių naudotųsi
didesne kaip 100 Mbps sparta;
(c)
užtikrinama, kad būtų laikomasi
taikomų teisės aktų, visų pirma konkurencijos teisės
aktų;
ir visų pirma vykdomos viena arba daugiau
šių užduočių:
(a)
diegti pasyviąją fizinę
infrastruktūrą arba sudėtinę pasyviąją ir
aktyviąją fizinę infrastruktūrą ir pagalbinius
infrastruktūros elementus, kartu su tokiai infrastruktūrai naudoti
reikalingomis paslaugomis;
(b)
diegti susijusią įrangą ir
susijusias paslaugas, kaip antai: pastato instaliaciją, antenas, bokštus
ir kitas laikančiąsias konstrukcijas, kanalus, vamzdžius, stiebus,
šulinius, spintas;
(c)
išnaudoti plačiajuosčio ryšio tinklų
ir kitų komunalinių tinklų (energetikos, transporto,
vandentiekio, nuotekų ir t. t.) sinergijos galimybes, visų pirma
galimybes, susijusias su pažangiu elektros energijos paskirstymu.
Plačiajuosčio ryšio tinklų diegimas
siekiant sujungti salas, sunkiai prieinamus ir periferinius regionus su
centriniais Sąjungos regionais, įskaitant prireikus povandeninius
kabelius, bus remiamas tais atvejais, kai būtina užtikrinti izoliuotų
bendruomenių prieigą prie plačiajuosčio 30 Mbps ir
didesnės spartos ryšio. Tokia parama turėtų būti papildomos
kitos tuo tikslu skiriamos ES arba nacionalinės lėšos.
Kad būtų išvengta abejonių,
veiksmų, kuriais prisidedama prie plačiajuosčio ryšio
tinklų srities bendros svarbos projekto, taikymo sritis neapima turinio,
perduodamo naudojantis elektroninių ryšių tinklais ar paslaugomis,
teikimo ar jo redakcinės kontrolės vykdymo paslaugų, taip pat
Direktyvos 98/34/EB 1 straipsnyje apibrėžtų informacinės
visuomenės paslaugų, kurios nėra vien (arba didžiąja
dalimi) signalų perdavimas elektroninių ryšių tinklais.
Plačiajuosčio ryšio srities bendros
svarbos projektui skiriamos ES paramos gavėjai gali būti
(sąrašas nebaigtinis):
(a)
telekomunikacijų operatoriai (rinkoje
įsitvirtinę operatoriai, investuojantys tiesiogiai arba per
patronuojamąją įmonę ar naują rinkos dalyvį)
pradedantys investuoti į sparčiojo ir itin spartaus
plačiajuosčio ryšio tinklus;
(b)
komunalinių paslaugų įmonės
(pvz., vandentiekio, nuotekų, energetikos, transporto), kurios pačios
ar kaip operatorių partnerės rengiasi investuoti į pasyviuosius
plačiajuosčio ryšio tinklus;
(c)
regioninius sprendimus priimančios
institucijos, įskaitant savivaldybes, kurios gali nustatyti
mokesčių lengvatas plačiajuosčio ryšio
infrastruktūrai. Tokia tvarka, sukurdami specialios paskirties
įmonę, gali būti suinteresuoti įrangos teikėjai;
(d)
keli partnerystės susitarimu susieti operatoriai,
veikiantys laidinio ir belaidžio ryšio rinkose ir siekiantys plėtoti
naujos kartos infrastruktūrą.
Sudarant priemonių rinkinį tinkamai
atsižvelgiama į valstybės narės investicijų poreikius,
t. y. namų ūkių, kuriems turėtų būti
užtikrintas ryšys naudojantis Europos infrastruktūros tinklų
priemonės parama, skaičių.
Be to, remiamas didelės spartos ryšio
užtikrinimas viešose prieigos prie interneto vietose, būtent viešosiose
įstaigose, kaip antai mokyklose, ligoninėse, vietos valdžios
įstaigų biuruose ir bibliotekose.
