title: Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl specialiosios programos „Žmonės“, kuria įgyvendinama Europos bendrijos 7-oji mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos pagrindų programa (2007–2013 m.)

text:
                    EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA

                                                     Briuselis, 21.9.2005
                                                     KOM(2005) 442 galutinis

                                                     2005/0187 (CNS)

                                        Pasiūlymas

                                TARYBOS SPRENDIMAS

     dėl specialiosios programos „Žmonės“, kuria įgyvendinama Europos bendrijos 7-oji
     mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos pagrindų programa
                                       (2007–2013 m.)

                                    (pateikta Komisijos)

LT                                                                                LT
 ---pagebreak---                      AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS (EB SUTARTIS)

     1.      PASIŪLYMŲ APLINKYBĖS

     Penkių specialių programų pasiūlymai paremti Komisijos pasiūlymu dėl Septintosios
     pagrindų programos (2007–13 m.), patvirtintos 2005 m. balandžio 6 d1. Pateiktą programą
     sudarė keturios pagrindinės specialios programos: „Bendradarbiavimas“, „Idėjos“, „Žmonės“
     ir „Pajėgumai“, kurių kiekviena atitinka pagrindinį Europos mokslinių tyrimų politikos tikslą,
     ir dar viena speciali programa, skirta Jungtinio tyrimų centro tiesioginei veiklai. Komisija
     teiks Septintajai pagrindų programai taikomų „Dalyvavimo ir informacijos sklaidos taisyklių“
     pasiūlymus.

     Politinės aplinkybės ir tikslai išdėstyti Komunikate „Europos mokslinių tyrimų žinių erdvės
     kūrimas plėtrai užtikrinti“2. Šiems tikslams pasiekti ir iki galo įvykdyti specialias programas
     reikės padvigubinti Komisijos pasiūlytą biudžetą.

     Moksliniai tyrimai, technologijos, švietimas ir inovacijos yra reikšmingas būdas ilgam ir
     nuolat kurti darbo vietas. Šie veiksniai taip labai svarbūs ekonominiam augimui,
     konkurencingumui, sveikatai, gyvenimo kokybei ir aplinkai. Mokslinių tyrimų pagrindų
     programa, kartu su Bendrijos programomis švietimo ir naujovių diegimo srityse, siekiama
     pažangos į žinių ekonomiką ir visuomenę. Septintosios pagrindų programos specialiosios
     programos, derinant jas su būtina valstybės ir privačia veikla, skirtos kovoti su pagrindiniais
     Europos mokslinių tyrimų lygio, kokybės ir poveikio trūkumais. Žinių skleidimas ir
     perdavimas turi esminės pridėtinės vertės Europos mokslinių tyrimų veiklai, taigi bus imtasi
     priemonių, kad pramonės įmonės, už politikos formavimą atsakingi asmenys ir visuomenė
     daugiau naudotųsi tos veiklos rezultatais.

     Tam, kad Europos Sąjunga darytų pažangą siekdama tikslo, kad iki 2010 m. jos investicijos į
     mokslinius tyrimus sudarytų 3 % BVP, Europa turi daugiau investuoti į mokslinius tyrimus ir
     nustatyti naujus akcentus. Septintoji pagrindų programa padės siekti šio tikslo tiesioginiu
     finansavimu ir nukreipdama moksliniams tyrimams papildomų valstybės ir privačių
     investicijų.

     Europai reikia daugiau mokslo darbuotojų, kad padidintų ir pagerintų savo mokslinių tyrimų
     pastangas. Kartu su kitomis priemonėmis, pavyzdžiui, Europos mokslininkų chartija ir
     nacionalinės politikos priemonėmis, Septintoji pagrindų programa skirta paskatinti didesnį
     skaičių žmonių pradėti ir tęsti mokslininko karjerą ir dar kartą pritraukti talentingiausius
     mokslininkus į Europą.

     Europinio lygio finansinė parama atveria galimybes padidinti mokslinių tyrimų kompetenciją
     ir veiksmingumą taip, kaip negalima būtų padaryti veikiant nacionaliniu lygiu. Septintosios
     pagrindų programos specialios programos toliau konsoliduoja Europos mokslinių tyrimų
     erdvę, naujose mokslinių tyrimų srityse sutelkdamos kritinę masę ir struktūras ir
     panaudodamos naujas priemones bei toliau remdamos laisvą idėjų, žinių ir mokslo darbuotojų
     judėjimą.

     1
            KOM(2005)119.
     2
            KOM(2005)118.

LT                                                 2                                                   LT
 ---pagebreak---      Įgyvendinant specialiąsias programas bus maksimaliai išnaudotas potencialas Europos lygiu
     didinti mokslinių tyrimų kompetenciją, ypač organizuojant konkursus visos Europos mastu,
     paremtus griežtu ir nepriklausomu pasiūlymų vertinimu. Tai reiškia, kad kompetencija bus
     nustatoma ir remiama visur, kur tik ji egzistuoja Europos Sąjungoje, taip pat bus kuriami
     būsimos mokslinių tyrimų kompetencijos pajėgumai.

     Specialiųjų programų poveikis bus sustiprintas papildomu kitų Bendrijos politikų ir programų
     indėliu ir visų pirma struktūriniais fondais, švietimo programomis ir Konkurencingumo ir
     inovacijų programa.

     2.      IŠANKSTINĖS KONSULTACIJOS

     Rengiant specialiosios programos pasiūlymus buvo atsižvelgta į ES institucijų, visų pirma
     Europos Parlamento ir Europos Tarybos, taip pat kitų suinteresuotų šalių, įskaitant mokslo
     darbuotojus ir mokslinių tyrimų rezultatų vartotojus, pareikštą nuomonę. Tai apima vis dar
     vykstančias diskusijas dėl Septintosios pagrindų programos sprendimų pasiūlymo ir dėl jo
     teikiamą informaciją, plačias konsultacijas ir informaciją, pateiktą rengiant tą pasiūlymą, bei
     tolesnį darbą nustatant būsimus mokslinių tyrimų prioritetus, panašų į tą, kuris dirbamas pagal
     Europos technologijų platformas.

     Specialiosios programos pasiūlymas paremtas nuodugniu poveikio įvertinimu, atliktu
     Septintosios pagrindų programos pasiūlymo tikslais3 ir įrodžiusiu, kad kiekviena siūloma
     specialioji programa sukuria didelę ir būdingą pridėtinę vertę. Be to, pasiūlymuose atsižvelgta
     į Pagrindų programos penkerių metų vertinimo rezultatus4.

     3.      TEISINIAI ASPEKTAI

     Specialių programų pasiūlymas paremtas Sutarties XVIII antraštine dalimi, 163–173
     straipsniais ir visų pirma 166.3 straipsniu dėl Pagrindų programos įgyvendinimo pasitelkus
     specialias programas.

     4.      BIUDŽETO VYKDYMAS

     Prie kiekvieno pasiūlyto sprendimo pridėtose teisinę ir finansinę galią turinčiose pažymose
     yra nurodomi padariniai biudžetui ir žmonių bei administraciniai ištekliai.

     Komisija ketina įkurti vykdomąją įstaigą, kuriai būtų patikėtos tam tikros užduotys,
     reikalingos įgyvendinti specialiąsias programas „Bendradarbiavimas“, „Žmonės“ ir
     „Pajėgumai“. Šis metodas taip pat bus taikomas įgyvendinant programą „Idėjos“ (žr. 7.2
     skirsnį toliau).

     3
            SEK(2005) 430.
     4
            KOM(2005) 387.

LT                                                 3                                                   LT
 ---pagebreak---      5.      NUOSEKLUS IR LANKSTUS ĮGYVENDINIMAS

     5.1.    Prisitaikymas prie naujų poreikių ir galimybių

     Be galo svarbu, kad specialiosios programos būtų įgyvendinamos pakankamai lanksčiai, kad
     išliktų mokslo ir technologijų raidos priešakyje ir tenkintų naujus mokslo, pramonės, politikos
     ar visuomenės poreikius. Veiksmai, leidžiantys patiems mokslo darbuotojams pasirinkti temą,
     bus ypatingai svarbūs šiuo atžvilgiu. Kitų veiksmų atvejų tai bus pasiekta visų pirma darbo
     programomis, kurios bus kasmet atnaujinamos. To bus imtasi padedant valstybių narių atstovų
     komitetams, kai yra numatyta, kad komitetai savo dėmesį sutelks į darbo programas. Iškilus
     naujiems greito atsako reikalaujantiems prioritetams, ypač dėl nenumatytų politinių poreikių,
     programas bus galima greičiau peržiūrėti ir tikslinti.

     Prie šių daugiamečių programų bus daug ir įvairiai prisidedama užtikrinant, kad remiama
     veikla išliktų tiesiogiai susijusi su besivystančiais pramonės ir ES politikos mokslinių tyrimų
     poreikiais. Bus teiraujamasi patarimų iš išorės – taip pat ir kiekvienai specialiosios programos
     „Bendradarbiavimas“ temai – įtraukiant daugelį disciplinų ir išlaikant akademinės
     bendruomenės bei pramonės atstovų nuomonių pusiausvyrą.

     Programoje „Idėjos“ bus pritaikytas visiškai naujas metodas, pagal kurį rengti metinę darbo
     programą bus patikėta nepriklausomai mokslo tarybai, kuri yra savarankiškos Europos
     mokslinių tyrimų tarybos ( žr. 7.2 skirsnį toliau) dalis.

     Bus lengviau gauti išorės indėlius, ypač programai „Bendradarbiavimas“, visų pirma dėl
     įvairiose srityse įsteigtų Europos technologijų platformų, kurioms turėtų tekti svarbus ir
     dinamiškas vaidmuo užtikrinant sąsajas su pramone. Platformose apibrėžtose strateginių
     mokslinių tyrimų darbotvarkėse nustatyti mokslinių tyrimų prioritetai gerai atspindėti
     specialiųjų programų pasiūlymuose – tai bus svarbus indėlis į daugiametes programas.

     Kiti forumai ir grupės, pavyzdžiui, Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros strategijų
     forumas (EMTIS) ir platformos, įsteigtos svarstyti su socialinės ar aplinkos politikos sritimis
     susijusias strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkes, gali Komisijai laiku teikti patarimus apie
     naujus prioritetus tam tikrose srityse.

     Svarbi nauja galimybė, kurią atvers Pagrindų programa, yra novatoriškas finansavimo
     mechanizmas Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė, skirta skatinti privataus sektoriaus
     MTTP išlaidas sudarant geresnes galimybes gauti Europos investicijų banko (EIB) paskolų
     plataus masto europinei veiklai, kuriai kelių finansavimo šaltinių, įskaitant paskolas. Ši
     plataus masto europinė veikla yra „Bendros technologijų iniciatyvos“ ir stambūs
     bendradarbiavimo projektai, finansuojami tiesiogiai Pagrindų programos lėšomis pagal
     programą „Bendradarbiavimas“, bei nauji mokslinių tyrimų infrastruktūros projektai pagal
     programą „Pajėgumai“. Pagal tinkamumo finansuoti kriterijus gali būti nagrinėjami ir kiti
     dideli europinio bendradarbiavimo projektai, tokie kaip „Eureka“. Numatomas specialiųjų
     programų indėlis į EIB žymiai pagerins galimybes skolintis lėšų, taip turėdamas reikšmingos
     įtakos privačioms investicijoms į MTTP.

     5.2.    Bendrieji klausimai

     Komisija užtikrins bendrą Septintosios pagrindų programos įgyvendinimo darną, visiškai
     atsižvelgdama į garantuotą Europos mokslinių tyrimų tarybos savarankiškumą ir
     nepriklausomumą programoje „Idėjos“.

LT                                                  4                                                   LT
 ---pagebreak---      Darbų programos pagal kitas specialiąsias programas bus revizuojamos koordinuotai, kad
     galima būtų visapusiškai atsižvelgti į bendruosius klausimus. Valstybių narių atstovų
     komitetams taip pat tenka svarbi atsakomybė padedant Komisijai veiksmingai derinti ir
     koordinuoti šias specialiąsias programas vieną su kita ir kiekvieną atskirai. Tam reikia, kad
     valstybės narės ir įvairios sudėties komitetų atstovai gerai koordinuotų savo darbą.

     Kai remtina veikla labai susijusi su įvairiomis specialiųjų programų „Bendradarbiavimas“,
     „Žmonės“ ir „Pajėgumai“ dalimis, bus skelbiami bendri kvietimai teikti paraiškas, remiantis
     Šeštosios pagrindų programos patirtimi. Tai bus ypač svarbu mokslinių tyrimų temoms,
     priklausančioms kelioms programos „Bendradarbiavimas“ teminėms sritims, o tokie kvietimai
     bus aiškiai nurodyti darbo programoje.

     Toliau pateikti specialiosioms programoms “Bendradarbiavimas“, „Žmonės“ ir „Pajėgumai“
     bendri klausimai turi ypatingą svarbą, todėl numatomos ypatingos koordinuoto metodo
     priemonės:

     • Tarptautinis bendradarbiavimas: visos šios specialiosios programos yra atviros
       tarptautiniam bendradarbiavimui, jose numatyta tam skirta veikla. Visoje Pagrindų
       programoje bus laikomasi strateginio požiūrio metodo skatinti Europos mokslinių tyrimų
       kompetenciją ir konkurencingumą bei spręsti konkrečius visuotinius ar regioninius
       klausimus, keliančius bendrą susidomėjimą ir duodančius bendros naudos. Bus užtikrintas
       specialiosioms programoms bendras suderintas metodas, atitinkantis tokią strategiją, o
       programai „Pajėgumai“ šioje srityje teks labai svarbus vaidmuo.

     • Mokslinių tyrimų infrastruktūros: pagrindinė parama mokslinių tyrimų infrastruktūroms
       bus suteikta pagal programą „Pajėgumai“, ši programa užtikrins suderinamumą su
       atitinkama mokslinių tyrimų veikla pagal kitas programas, ypač pagal programą
       „Bendradarbiavimas“.

     • Bendros politikos moksliniai tyrimai: bus įgyvendintos veiksmingo Komisijos tarnybų
       vidaus koordinavimo priemonės visų pirma užtikrinant, kad veikla ir toliau atitiktų ES
       politikos raidos poreikius. Šiam tikslui, rengiant daugiametes programas, galima pasitelkti
       įvairių Komisijos tarnybų vartotojų grupių, susijusių su atitinkamomis politikos kryptimis,
       pagalbą, tokiomis aplinkybėmis bus sukurta vidinė struktūra, užtikrinanti jūros mokslo ir
       technologijų koordinavimą visose susijusiose teminėse srityse.