3 skirsnis. Skaitmeninių paslaugų
infrastruktūra
Kuriant skaitmeninių paslaugų
infrastruktūrą prisidedama prie skaitmeninės bendrosios rinkos
įgyvendinimo, nes šalinamos paslaugų diegimo kliūtys. Tai bus pasiekta sukuriant ir (arba) patobulinant
sąveikias skaitmeninių paslaugų infrastruktūros platformas
kartu su svarbiausia pagrindinių skaitmeninių paslaugų
infrastruktūra. Ji grindžiama dviem
lygmenimis:
(1)
pagrindinių paslaugų platformos – tai skaitmeninių paslaugų infrastruktūros,
būtinos siekiant užtikrinti transeuropinį ryšį, prieigą ir
sąveiką, pagrindinis (-ai) elementas (-ai) arba
centras (-ai). Jos gali apimti fizinę įrangą (pvz.,
serverius), specialiuosius tinklus ir programinės įrangos priemones.
Pagrindinių paslaugų platformos atviros visų valstybių
narių subjektams;
(2)
bendrosios paslaugos –
tai skaitmeninių paslaugų infrastruktūros funkcijų ir
turinio teikimas. Jos gali būti susijusios per pagrindinių
paslaugų platformą.
Skaitmeninių paslaugų
infrastruktūros srities bendros svarbos projektai:
Transeuropinės didelės spartos
pagrindinio tinklo jungtys viešosios administracijos įstaigoms
Transeuropinė pagrindinio tinklo
paslaugų infrastruktūra užtikrins itin didelę spartą ir
viešojo administravimo, kultūros, švietimo ir sveikatos, taip pat
kitų sričių ES viešųjų įstaigų ryšį.
Užtikrinant kontroliuojamą paslaugų kokybę ir prieigos
saugumą, naudojantis šia pagrindinio tinklo infrastruktūra bus
teikiamos europinės vertės viešosios paslaugos. Todėl ji
užtikrins, kad viešosios paslaugos bus teikiamos ištisinėje
skaitmeninėje aplinkoje, o tai bus naudinga piliečiams, verslo
įmonėms ir valdymo institucijoms. Ji suteiks galimybę sutelkti
ryšio paklausą, kad būtų pasiekta kritinė masė ir sumažintos
išlaidos.
Pagrindinių paslaugų platforma
Infrastruktūra bus grindžiama esamu interneto
pagrindiniu tinklu ir prireikus bus diegiami nauji tinklai. Bus daromos
tiesioginės jungtys arba jungtys per regiono arba valstybės mastu
valdomą infrastruktūrą. Visų pirma ji užtikrins ryšį,
reikalingą kitoms transeuropinėms paslaugoms, inter alia,
šiame priede nurodytoms paslaugoms. Ši infrastruktūra bus visiškai
integruota į internetą kaip pagrindinis transeuropinių
viešųjų paslaugų pajėgumas ir skatins, kad būtų
priimami nauji standartai (pvz., interneto protokolai, kaip antai IPv6[17]). Jei
reikia dėl saugumo, galima apsvarstyti specialios viešosios
administracijos įstaigų pagrindinės jungiamosios
infrastruktūros tikslingumą.
Bendrosios paslaugos
Pagrindinių paslaugų platformos
integravimą į Europos viešąsias paslaugas palengvins tai, kad
bus diegiamos bendrosios paslaugos: leidimo, tapatumo nustatymo, tarpdomeninio
saugumo ir užsakomo pralaidumo, paslaugų jungimo, judumo valdymo,
kokybės kontrolės ir vykdymo kontrolės, nacionalinės infrastruktūros
integravimo.
Sąveikioji nuotolinio išteklių valdymo
paslauga užtikrins pagrindinio tinklo infrastruktūros funkcijas, kuriomis
naudojantis bus galima teikti nuotolinius išteklius transeuropinėms
viešosioms paslaugoms. Tokios paslaugos apima tinkle teikiamas transeuropines
paslaugas, kaip antai videokonferencijos, virtualiosios laikmenos ir
programų, kurioms reikia daug duomenų apdorojimo išteklių,
palaikymas, įskaitant paslaugas, susijusias su kitais bendros svarbos
projektais.
Tarpvalstybinis e. valdžios paslaugų
teikimas
E. valdžia – tai valdžios įstaigų
ir piliečių, valdžios įstaigų ir verslo įmonių
bei organizacijų, taip pat įvairių šalių valdžios
įstaigų sąveika naudojant skaitmenines priemones. Naudojant standartizuotas, tarpvalstybines,
patogias vartotojui sąveikos platformas bus užtikrinamas didesnis visos
ekonomikos ir viešojo sektoriaus našumas ir prisidedama prie bendrosios rinkos.