     • MVĮ dalyvavimas: MVĮ dalyvavimas bus optimizuojamas visose specialiosiose
       programose. Be sustiprintos MVĮ specialios veiklos pagal programą „Pajėgumai“: į visą
       programą „Bendradarbiavimas“ įtraukiami MVĮ mokslinių tyrimų interesai, o ypatingai
       svarbios MVĮ temos bus nurodytos darbo programose ir kvietimuose teikti paraiškas,
       veikloje pagal programą „Žmonės“ ypatingai pabrėžiamas MVĮ įsitraukimas, MVĮ taip pat
       galės dalyvauti programoje „Idėjos“. Numatytos supaprastinimo priemonės ir padidintas
       lankstumas pasirenkant tinkamą finansavimo schemą bus ypač naudingi dalyvaujančioms
       MVĮ.

     • Informacijos skleidimas ir žinių perdavimas: poreikis skatinti mokslinių tyrimų rezultatų
       panaudojimą yra vienas pagrindinių bruožų, bendrų specialiosioms programoms, visų
       pirma akcentuojant žinių perdavimą tarp šalių, disciplinų ir iš universitetų pramonės
       įmonėms, taip pat pasitelkus mokslo darbuotojų mobilumą. Šiuo atžvilgiu svarbu, kad
       įsitrauktų galimi vartotojai, padėdami nustatyti prioritetus (ypač per Europos technologijos
       platformas). Papildoma veikla pagal Konkurencingumo ir inovacijų programą taip pat

LT                                                 5                                                  LT
 ---pagebreak---           pagerins mokslinių tyrimų rezultatų panaudojimą, naikindama kliūtis naujovėms diegti ir
          didindama inovacijų pajėgumus.

     • Mokslas visuomenėje: šiai veiklai pagal programą „Pajėgumai“ taip pat teks vaidmuo
       užtikrinant, kad visose specialiosiose programose būtų tinkamai atsižvelgta į visuomenės
       aspektus, ir kad būtų pagilinti mokslininkų ir plačiosios visuomenės tarpusavio ryšiai.

     6.        SUPAPRASTINIMAS IR VALDYMO METODAI

     Vykdant Septintąją pagrindų programą bus įgyvendintas didelis supaprastinimas remiantis
     idėjomis, pateiktomis 2005 m. balandžio 6 d. Komisijos darbo dokumente ir šio dokumento
     pagrindu vykusiu plačiu dialogu su valstybėmis narėmis ir suinteresuotomis šalimis. Daugelis
     iš pasiūlytų priemonių turi būti pateiktos Dalyvavimo ir informacijos sklaidos taisyklėse, ypač
     tam, kad būtų žymiai sumažintos biurokratinės kliūtys ir supaprastintos finansavimo schemos
     bei atsiskaitymo reikalavimai.

     Tarp specialiosiose programose siūlomų patobulinimų yra šie:

     • Veiksmingesnis ir nuoseklesnis įgyvendinimas administracines užduotis perduodant
       vykdomajai įstaigai.

     • Racionalizuotos finansavimo schemos, pagal kurias įgyvendinant kiekvieną specialiąją
       programą bus pasinaudojama priemonėmis, reikalingomis programos tikslams realizuoti.

     • Aiškesnis vertinimo kriterijų pristatymas: bus įtraukta į darbo programas remiantis
       kiekvienoje specialiojoje programoje išdėstytais principais.

     • Aiškiai pristatytos darbo programos, kad potencialūs dalyviai būtų gerai informuoti apie
       esamas galimybes, atitinkančias jų ypatingus poreikius ir interesus. Pavyzdžiui, tam tikrais
       atvejais darbo programose ir kvietimuose teikti paraiškas bus pabrėžiamos tos temos,
       kurios yra ypač svarbios MVĮ, arba kai yra naudingas bendradarbiavimas su trečiosiomis
       šalimis.

     • Kitų dalykų supaprastinimai, pavyzdžiui, projektų patvirtinimo supaprastinimas, naujos
       finansavimo ir paramos schemos bei platesnis duomenų bazių ir informacijos priemonių
       naudojimas geresnei komunikacijai užtikrinti.

     7.        SPECIALIŲJŲ PROGRAMŲ TURINYS

     7.1.      Bendradarbiavimas

     Specialioji programa „Bendradarbiavimas“ skirta iškovoti pirmaujančias pozicijas
     pagrindinėse mokslo ir technologijų srityse, remiant universitetų, pramonės įmonių, mokslinių
     tyrimų centrų ir valdžios institucijų tarpusavio bendradarbiavimą visoje Europos Sąjungoje ir
     už jos ribų. Ankstesnių pagrindų programų metu buvo įrodytas tokios veiklos poveikis
     restruktūrizuojant mokslinius tyrimus Europoje ir sutelkiant bei paskirstant išteklius.
     Septintoji pagrindų programa šį poveikį paskirstys plačiau, o pasiūlytos devynios temos
     atitinka pagrindines žinių ir technologijų pažangos sritis, kuriose turėtų būti atliekami
     intensyvesni aukštos kokybės moksliniai tyrimai, kad galima būtų spręsti Europos socialinius,
     ekonominius, visuomenės sveikatos, aplinkos ir pramonės uždavinius.

LT                                                 6                                                   LT
 ---pagebreak---      Šioje programoje aiškiai matomas ankstesnių pagrindų programų tęstinumas, remiantis
     įrodyta tokio tipo europinės paramos pridėtine verte. Be to, šioje specialiojoje programoje yra
     svarbių naujovių, į kurias, įgyvendinant programą, reikia atkreipti ypatingą dėmesį:

     • Reaguojant į ambicingų visos Europos viešųjų ir privačiųjų partnerysčių poreikį
       pagrindinių technologijų raidai paspartinti, pradedamos Bendros technologijų
       iniciatyvos5. Nustatyta pirmoji iniciatyvų grupė su aiškiais tikslais ir siektinais rezultatais
       naujų vaistų, nanoelektronikos, įterptųjų skaičiavimo sistemų, vandenilio ir kuro elementų,
       aeronautikos ir oro eismo valdymo bei pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėjimo srityse.
       Tai bus atskirų pasiūlymų temos (pvz., pagal Sutarties 171 straipsnį). Įgyvendinant
       Septintąją pagrindų programą gali būti nustatytos kitos bendros technologijų iniciatyvos,
       pavyzdžiui, energijos generavimo neišskiriant teršalų ir atsinaujinančios energijos srityse.

     • Nuodugnesnis nacionalinių mokslinių tyrimų programų koordinavimo metodas. Sėkminga
       ERA-NET schema bus tęsiama toliau ir įgyvendinama teminėse srityse. Šeštosios
       pagrindų programos metu sukurti ir tebeegzistuojantys ERA-NET tinklai galės teikti
       tolesnius pasiūlymus jų bendradarbiavimui gilinti ar plėsti konsorciumus priimant naujų
       partnerių, taip pat bus remiami nauji ERA-NET tinklai, užsiimantys nauja problematika.
       Šia schema taip pat galės naudotis viešosios įstaigos, planuojančios mokslinių tyrimų
       programą, bet jos dar nepradėjusios. Be to, bus įdiegta schema ERA-NET+ skatinti
       jungtinius kvietimus teikti paraiškas kelių šalių organizuojamiems tarptautiniams
       mokslinių tyrimų projektams.

     • Remiantis iniciatyvos pagal 169 straipsnį – Europos ir besivystančiųjų šalių partnerystės
       klinikinių tyrimų srityje patirtimi buvo nustatytos kitos keturios iniciatyvos pagal 169
       straipsnį, glaudžiai bendradarbiaujant valstybėms narėms. Tokios iniciatyvos aplinkos
       padedamo gyvenimo, Baltijos jūros mokslinių tyrimų ir metrologijos srityse išvardytos
       programoje „Bendradarbiavimas“, o 169 straipsnio iniciatyva suburti kartu nacionalines
       mokslinių tyrimų programas, susijusias su MVĮ, minima programoje „Pajėgumai“.
       Įgyvendinant Septintąją pagrindų programą gali būti nustatytos kitos iniciatyvos.

     • Kiekvienoje temoje ir visoms joms bendrai numatomas į tarptautinį bendradarbiavimą
       labiau sutelktas metodas, darbo programose nustatant konkrečią bendradarbiavimo veiklą,
       atitinkančią numatomą strateginį tarptautinio bendradarbiavimo metodą, ir užmezgant
       dialogus dėl politikos ir ryšius su įvairiais šalių partnerių regionais.

     • Programos dalis, skirta leisti lanksčiai reaguoti į iškylančius poreikius ir nenumatytas
       politikos reikmes bus remiama pagal kiekvieną iš temų, o įgyvendinimas remsis Šeštojoje
       pagrindų programoje įdiegtų Mokslo paramos politikai ir Naujų ir besikuriančių mokslo
       sričių ir technologijų schemų patirtimi ir Ateities ir besikuriančių technologijų schemos
       IRT srityje patirtimi.

     7.2.     Idėjos

     Europai neypatingai sekasi atlikti iš tikro išskirtinius mokslinius tyrimus ar įsisavinti naujas
     sparčiai besiplečiančias mokslo sritis. Programa „Idėjos“ užtikrins visai Europai skirtą

     5
            Kaip išdėstyta Komisijos tarnybų darbo dokumente, Ataskaitoje apie Europos technologijų platformas
            ir bendras technologijų iniciatyvas: Viešųjų ir privačių MTTP partnerysčių skatinimas Europos
            pramonės konkurencingumui padidinti, SEC(2005) 800, 2005 m. birželio 10 d.

LT                                                      7                                                        LT
 ---pagebreak---      mechanizmą remti tikrai kūrybingus mokslininkus, inžinierius ir mokslo žmones, kurie dėl
     savo smalsumo ir žingeidumo greičiausiai gali padaryti neprognozuojamų ir įspūdingų
     atradimų, galinčių pakeisti tai, kaip žmogus suvokia pasaulį, ir atverti naujas technologijų
     pažangos perspektyvas bei išspręsti užsitęsusias socialines ir ekologines problemas. Pakėlus
     bazinių mokslinių tyrimų kokybę visai Europai skirtais konkursais bus gauta reikšmingos
     socialinės ir ekonominės naudos6.

     Programoje „Idėjos“ įvedamas terminas „netirtų sričių moksliniai tyrimai“, atspindintis naują
     fundamentaliųjų mokslinių tyrimų supratimą. Naujų žinių kūrimo priešakyje stovintys netirtų
     sričių moksliniai tyrimai iš esmės yra rizikingas užsiėmimas, apimantis pažangos
     fundamentaliuose mokslo, technologijų ir inžinerijos dalykuose siekimą, nepaisant nustatytų
     ribų tarp disciplinų ar valstybių sienų.

     Programoje bus taikomas „tyrinėtojų iniciatyvos“ metodas, suteikiantis mokslo darbuotojams
     erdvės siūlyti savo pačių keliamą problematiką. Atskiroms komandoms bus skiriamos
     stipendijos, todėl komandos savo sudėčiai galės rinktis bet kurias projektams atlikti tinkamas
     mokslo darbuotojų grupes iš vienos ar kelių įstaigų, vienoje ar keliose šalyse. Visais atvejais
     komandos turėtų būti formuojamos atsižvelgiant į mokslinę kompetenciją, o ne į
     administracinius reikalavimus. Nuo nacionalinės finansavimo veiklos fundamentaliųjų
     mokslinių tyrimų srityje ši programa skirsis savo strateginiais tikslais ir europine dimensija.

     Europos mokslinių tyrimų tarybos (EMTT) sukūrimas programai „Idėjos“ įgyvendinti
     simbolizuoja naują pradžią. Bus įkurtos dvi pagrindinės EMTT sudėtinės dalys –
     nepriklausoma Mokslo taryba ir įgyvendinimo struktūra, kurios veikla pagrįsta pasitikėjimo,
     patikimumo ir skaidrumo principais – ji turėtų užtikrinti pakankamas finansines priemones ir
     veikti labai našiai, bei garantuoti didelį savarankiškumą bei principingumą, tačiau paisyti ir
     atskaitomybės reikalavimų.

     Mokslo tarybą sudarys aukščiausiojo lygio Europos mokslo bendruomenės atstovai,
     veikdami kaip individualūs asmenys, nepriklausomi nuo politinių ar bet kokių kitų interesų.
     Jos narius skirs Komisija po jų nepriklausomos atrankos procedūros.

     Mokslo tarybos įgaliojimai bus tokie:

     (1)    Mokslo strategija: programos bendros mokslo strategijos nustatymas, atsižvelgiant į
            mokslui atsiveriančias galimybes ir Europos poreikius mokslo srityje. Nuolatinis darbo
            programos ir reikalingų pakeitimų sudarymas laikantis mokslo strategijos, įskaitant
            kvietimus teikti paraiškas bei kriterijus, kuriais remiantis pasiūlymai turi būti
            finansuojami, ir, jei reikia, ypatingos problematikos ar tikslinių grupių (pvz. jaunų
            mokslininkų ar besikuriančios komandos) apibrėžimas.

     (2)    Stebėsena ir kokybės kontrolė: pozicijos dėl kvietimų teikti paraiškas įgyvendinimo ir
            valdymo, vertinimo kriterijų, kolegų atliekamo vertinimo procedūrų, įskaitant ekspertų
            atranką ir tokio vertinimo metodus, bei pozicijos dėl pasiūlymų vertinimo, pagal kurią
            bus atrenkami finansuotini pasiūlymai, teikimas, kai to reikia mokslo požiūriu, taip pat
            ir pozicijos dėl bet kokių kitų reikalų, turinčių įtakos pasiekimams ir specialiosios
            programos poveikiui bei atliekamų mokslinių tyrimų kokybei, teikimas. Veiklos

     6
            Netirtų sričių moksliniai tyrimai: Europos u˛davinys. Aukšto lygio ekspertų grupės ataskaita, Europos
            Komisija, 2005 m. gegužė.

LT                                                       8                                                          LT
 ---pagebreak---             kokybės stebėsena ir programos įgyvendinimo bei pasiekimų vertinimas ir
            rekomendacijos dėl korekcijų ar būsimų veiksmų.

     (3)    Keitimasis informacija ir skleidimas: keitimasis informacija apie programos veiklą ir
            pasiekimus bei apie EMTT svarstymus su mokslo bendruomene ir pagrindinėmis
            suinteresuotomis šalimis. Reguliarus atsiskaitymas Komisijai apie savo veiklą.

     Kaip numatyta metinėje darbo programoje skirtajai įgyvendinimo struktūrai teks
     atsakomybė už programos vykdymą. Visų pirma ši struktūra atliks vertinimo procedūras,
     kolegų vertinimą ir atrankos procedūras laikydamasi Mokslo tarybos nustatytų principų ir
     užtikrins finansinį ir mokslinį finansinės paramos valdymą. Šiuo tikslu Komisija pirmiausiai
     ketina įsteigti vykdomąją įstaigą, kuriai deleguos vykdomąsias užduotis. Įgyvendinimo
     struktūra visais programos vykdymo aspektais palaikys nuolatinius glaudžius ryšius su
     Mokslo taryba. Ateityje, atsižvelgiant į nepriklausomą EMTT struktūrų ir mechanizmų
     veiksmingumo įvertinimą gali būti įkurta alternatyvi struktūra, pavyzdžiui, pagal Sutarties
     171 straipsnį.