Pagrindinių paslaugų platforma
Sąveikusis elektroninis atpažinimas ir
tapatumo nustatymas visoje Europoje. Bus diegiamas sujungtų ir apsaugotų tapatumo nustatymo
serverių ir protokolų rinkinys, kuris užtikrins įvairių
Europoje esančių atpažinimo, tapatumo nustatymo ir leidimo
sistemų sąveiką. Ši platforma
piliečiams ir verslo įmonėms suteiks galimybę prireikus
pasinaudoti internetinėmis paslaugomis, pvz., mokantis, dirbant,
keliaujant, kreipiantis dėl sveikatos priežiūros ar vykdant
verslą užsienyje. Ji bus pagrindinis
lygmuo teikiant visas skaitmenines paslaugas, kurioms reikalingas elektroninis
atpažinimas ir tapatumo nustatymas, kaip antai: elektroninio viešojo pirkimo,
elektroninės sveikatos apsaugos, standartizuotų verslo
ataskaitų, keitimosi teismų informacija naudojant elektronines
priemones, transeuropinio bendrovių registravimo internetu paslaugos, e. valdžios
paslaugos verslui, įskaitant keitimąsi verslo įmonių
registrų informacija, susijusia su tarpvalstybiniais susijungimais ir
užsienio filialais. Šioje platformoje taip pat
gali būti naudojami daugiakalbės pagrindinės platformos
ištekliai ir priemonės.
Bendrosios paslaugos
(a)
Elektroninės verslo registravimo ir vykdymo
kitoje Europos šalyje procedūros. Ši paslauga
suteiks galimybę elektroniniu būdu iš bet kurios šalies atlikti visas
reikalingas administracines procedūras per kontaktinius centrus,
veikiančius vieno langelio principu. Be to, reikalavimas teikti šią
paslaugą nustatytas Direktyva 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus
rinkoje.
(b)
 Sąveikiosios tarpvalstybinio elektroninio
viešojo pirkimo paslaugos. Ši paslauga kiekvienai ES bendrovei suteiks
galimybę dalyvauti Europos viešojo pirkimo konkursuose bet kurioje
valstybėje narėje ir apims elektronines viešojo pirkimo
procedūras iki ir po sutarties sudarymo, t. y. tokius veiksmus, kaip
elektroninis pasiūlymų, bendrovės virtualių dokumentų,
e. katalogų teikimas, e. užsakymų priėmimas ir
e. sąskaitų faktūrų išrašymas.
(c)
 Sąveikiosios tarpvalstybinio
e. teisingumo paslaugos. Ši paslauga piliečiams, verslo
įmonėms, organizacijoms ir praktikuojantiems teisininkams suteiks
galimybę naudotis teisinėmis priemonėmis ir dokumentais ir
atlikti teismines procedūras. Ji užtikrins įvairiose valstybėse
narėse esančių teisminių institucijų sąveiką
(keitimasis duomenimis ir dokumentais internetu) ir taip suteiks geresnes
galimybes veiksmingiau nagrinėti tarpvalstybines teismo bylas.
(d)
Sąveikiosios tarpvalstybinės
e. sveikatos paslaugos. Šios paslaugos užtikrins
piliečių / pacientų ir sveikatos priežiūros paslaugų
teikėjų sąveikos galimybę, galimybę institucijoms ir
organizacijoms keistis duomenimis, taip pat galimybę piliečiams /
pacientams tiesiogiai bendrauti su sveikatos priežiūros specialistais ir
(arba) įstaigomis. Diegiant infrastruktūrą bus laikomasi
duomenų apsaugos principų, visų pirma direktyvose 95/46/EB ir
2002/58/EB išdėstytų principų, taip pat tarptautinių ir
nacionalinių etikos taisyklių, susijusių su pacientų
sveikatos istorijos ir kitų asmens duomenų naudojimu.
Teikiant paslaugas bus užtikrinama prieiga iš bet kurios valstybės prie
elektroninės sveikatos istorijos ir elektroninių receptų
išrašymo paslaugų, taip pat prie nuotolinių sveikatos priežiūros
/ kasdienį gyvenimą palengvinančios aplinkos paslaugų, su
daugiakalbe pagrindine platforma susietų tarpvalstybinių
daugiakalbių semantikos paslaugų, EESSI (angl. Electronic Exchange
of Social Security Information – keitimasis socialinės apsaugos
informacija elektroninėmis priemonėmis) infrastruktūra
grindžiama prieiga prie socialinės apsaugos informacijos ir t. t.