     Europos Komisijai teks EMTT visiško savarankiškumo ir principingumo garanto vaidmuo.
     Tai reiškia, kad Komisijos atsakomybė už programos įgyvendinimą bus realizuota užtikrinant,
     kad būtų sukurta EMTT įgyvendinimo struktūra, ir kad EMTT vykdytų programą laikydamasi
     nustatytų tikslų ir vadovaudamasi moksliniais orientyrais ir mokslinės kompetencijos
     reikalavimais, nustatytais savarankiškai veikiančios Mokslo tarybos.

     Komisija turės oficialiai patvirtinti programos „Idėjos“ darbo programą. Ji tai atliks
     taikydama pirmiau aprašytą metodą. Kaip paprastai, Komisija tvirtins Mokslo tarybos
     pasiūlytą darbo programą. Jeigu Komisija negali patvirtinti pasiūlytos darbo programos,
     pavyzdžiui, todėl, kad ji neatitinka programos tikslų ar kitų Bendrijos teisės aktų, Komisija
     turės viešai paskelbti priežastis, dėl kurių ji netvirtina programos. Tokia tvarka skirta
     užtikrinti, kad EMTT visiškai ir skaidriai savo veikloje laikytųsi savarankiškumo ir
     sąžiningumo principų.

     7.3.    Žmonės

     Specialioji programa „Žmonės“ yra plačios ir integruotos MTTP žmonių išteklių Europoje
     kokybinio ir kiekybinio didinimo strategijos dalis. Programa skatins žmones pradėti ir tęsti
     mokslo darbuotojų karjeras, mokslo darbuotojus skatins pasilikti Europoje, o geriausius
     protus – atvykti į Europą. Suderintomis priemonėmis paremta europinė veikla turi unikalią
     pridėtinę vertę, jos struktūrizuojamasis poveikis ir veiksmingumas yra didesni nei valstybių
     narių dvišalių susitarimų.

     Minėta veikla remiasi ilga ir sėkminga veiklos programa „Marie Curie“, skirta tenkinti
     mokslo darbuotojų mokymo, mobilumo ir kilimo tarnyboje poreikius. Didele dalimi
     užtikrinant tęstinumą, didesnis dėmesys skiriamas šiems aspektams:

     • Didesnis struktūrizuojamasis poveikis, pavyzdžiui, įvedant bendrą regioninių,
       nacionalinių ir tarptautinių programų finansavimą pagal veiklos kryptį „Mokymasis visą
       gyvenimą ir kilimas tarnyboje“. „Bendro finansavimo“ tvarka nepakeis tos tvarkos, pagal
       kurią Europos lygiu prašoma stipendijų podaktariniams mokslo darbams ir pagal kurią
       tokios stipendijos skiriamos, kaip šiuo metu įprasta išimtinai pagal Šeštąją pagrindų
       programą. Tačiau Europoje individualios stipendijos jau įžengė į brandos laikotarpį. Tuo
       pačiu metu šalių pateiktuose šios srities pasiūlymuose nėra tikslų, vertinimo metodų ir

LT                                                9                                                  LT
 ---pagebreak---         darbo sąlygų nuoseklumo, taip pat išlieka suvaržytas jų tarptautinis ar europinis matmuo.
        Todėl siūloma atvirų kvietimų teikti paraiškas pagrindu bendrai finansuoti tokias atrinktas
        programas, atitinkančias Pagrindų programos tikslus. Bus vertinama ir atrenkama vien
        pagal nuopelnus, netaikant jokių apribojimų dėl atrenkamų bendradarbių kilmės ir
        užtikrinant priimtinas samdos ir darbo sąlygas (pvz., darbo užmokestį, socialinį draudimą,
        vadovavimą, profesinį ugdymą).

     • Pramonės įmonių dalyvavimas: nors bus išsaugotas programos „Marie Curie“ pobūdis
       „iš apačios į viršų“, įvairiems sektoriams ir juose pačiuose, ypač privačiame sektoriuje, bus
       labiau orientuojamasi į mokymą ir kilimą tarnyboje. Tai bus pasiekta akcentuojant
       papildomų įgūdžių ir kompetencijos įgijimą, iš esmės svarbų geresniam įmonėje atliekamų
       mokslinių tyrimų supratimui ir tų tyrimų kokybei. Tokios veiklos kokybė bus padidinta
       skatinant tarpsektorinę patirtį, pramonės įmonėms aktyviai dalyvaujant visoje veikloje ir
       parengiant specialią schemą viešojo ir privataus sektoriaus partnerystėms, visų pirma
       įskaitant MVĮ, dalytis žiniomis.

     • Bus sustiprintas tarptautinis matmuo. Be išvykstantiems mokslininkams skiriamų
       stipendijų, su sąlyga, kad jie grįš, prisidedančių prie ES mokslo darbuotojų mokymosi visą
       gyvenimą programų bei jų kilimo tarnyboje, toliau plečiamas tarptautinis
       bendradarbiavimas pasitelkiant mokslo darbuotojų iš trečiųjų šalių. Be to, įvedami
       papildomi bendradarbiavimo su ES kaimyninėmis šalimis ir ES mokslo ir technologijų
       susitarimo šalimis matmenys. Taip pat bus teikiama parama Europos mokslo darbuotojų
       „mokslo diasporoms“ užsienyje ir užsienio mokslo darbuotojams Europoje.

     7.4.    Pajėgumai

     Specialioji programa „Pajėgumai“ visoje Europoje didins mokslinių tyrimų ir inovacijų
     pajėgumus. Pagal programą tęsiama ir sustiprinama veikla pagal ankstesnes pagrindų
     programas, taip pat įtrauktos svarbios naujovės.

     Vienas svarbiausių naujų elementų – tai numatytas strateginis metodas naujos mokslinių
     tyrimų infrastruktūros statybai remti, kuris papildys nuolatinę paramą optimaliam esamos
     mokslinių tyrimų infrastruktūros panaudojimui. Parama naujos infrastruktūros statybai bus
     realizuojama dviem etapais: parengiamuoju etapu ir statybos etapu. Remdamasi EMTISF
     (Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros strategijos forumas) darbo rengiant Europos naujos
     mokslinių tyrimų infrastruktūros planą rezultatais, Komisija nustatys prioritetinius projektus,
     kuriems pagal Septintąją pagrindų programą galėtų būti skirta EB parama. Šiems projektams
     Komisija atliks darbą palengvinančio tarpininko vaidmenį, visų pirma supaprastindama
     finansinių priemonių panaudojimo mechanizmus statybų etape, įskaitant lengvesnes
     galimybes gauti EIB paskolų, pasinaudojant rizikos pasidalijimo finansine priemone. 1 priede
     pateiktas EMTISF „galimybių sąrašas“, kurį sudaro konkretūs naujų, didelio masto mokslinių
     tyrimų infrastruktūrų, kurių Europos mokslo bendruomenei reikės ateinančiame
     dešimtmetyje, pavyzdžiai.

     Šios dvi mokslinių tyrimų paramos MVĮ ir MVĮ asociacijų naudai schemos bus taikomos,
     skiriant padidintą biudžetą, kad būtų atsižvelgta į didesnius MVĮ poreikius pavesti mokslinius
     tyrimus trečiosioms šalims.

     Žinių regionų veikla pasirėmė sėkminga bandomąja veikla. Siekiama suteikti tarptautiniams
     regionų tinklams galimybę visiškai išnaudoti savo stipriąsias mokslinių tyrimų puses, įvaldyti
     naujas mokslinių tyrimų sukurtas žinias ir palengvinti moksliniais tyrimais užsiimančių

LT                                                 10                                                  LT
 ---pagebreak---      „sambūrių“, suburiančių universitetus, mokslinių tyrimų centrus, įmones ir regionines
     valdžios institucijas, kūrimąsi.

     Svarbus naujas elementas yra veikla, išlaisvinanti visą mokslinių tyrimų potencialą ES
     „suartėjimo“ ir atokiausiuose regionuose. Ar bus sukurta žinių ekonomika ir visuomenė
     priklauso nuo to, ar bus stiprinama Europos mokslinių tyrimų kompetencija, taip pat ar bus
     geriau panaudotas didelis nepaliestas visos ES mokslinių tyrimų potencialas. Veikla leis
     samdyti kitų ES šalių mokslo darbuotojus, komandiruoti mokslinius tyrimus atliekančius ir
     administracijos darbuotojus, organizuoti vertinimo priemones ir įsigyti bei plėtoti mokslinių
     tyrimų įrangą. Tokia veikla papildys šiuose regionuose jau esančių ir atsirandančių
     kompetencijos centrų mokslinių tyrimų pajėgumų stiprinimo galimybes ir poreikius, kurie gali
     būti patenkinti pasitelkus struktūrinius fondus.

     „Mokslas visuomenėje“ žymiai išplečia ankstesnės Pagrindų programos veiklą. Jis skatins
     kokybiškesnį mokslą, dėl kurio bus tobulinamos ES politikos kryptys, o visuomenė – labiau
     susidomėjusi ir informuota.

     Svarbus Septintosios pagrindų programos tikslas yra siekis sukurti patvarią ir darnią
     tarptautinę mokslo ir technologijos politiką, o veikla pagal programą „Pajėgumai“ užtikrins
     paramą šiam metodui, visų pirma padėdama nustatyti bendradarbiavimo prioritetus.

     Darnaus politikos kūrimo metu bus labiau pabrėžiamas nacionalinių ir regioninių mokslinių
     tyrimų politikų koordinavimas pasitelkiant specialią rėmimo schemą valstybių narių ir
     regionų tarptautinio bendradarbiavimo politikos klausimais iniciatyvoms. Tai leis geriau
     taikyti atvirą koordinavimo metodą mokslinių tyrimų politikai ir skatinti suderintas ar bendras
     šalių grupių ir regionų iniciatyvas srityse, kuriose svarbus tarptautinis matmuo.

     7.5.    Jungtinio tyrimų centro veikla

     Tęsdamas mokslinę ir techninę paramą ES politikos formavimui JTC toliau didins savo
     orientaciją į užsakovą ir stiprins ryšius su mokslo bendruomene. Jis plėtos savo veiklą
     ypatingomis augimo, darnaus vystymosi ir saugumo aplinkybėmis.

     JTC veikla taip pat atsilieps į naujosios Lisabonos darbotvarkės kvietimą užtikrinti „geresnį
     reglamentavimą“. Nauji uždaviniai, susiję su augančiu poreikiu reaguoti į krizes, kritines
     situacijas ir politines būtinybes, bus sprendžiami atrinktose srityse plečiant pajėgumus ir
     priemones, siekiant ES mastu užtikrinti pakankamą paramą. Integruotas mokslinės ir
     techninės paramos politikai teikimo metodas taip pat bus viena pagrindinių šios specialiosios
     programos savybių.

     8.      EUROPOS MOKSLINIŲ TYRIMŲ ŽINIŲ ERDVĖS KŪRIMAS PLĖTRAI UŽTIKRINTI

     Siekiant greitos pažangos link žinių ekonomikos ir visuomenės, Europos moksliniams
     tyrimams reikia naujų ambicijų ir veiksmingumo. Visiems dalyviams Europos Sąjungoje –
     šalių vyriausybėms, mokslinių tyrimų įstaigoms, pramonės įmonėms šioje veikloje tenka
     savas vaidmuo.

     Specialiosios programos, kuriomis įgyvendinama Septintoji pagrindų programa, skirtos iki
     maksimumo padidinti esamo biudžeto išlaidų Europos lygiu moksliniams tyrimams poveikį.
     Pagrindinės savybės yra: dėmesys, sutelktas į keturis tikslus atitinkamose specialiosiose
     programose, ir veikla bei įgyvendinimo priemonės, skirtos tiems tikslams pasiekti, didele

LT                                                 11                                                  LT
 ---pagebreak---      dalimi užtikrintas tęstinumas, kartu su svarbiais naujais metodais, nuolat į paramą esamai
     kompetencijai ir būsimos mokslinių tyrimų kompetencijos pajėgumų kūrimą sutelktas
     dėmesys, supaprastintas valdymas užtikrinant paprastumą vartotojui ir rentabilumą, ir
     lankstumas, kad Pagrindų programa galėtų reaguoti į naujus poreikius ir galimybes.

LT                                              12                                                LT
 ---pagebreak---                                                                                1 priedas

                                EMTISF „GALIMYBIŲ SĄRAŠAS“7

     • Antiprotonų ir jonų mokslinių tyrimų įrenginiai (AJMTĮ)

     • Nestabiliųjų izotopų intensyvių antrinių spindulių įrenginiai (SPIRAL II)

     • Europos giliavandenis neutrinių teleskopas (KM3NeT)

     • Nepaprastai didelis teleskopas (NDT) optinei astronomijai

     • Paneuropinė nanosandaros mokslinių tyrimų infrastruktūra (PNMTI)

     • Europos neutronų (skaldant atomo branduolį) tyrimų centras (European Spallation Source
       – ESS) – neutronų šaltinis

     • Europos XFEL – kietiesiems rentgeno spinduliams

     • IRUVX FELs tinklas – nuo infraraudonųjų iki minkštųjų rentgeno spindulių

     • ESFR modernizacija – sinchrotronas

     • Didelio našumo kompiuteriai Europai (HPCEUR)

     • Pakrantės mokslinių tyrimų laivas – ypač Baltijos jūroje

     • Mokslinių tyrimų ledlaužis „Aurora Borealis“

     • Europos daugiadisciplininė jūros dugno observatorija (EDJDO)

     • Europos biologinės įvairovės mokslinių tyrimų ir apsaugos infrastruktūra

     • Pažangi smegenų ir viso kūno vaizdo gavimo infrastruktūra

     • Europos biologinės informatikos infrastruktūra

     • Europinis pažangių klinikinių mokslinių tyrimų centrų tinklas

     • Europos biologinių bankų ir genomo išteklių tinklas

     • Didelio saugumo laboratorijos naujoms ligoms ir pavojams visuomenės sveikatai tirti

     • Viso žinduolių genomo funkcinės analizės infrastruktūra

     • Pavyzdinės bandomosios patalpos ir įranga biomedicininiams moksliniams tyrimams

     7
            Į naujas Europos mokslinių tyrimų infrastruktūras: EMTISF „Galimybių sąrašas“, 2005 m. kovas,
            www.cordis.lu/esfri/ .

LT                                                   13                                                     LT
 ---pagebreak---      • Europos humanitarinių       ir   visuomenės     mokslų   mokslinių   tyrimų   observatorija
       (EHVMMTO)

     • Europos visuomenės nuomonės apklausa (EVNA)

     „Visuotiniai projektai“

     • ITER

     • Tarptautinė kosminė stotis (TKS)

     • Tarptautinis tiesinis greitintuvas (TTG)

     • Kvadratinio kilometro masyvas (KKM) – radioteleskopas

     • Tarptautinis sintezės medžiagų švitinimo įrenginys (TSMŠĮ)

LT                                                14                                                 LT
 ---pagebreak---                                                             2005/0187 (CNS)

                                               Pasiūlymas

                                       TARYBOS SPRENDIMAS

          dėl specialiosios programos „Žmonės“, kuria įgyvendinama Europos bendrijos 7-oji
          mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos pagrindų programa
                                            (2007–2013 m.)