(e)
Europos verslo registrų sujungimo
platforma. Ši priemonė apims bendrą
priemonių ir paslaugų rinkinį, kuriuo visų valstybių
narių verslo registrų įstaigoms bus suteikta galimybė
keistis informacija apie registruotas bendroves, jų filialus,
susijungimą ir uždarymą. Joje taip pat bus daugiakalbės paieškos
įvairiose šalyse paslauga, kuria per e. teisingumo portalą
galės naudotis centrinio prieigos punkto vartotojai.
Prieigos prie viešojo sektoriaus informacijos
ir daugiakalbių paslaugų užtikrinimas
Prieiga prie Europos paveldo
skaitmeninių išteklių
Šios infrastruktūros tikslas – skaitmenine
forma pateikti dideles Europos kultūros išteklių kolekcijas ir
skatinti trečiąsias šalis tuos išteklius pakartotinai naudoti,
visapusiškai atsižvelgiant į autorių ir gretutines teises.
Pagrindinių paslaugų platforma
Pagrindinių paslaugų platforma bus
grindžiama dabartiniu „Europeana“ portalu. Platformoje
(ją įgyvendinant reikės sukurti, naudoti ir administruoti
paskirstytojo skaičiavimo priemones, duomenų laikmenas ir
programinę įrangą) bus numatyta viena bendra prieiga prie
Europos kultūros paveldo turinio objektų (pavienių darbų)
lygmeniu, sąsajos specifikacijų rinkinys sąveikai su
infrastruktūra (duomenų paieška, duomenų atsisiuntimas)
užtikrinti, metaduomenų adaptavimo ir naujo turinio įtraukimo
priemonės, taip pat pateikiama informacija apie turinio, prieinamo
naudojantis infrastruktūra, pakartotinio naudojimo sąlygas.
Joje taip pat bus numatytos sąveikos su
turinio teikėjais, naudotojais (portalu besinaudojančiais
piliečiais) ir naudotojais, kurie turinį naudoja pakartotinai
(kūrybiniai sektoriai), priemonės, kad būtų galima skatinti
naudotis platforma, koordinuoti susijusius tinklus ir informacijos mainus.
Bendrosios paslaugos
(a)
Valstybių narių kultūros
įstaigų ir privačiųjų turėtojų saugomo
turinio telkimas;
(b)
kolektyvinio turinio kūrimo priemonės,
skatinančios sąveiką ir suteikiančios vartotojams galimybę
aktyviai prisidėti prie interneto svetainės;
(c)
patogios vartotojui portalo paslaugos, kuriomis
sprendžiami tokie klausimai, kaip paieškos ir naršymo tobulinimas ir
įvairiakalbė prieiga;
(d)
keitimasis informacija apie teises ir licencijavimo
infrastruktūra;
(e)
skaitmeninimo ir skaitmeninio kultūrinio
paveldo išsaugojimo kompetencijos centrai;
(f)
kultūros įstaigų ir vartotojų
sukurto turinio saugyklos ir jų išsaugojimas ilguoju laikotarpiu.
Prieiga prie pakartotinio naudojimo viešojo
sektoriaus informacijos
Ši skaitmeninių paslaugų
infrastruktūra suteiks galimybę pakartotinai naudoti
atskleistiną ES viešojo sektoriaus saugomą informaciją.
Pagrindinių paslaugų platforma
Paskirstytojo duomenų apdorojimo,
duomenų laikmenų ir programinės įrangos priemonėmis
bus teikiama: vienas bendras prieigos prie daugiakalbių (visomis ES
oficialiosiomis kalbomis) duomenų rinkinių, kuriuos saugo Europos,
nacionalinės, regionų ir vietos viešosios įstaigos, taškas;
užklausų apie duomenų rinkinius teikimo ir duomenų rinkinių
vaizdavimo priemonės; užtikrinimas, įskaitant duomenų
kilmės audito seką, kad esami duomenų rinkiniai gali būti
skelbiami ir perskirstomi; programų sąsajų rinkinys kliento
programinės įrangos sąveikai su infrastruktūra
(duomenų paieška, statistinių duomenų rinkimas, duomenų
atsisiuntimas), kad trečiosios šalys galėtų kurti
taikomąsias programas. Jos taip pat užtikrins galimybę rinkti ir
skelbti naudojimosi portalu, duomenų ir taikomųjų programų
prieinamumo ir jų naudojimo būdų statistinius duomenis.
Bendrosios paslaugos
Kad prieiga, įskaitant daugiakalbę
paiešką, būtų laipsniškai plečiama apimant visus beveik
visų ES viešosios administracijos įstaigų turimus ir paviešintus
duomenų rinkinius, bus įgyvendinamos šios priemonės:
(a)
tarptautinių / ES / nacionalinių/ regioninių
/ vietos duomenų rinkinių telkimas;
(b)
duomenų rinkinių sąveika,
įskaitant teisinius ir licencijavimo klausimus, kad duomenų rinkinius
būtų galima geriau pakartotinai naudoti;
(c)
sąsaja į atvirą duomenų
infrastruktūrą trečiosiose valstybėse;
(d)
duomenų saugyklos ir saugojimo ilguoju
laikotarpiu paslaugos.
Daugiakalbė prieiga prie
internetinių paslaugų
Ši paslaugų infrastruktūra visiems
esamiems ir būsimiems internetinių paslaugų teikėjams
suteiks galimybę ekonomiškiausiai teikti turinį ir paslaugas
įvairiausiomis ES kalbomis.
Pagrindinių paslaugų platforma
Platforma suteiks galimybę gauti, tvarkyti ir
teikti didelius gyvųjų kalbų duomenų rinkinius ir
daugkartinio naudojimo kalbos apdorojimo priemones. Ji
apims visas ES kalbas ir atitiks taikomus standartus bei sutartus paslaugų
ir teisinius reikalavimus. Platforma
teikėjams suteiks galimybę lanksčiai papildyti, taisyti ir
tikslinti kalbos duomenis ir priemones, taip pat užtikrins, kad
įvairiakalbes paslaugas teikiančios ar kuriančios organizacijos
galėtų lengvai, sąžiningai ir saugiai įvairiais tikslais
naudotis tokiais ištekliais. Platforma taip
pat palaikys sąveiką ir bendradarbiavimą su panašiomis
iniciatyvomis ir duomenų centrais – esamais ir būsimais, Europos
Sąjungoje ir už jos ribų.
Bendrosios paslaugos
Platforma bus užpildyta įvairiais
pakartotinio naudojimo duomenimis ir programinės įrangos ištekliais
visomis ES kalbomis. Joje tokie duomenys bus
renkami, derinami ir integruojami paskirstytojoje paslaugų
infrastruktūroje. Joje bus teikiami ir
kai kuriose srityse kuriami arba papildomi duomenys ir programinės
įrangos ištekliai, skirti naudoti kaip sudedamosios dalys kuriant,
pritaikant ir teikiant daugiakalbes paslaugas ar daugiakalbes internetinių
paslaugų prieigos priemones.
Sauga ir saugumas
Saugesnė interneto paslaugų
infrastruktūra
Europos lygmeniu bus palaikomos integruotos ir
sąveikios paslaugos, grindžiamos bendrais informuotumu, ištekliais,
priemonėmis bei praktika ir skirtos užtikrinti galimybę vaikams,
jų tėvams, globėjams ir mokytojams kuo geriau naudotis
internetu.
Pagrindinių paslaugų platforma
Pagrindinių paslaugų platforma Saugesnio
interneto centrams valstybėse narėse suteiks galimybę gauti,
naudoti ir tvarkyti bendrai naudojamas duomenų apdorojimo priemones,
duomenų bazes ir programinės įrangos priemones, veiklos vykdymo
priemones, kad būtų galima imtis priemonių dėl
pranešimų apie seksualinio išnaudojimo turinį, taip pat užtikrins
sąsają su politinėmis institucijomis, įskaitant tarptautines
organizacijas (pvz., Interpolas), ir galimybę prireikus imtis
priemonių, kad šis turinys būtų pašalintas iš atitinkamų
interneto svetainių. Šios priemonės bus palaikomos naudojant bendras
duomenų bazes.