                                        (Tekstas svarbus EEE)

     EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

     atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 166 straipsnį,

     atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą8,

     atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę9,

     atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę10,

     kadangi:

     (1)      pagal EB sutarties 166 straipsnio 3 dalį, Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas
              Nr. .... /EB dėl Europos bendrijos 7-osios mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir
              demonstravimo veiklos pagrindų programos (2007–2013 m.) (toliau – Pagrindų
              programa) turi būti įgyvendinamas pasitelkus specialiąsias programas, kuriose yra
              apibrėžiamos išsamios jų įgyvendinimo taisyklės, nustatoma trukmė ir numatomos
              reikalingos priemonės.

     (2)      Pagrindų programą sudaro keturios veiklos rūšys: tarptautinis bendradarbiavimas
              politikos apibrėžtomis temomis („Bendradarbiavimas“), mokslo darbuotojų pasiūlyti
              moksliniai tyrimai, grindžiami mokslinių tyrimų bendruomenės iniciatyva („Idėjos“),
              parama mokslo darbuotojų mokymui ir karjeros plėtrai („Žmonės“) ir parama
              mokslinių tyrimų pajėgumams stiprinti („Pajėgumai“). Veikla pagal programą
              „Žmonės“, susijusi su netiesiogine veikla, turėtų būti įgyvendinta šia specialiąja
              programa.

     (3)      Įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo bei mokslinių tyrimų
              rezultatų sklaidos taisyklės, skirtos Pagrindų programai (toliau – dalyvavimo ir
              sklaidos taisyklės), turėtų būti taikomos šiai programai.

     (4)      Pagrindų programa turėtų papildyti valstybėse narėse vykdomą veikla, taip pat kitą
              Bendrijos veiklą, reikalingą bendroms strateginėms pastangoms įgyvendinti Lisabonos

     8
              OL C […], […], p. […].
     9
              OL C […], […], p. […].
     10
              OL C […], […], p. […].

LT                                                 15                                                LT
 ---pagebreak---             tikslus, visų pirma ją vykdant greta veiklos, susijusios su struktūriniais fondais, žemės
            ūkiu, švietimu, mokymu, konkurencija ir inovacijomis, pramone, sveikatos apsauga,
            vartotojų apsauga, užimtumu, energetika, transportu ir aplinka.

     (5)    Pagal šią Pagrindų programą remiama su inovacijomis ir MVĮ susijusi veikla turėtų
            papildyti veiklą, vykdomą pagal Konkurencingumo ir inovacijų pagrindų programą.

     (6)    Įgyvendinant Septintąją pagrindų programą gali prireikti papildomų programų, kuriose
            dalyvautų tik tam tikros valstybės narės, kad Bendrija dalyvautų programose, kurių
            imasi kelios valstybės narės, arba gali prireikti kurti bendrąsias įmones ar kitokias
            struktūras kaip apibrėžta Sutarties 168, 169 ir 171 straipsniuose.

     (7)    Tarptautinė dimensija yra svarbiausias žmogiškųjų išteklių aspektas mokslinių tyrimų
            ir plėtros srityje Europoje. Kaip numatyta Sutarties 170 straipsnyje, šioje specialiojoje
            programoje gali dalyvauti šiuo tikslu reikiamus susitarimus sudariusios šalys, o
            projektų lygiu ir abipusės naudos pagrindu – trečiųjų šalių subjektai ir tarptautinės
            mokslinio bendradarbiavimo organizacijos. Be to, visoje veikloje, taip pat
            konkrečiuose projektuose pagal šią specialiąją programą gali dalyvauti pavieniai
            trečiųjų šalių mokslo darbuotojai.

     (8)    Pagal šią programą vykdoma mokslinių tyrimų veikla turėtų atitikti pagrindinius etikos
            principus, įskaitant Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje pateiktus principus.

     (9)    Pagrindų programa turėtų prisidėti prie darnaus vystymosi skatinimo.

     (10)   Reikėtų užtikrinti patikimą Pagrindų programos finansų valdymą, o programą reikėtų
            įgyvendinti kaip įmanoma veiksmingiau ir vartotojui priimtiniausiu būdu, taip pat
            reikėtų didinti visų dalyvių galimybes ja pasinaudoti, laikantis 2002 m. birželio 25 d.
            Tarybos reglamento (EB, EURATOMAS) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų
            bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento, 2002 m. gruodžio 23 d.
            Komisijos reglamento (EB, EURATOMAS) 2342/2002, nustatančio išsamias
            finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles, ir visų vėlesnių pakeitimų.

     (11)   Reikėtų imtis atitinkamų priemonių siekiant užkirsti kelią pažeidimams ir sukčiavimui
            ir būtinų veiksmų susigrąžinti prarastas lėšas, kurios buvo neteisingai išmokėtos ar
            panaudotos, remiantis 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentu (EB,
            EURATOMAS) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo
            finansinio reglamento, 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentu (EB,
            EURATOMAS) Nr. 2342/2002, nustatančiu išsamias finansinio reglamento
            įgyvendinimo taisykles, ir visais vėlesniais pakeitimais; 1995 m. gruodžio 18 d.
            Tarybos reglamentu (EB, EURATOMAS) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų
            finansinių interesų apsaugos11, 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentu (EB,
            EURATOMAS) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų
            vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir
            kitų pažeidimų12 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1073/1999 dėl
            Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų13.

     11
            OL L 312, 1995.12.23, p. 1.
     12
            OL L 292, 1996.11.15, p. 2.
     13
            OL L 136, 1999.5.31, p. 1.

LT                                                 16                                                   LT
 ---pagebreak---      (12)   Šiam sprendimui įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti priimtos pagal 1999 m.
            birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai
            suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką14.

     (13)   Įgyvendinant šią programą pakankamai dėmesio reikėtų skirti lyčių aspekto
            integravimui, taip pat inter alia darbo sąlygoms, skaidrumui samdant darbuotojus ir
            priimtų dirbti pagal šią programą finansuojamuose projektuose ir programose mokslo
            darbuotojų karjeros plėtrai; visiems šiems aspektams orientacinį pagrindą suteikia
            2005 m. kovo 11 d. Komisijos rekomendacija dėl Europos mokslininkų chartijos ir
            Mokslininkų priėmimo į darbą elgesio kodekso15.

     (14)   Ši programa atitinka ir remia žmogiškųjų išteklių Europos mokslinių tyrimų ir plėtros
            (MTP) srityje tolesnį integruotos strategijos įgyvendinimą ir plėtrą, remiantis
            „Mobilumo strategija EMTE“16 ir „Mokslininkai Europos mokslinių tyrimų erdvėje:
            viena profesija, daugialypės karjeros“17, taip pat joje atsižvelgiama į 2005 m.
            balandžio 18 d. Tarybos išvadas dėl žmogiškųjų išteklių MTP srityje18.

     PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

                                                  1 straipsnis

     Specialioji programa „Žmonės“, skirta Bendrijos veiklai mokslinių tyrimų ir technologijų
     plėtros srityje, įskaitant demonstravimo veiklą (toliau – specialioji programa) yra priimama
     2007 m. sausio 1 d. – 2013 m. gruodžio 31 d. laikotarpiui.