Bendrosios paslaugos
(a)
Pagalbos vaikams, tėvams ir globėjams
linijos dėl geriausių priemonių vaikams naudotis internetu
išvengiant grėsmių dėl žalingo ir neteisėto turinio ir
elgesio, taip pat pagalbinė veiklos vykdymo infrastruktūra;
(b)
pagalbos linijos, skirtos pranešti apie vaikų
seksualinio išnaudojimo turinį internete;
(c)
priemonės, skirtos užtikrinti prieigą
prie tinkamų pagal amžių turinio ir paslaugų;
(d)
programinė įranga, suteikianti
galimybę lengvai ir greitai pranešti apie neteisėtą turinį
ir imtis priemonių, kad jis būtų pašalintas, taip pat pranešti
apie vaikų viliojimą ir priekabiavimą internete;
(e)
programinės įrangos sistemos,
suteikiančios galimybę geriau atpažinti vaikų seksualinio
išnaudojimo turinį (apie kurį nepranešta) internete, taip pat
technologijos, naudingos atliekant policijos tyrimus, visų pirma siekiant
atpažinti nukentėjusius vaikus, kaltininkus ir nustatyti prekybą
tokiu turiniu.
Ypatingos svarbos informacinė
infrastruktūra
Bus kuriami ir diegiami ryšio kanalai ir
platformos siekiant pagerinti ES masto parengties, keitimosi informacija,
koordinavimo ir reagavimo galimybes.
Pagrindinių paslaugų platforma
Pagrindinių paslaugų platformą
sudarys nacionalinių (valstybinių) kompiuterinių incidentų
tyrimo grupių (angl. Computer Emergency Response Team – CERT)
tinklas, sudarytas remiantis būtinuoju bazinio pajėgumo rinkiniu.
Tinklas sudarys ES piliečiams ir MVĮ skirtos Europos informacijos
mainų ir įspėjimo sistemos pagrindą.
Bendrosios paslaugos
(a)
Iniciatyviosios paslaugos – technologijos
naujovių sekimas ir su saugumu susijusios informacijos sklaida bei
dalijimasis ja; saugumo vertinimas; saugumą užtikrinančios
sąrankos gairių pateikimas; įsibrovimo aptikimo paslaugų
teikimas;
(b)
reaguojamojo pobūdžio paslaugos –
incidentų valdymas ir reagavimas; perspėjimų ir
įspėjimų teikimas; pažeidžiamumo analizė ir valdymas,
žmogaus sukurtų darinių valdymas (pagrįstų
perspėjimų apie naują kenkimo programinę įrangą
ir kitus žmogaus sukurtus darinius patikrinimas).
Informacinių ir ryšio technologijų
sprendimų pažangiesiems energetikos tinklams kurti ir pažangiosioms
energetikos paslaugoms teikti diegimas
Teikiant pažangiąsias energetikos paslaugas
piliečių (jie gali būti ir energijos gamintojai, ir vartotojai),
energijos tiekėjų ir valdžios institucijų poreikiams tenkinti
naudojamos naujausios informacinės ir ryšio technologijos. Pažangiosios energetikos paslaugos apima
piliečių ir energijos tiekėjų sąveiką,
organizacijų duomenų mainus ir tiesioginį ryšį tarp
piliečių. Jos atveria naujų
galimybių esamiems bei naujiems telekomunikacijų ir energetikos
rinkų dalyviams (pvz., energetikos paslaugų įmonėms). Taip pat jos gali įmonėms ir
piliečiams suteikti galimybę sekti, kaip nuo jų pirkimo
sprendimų priklauso išmetamų šiltnamio efektą
sukeliančių dujų kiekis.
Pagrindinių paslaugų platformos
Ryšių infrastruktūra (ją paprastai
diegia komunalinės įmonės, sudariusios partnerystės
susitarimus su telekomunikacijų operatoriais), taip pat IT techninė
įranga, kurią reikia įmontuoti į energetikos
infrastruktūros komponentus (pvz., pastotes). Jos taip pat apima
pagrindines paslaugas, kuriomis suteikiamos įrenginių
stebėsenos, energijos valdymo kontrolės, automatizavimo ir
duomenų tvarkymo galimybės, taip pat galimybė įvairiems
subjektams (paslaugų teikėjams, tinklo operatoriams ir kitoms
komunalinių paslaugų įmonėms, vartotojams ir t. t.)
palaikyti ryšį.
Bendrosios paslaugos
Bendrąsias paslaugas paprastai teiks
įvairūs nauji ir naujoviški subjektai, kaip antai energetikos
paslaugų teikėjai, energetikos paslaugų įmonės,
energijos telkėjai, ypač palengvinantys patekimą į rinką
įvairioms vietos MVĮ ir padedantys išvengti mažmeninės rinkos
monopolizavimo.
Klientams jos suteiks galimybę naudotis
tokiomis funkcijomis, kaip energijos paklausos valdymas, nuosavų
atsinaujinančiųjų išteklių ir saugyklos pajėgumo
valdymas siekiant optimizuoti energijos naudojimą, sumažinti
sąskaitas už energiją ir išmetamųjų šiltnamio efektą
sukeliančių dujų kiekį, kartu užtikrinant duomenų
privatumą ir saugumą.
(a)
Pažangių skaitiklių infrastruktūra
vartojamam energijos kiekiui matuoti ir informacijai apie suvartotą
energijos kiekį perduoti. Bendrosios paslaugos taip pat apima energijos
valdymo įrangą kliento patalpose, t. y. su pažangiuoju
skaitikliu sujungtus IT techninius įrenginius, susijusius su vietos
tinklais.
(b)
Taikomosios programos, galinčios priimti
sprendimus, kada pirkti ar parduoti energiją, kada įjungti ar
išjungti prietaisus, atsižvelgiant į energijos tiekėjo kainų
signalus, orų prognozę, duomenų tvarkymą ir perdavimą,
valdymo ir automatizavimo įrenginius ir tinkle veikiančius jais
grindžiamus sprendimus.
[1]               COM(2010) 2020.
[2]               COM(2010) 245.
[3]               COM(2011) 500/I galutinis ir COM(2011) 500/II galutinis (Politikos
dokumentai).
[4]               Pridėti
nuorodą.
[5]               Skaičiai
nurodyti pastoviomis 2011 m. kainomis.
[6]               OL C
[…], […], p. […].
[7]               OL C
[…], […], p. […].
[8]               COM(2010)
245 galutinis/2.
[9]               COM(2010) 472.
[10]             COM(2011) 500
galutinis.
[11]             OL […],
[…], p. […].
[12]             OL
L 251, 2010 9 25, p. 35.
[13]             OL
L 260, 2009 10 3, p. 20.
[14]             OL
L 88, 2011 4 4, p. 45.
[15]             OL
L 183, 1997 7 11, p. 12.
[16]             Kaip
nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos Europos
regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos
fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos
jūros reikalų ir žuvininkystės fondui, kurių veiklos
gairės pateiktos Bendrojoje strateginėje programoje, bendros
nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam
fondui ir Sanglaudos fondui taikytinos bendrosios nuostatos, ir panaikinamas
Reglamentas (EB) Nr. 1083/2006, 11 straipsnio e dalyje. COM(2011) 615
galutinis.
[17]             Nuoroda
į ipv6 komunikatą COM (2008) 313, „Interneto tobulinimas.
Interneto protokolo 6 versijos (IPv6) diegimo Europoje veiksmų planas“.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52004PC0631

Pasiūlymas Tarybos reglamentas dėl PEACE programos pratęsimo ir naujų įsipareigojamųjų asignavimų skyrimo, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1260/1999, nustatantį bendrąsias nuostatas dėl struktūrinių fondų  /* KOM/2004/0631 galutinis - AVC 2004/0224 */

	Briuselis, 13.10.2004KOM(2004)631 galutinis2004/0224(AVC)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASdėl PEACE programos pratęsimo ir naujų įsipareigojamųjų asignavimų skyrimo, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1260/1999, nustatantį bendrąsias nuostatas dėl struktūrinių fondų(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASES remia taikos procesą Šiaurės Airijoje ir visoje Airijos Respublikoje ar jos dalyse.Nuo 1995 m. PEACE programa siekia strateginio tikslo „sustiprinti pažangą kuriant taikią ir stabilią visuomenę bei skatinti susitaikymą“. Ši unikali struktūrinių fondų misija tęsia darbą, kurį pradėjo Specialioji paramos programa (PEACE I), pradėta 1995-1999 po to, kai svarbiausios sukarintos regiono organizacijos paskelbė paliaubas. 1998 balandį Belfaste („Didžiojo penktadienio“ dieną) pasirašyta sutartis padėjo politinį pamatą taikos procesui, įskaitant galių perdavimą Šiaurės Airijos Susirinkimui ir Vykdomajam Komitetui, įsteigtiems 1999 metų gale.Visos 2000-2004 m. Programos išlaidos sudaro 708 milijonų eurų, iš kurių keturi struktūriniai fondai skyrė 531 milijonų eurų (80% skirta Šiaurės Airijai, 20% pasienio regionui). 15% visų asignavimų skirta tarpvalstybiniams projektams.2004 m. gegužės 18 d. Jungtinės karalystės ir Airijos ministrai pirmininkai kreipėsi į Europos Komisijos pirmininką prašydami pratęsti EB dalyvavimą PEACE programoje dar dvejus metus (2005-2006), nes tai, jų nuomone, yra labai svarbu stiprinant taikos ir susitaikymo procesą.2004 m. birželio 16 d. Komisijos pirmininkas Romano Prodi atsakė, kad Komisija sutinka tęsti šias pastangas. Jis taip pat pridėjo, kad tol, kol Europos Taryba nesuteiks aiškaus mandato šiems tikslams pasiekti, Komisijai bus sunku pateikti biudžetinius ir įstatyminius pasiūlymus, leidžiančius įgyvendinti šiuos norus.2004 m. birželio 17-18 d. Europos Taryba atsižvelgė į esamus taikos proceso Šiaurės Airijoje sunkumus ir patvirtino savo paramą dviejų vyriausybių pastangoms iš naujo atkurti perimtas institucijas. Siekdama paremti šias pastangas, Europos Taryba paprašė Komisijos išnagrinėti galimybes suderinti veiksmus pagal PEACE II programą su struktūrinių fondų programomis, besibaigiančiomis 2006 metais.2004/0224(AVC)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASdėl PEACE programos pratęsimo ir naujų įsipareigojamųjų asignavimų skyrimo, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1260/1999, nustatantį bendrąsias nuostatas dėl struktūrinių fondųEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 161 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[1],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[2],atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[3],atsižvelgdama į Regionų komiteto nuomonę[4],kadangi:(1) Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1260/1999[5] 7 straipsnio 4 dalį, 1 tiksle numatyta programa, skirta taikos procesui remti Šiaurės Airijos ir Airijos pasienio teritorijose, vadinama PEACE, buvo sukurta 2000-2004 m. laikotarpiui.(2) 2004 m. birželio 17 ir 18 d. Briuselyje vykusios Europos Vadovų Tarybos išvadų Komisija yra raginama išnagrinėti galimybę suderinti programos PEACE II ir Tarptautinio Fondo už Airiją teikiamą paramą su kitų struktūrinių fondų remiamų programų, kurios baigtųsi 2006 m., parama ir išnagrinėti jos poveikį biudžetui.(3) Dėl būtino taikos proceso Šiaurės Airijoje stiprinimo, prie kurio iki šiol PEACE programa prisidėjo savo originaliu ir esminiu įnašu, ir toliau reikia prisidėti teikiant Europos bendrijos finansinę paramą atitinkamiems regionams ir pratęsti PEACE II programą dar dvejiems metams.(4) Todėl reikėtų iš dalies pakeisti Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1260/1999, siekiant dvejais metais pratęsti programos PEACE įgyvendinimo laikotarpį, kuris tokiu atveju sutaptų su nustatytu struktūrinių fondų programavimo laikotarpiu.PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamentas (EB) Nr. 1260/1999 iš dalies keičiamas taip:1) 7 straipsnis keičiamas taip:a) 1 skyriaus 1 dalyje sumą „195“ pakeisti į „195,1“;b) 2 skyriaus 2 dalyje sumą „135,9“ pakeisti į „136“;c) 4 skyriaus 1 dalyje metus „2000-2004“ pakeisti į „2000-2006“;2) Reglamento (EB) Nr. 1260/1999 I priedas yra pakeičiamas šio reglamento priedo tekstu.2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja dvidešimtąją dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkasPRIEDAS„I PRIEDASSTRUKTŪRINIAI FONDAIĮsipareigojamųjų asignavimų metinis paskirstymas 2000-2006 m. (minėtas 7 straipsnio 1 dalyje)(milijonai eurų, 1999 m. kainos)[pic]”[1] OL C […], […], p. […].[2] OL C […], […], p. […].[3] OL C […], […], p. […].[4] OL C […], […], p. […].[5] OL L 161, 1999 6 26, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.