                                                  2 straipsnis

     Specialiąja programa „Žmonės“ remiama veikla, kokybiškai ir kiekybiškai stiprinanti
     žmogiškųjų išteklių potencialą Europos mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityje.
     Mokslo darbuotojų karjeros plėtrą ir mokymąsi remianti veikla pagal vadinamąją Marie Curie
     programą bus sustiprinta daugiau dėmesio skiriant pagrindiniams įgūdžių tobulinimo ir
     karjeros plėtros aspektams ir stiprinant ryšius su nacionalinėmis sistemomis.

     Šios veiklos tikslai ir pagrindinės kryptys yra nurodytos priede.

                                                  3 straipsnis

     Šiai specialiajai programai įgyvendinti reikia 7129 mln. EUR, iš kurių mažiau nei 6 %
     skiriami Komisijos administracinėms išlaidoms.

     14
            OL L 184, 1999.7.17, p. 23.
     15
            K(2005) 576.
     16
            Komisijos komunikatas „Mobilumo strategija Europos mokslinių tyrimų erdvėje“: 2001.6.20
            KOM(2001) 331 ir Tarybos rezoliucija 2001/C367/01.
     17
            Komisijos komunikatas „Mokslininkai Europos mokslinių tyrimų erdvėje: viena profesija, daugialypės
            karjeros“: 2003.7.18 KOM(2003) 436, ir 2003.11.10 Tarybos rezoliucija OL C 282, 2003.11.25.
     18
            7723/05 Europos Sąjungos Taryba.

LT                                                     17                                                        LT
 ---pagebreak---                                                   4 straipsnis

     1.    Visa mokslinių tyrimų veikla pagal šią specialiąją programą turi būti vykdoma
           laikantis pagrindinių etikos principų.

     2.    Pagal šią programą nefinansuojami šių sričių moksliniai tyrimai:

           –      moksliniai tyrimai, kurių tikslas – klonuoti žmones reprodukciniais tikslais,

           –      moksliniai tyrimai, skirti žmogaus genetiniam paveldui pakeisti, kai šie
                  pakeitimai gali tapti paveldimi19,

           –      moksliniai tyrimai, skirti žmogaus embrionams kurti, kai jų tikslas – tik atlikti
                  mokslinius tyrimus ar įsigyti kamieninių ląstelių, įskaitant somatinių ląstelių
                  branduolių perkėlimą.

     3.    Pagal šią programą nefinansuojami šie moksliniai tyrimai:

           –      moksliniai tyrimai, uždrausti visose valstybėse narėse,

           –      moksliniai tyrimai, numatyti vykdyti valstybėje narėje, kurioje tokie tyrimai
                  uždrausti.

                                                  5 straipsnis

     1.    Specialioji programa įgyvendinama pagal Septintosios pagrindų programos III priede
           nustatytas finansavimo schemas.

     2.    Specialiajai programai taikomos dalyvavimo ir sklaidos taisyklės.

                                                  6 straipsnis

     1.    Komisija parengia specialiosios programos įgyvendinimo darbo programą, kurioje
           išsamiau išdėstomi priede nurodyti tikslai bei moksliniai ir technologiniai prioritetai,
           taip pat atskiroms temoms, pagal kurias kviečiama teikti paraiškas, taikomos
           finansavimo schemos ir įgyvendinimo grafikas.

     2.    Darbo programoje atsižvelgiama į atitinkamą valstybių narių, asocijuotųjų šalių ir
           Europos bei tarptautinių organizacijų vykdomą mokslinių tyrimų veiklą. Prireikus ji
           atnaujinama.

     3.    Darbo programoje bus apibrėžti kriterijai, kuriais remiantis bus vertinamos
           netiesioginės veiklos pagal finansavimo schemas paraiškos ir atrenkami projektai.
           Remiantis tais kriterijais bus vertinami kokybiniai pareiškėjų (mokslo darbuotojų ar
           organizacijų) aspektai ir jų pažangos potencialas, tam tikrais atvejais įskaitant
           įgyvendinimo sugebėjimus, taip pat siūlomos veiklos kokybė mokymo ir (arba) žinių
           perdavimo mokslinių tyrimų srityje atžvilgiu; siūlomos veiklos kuriama pridėtinė
           vertė Bendrijai ir formuojamasis poveikis, atsižvelgiant į tai, kaip ši veikla prisideda

     19
          Gali būti finansuojami moksliniai tyrimai, susiję su lytinių liaukų vėžio gydymu.

LT                                                      18                                            LT
 ---pagebreak---              prie šios specialiosios programos ir darbo programos tikslų įgyvendinimo. Šie
             kriterijai, visi svertiniai koeficientai ir reikalaujamas balų skaičius gali būti tiksliau
             apibrėžti ar papildyti darbo programoje.

     4.      Darbo programoje gali būti nurodyta:

            a) organizacijos, gaunančios lėšas narystės mokesčio forma;

            b) parama veiklai, kurią vykdo specialų statusą turintys juridiniai subjektai.

                                               7 straipsnis

     1.      Už konkrečios programos įgyvendinimą atsako Komisija.

     2.      Priimant 6 straipsnio 1 dalyje minėtą darbo programą taikoma 8 straipsnio 2 dalyje
             numatyta tvarka.

     3.      MTTP veiklai, kurios metu naudojami žmogaus embrionai ir žmogaus embrioninės
             kamieninės ląstelės, taikoma 8 straipsnio 3 dalyje numatyta tvarka.

                                               8 straipsnis

     1.      Komisijai padeda komitetas.

     2.      Darant nuorodą į šią straipsnio dalį taikoma Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnyje
             nustatyta valdymo tvarka laikantis šio sprendimo 7 straipsnio 3 dalies nuostatų.

     3.      Darant nuorodą į šią straipsnio dalį taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7
             straipsniai.

     4.      Laikotarpis, numatytas Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje, yra du
             mėnesiai.

     5.      Komisija reguliariai informuoja komitetą apie bendrą specialiosios programos
             įgyvendinimo pažangą ir apie visus pagal šią programą finansuojamus MTTP
             veiksmus.

     Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

     Priimta Briuselyje,

                                                  Tarybos vardu
                                                  Pirmininkas

LT                                                  19                                                    LT
 ---pagebreak---                                                PRIEDAS

         MOKSLINIAI IR TECHNOLOGINIAI TIKSLAI, PAGRINDINĖS TEMŲ IR
                             VEIKLOS KRYPTYS

     Įvadas

     Vienas iš pagrindinių konkurencinių pranašumų mokslo ir technologijų srityje yra
     žmogiškųjų išteklių kiekis ir kokybė. Kad galima būtų padidinti Europos pajėgumus ir
     siekti geresnių rezultatų mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityje, taip pat stiprinti ir
     toliau plėtoti Europos mokslinių tyrimų erdvę, reikia įgyvendinti pagrindinį strateginį šios
     programos tikslą – padaryti Europą patrauklesnę mokslo darbuotojams. Šio tikslo siekiama
     visoje Europoje aktyviai sisteminant mokymo mokslinių tyrimų srityje organizavimą,
     vykdymą ir kokybę, mokslo darbuotojų karjeros plėtrą, skirtingų sektorių ir mokslinių
     tyrimų organizacijų mokslo darbuotojų keitimąsi žiniomis ir skatinant moterų dalyvavimą
     mokslinių tyrimų ir plėtros veikloje.

     Ši programa bus įgyvendinama nuolat investuojant į žmones, daugiausia pagal nuoseklią
     Marie Curie programą, siekiant ugdyti mokslo darbuotojų gebėjimus ir kompetenciją visais
     jų karjeros etapais, nuo pradinių mokymų mokslinių tyrimų srityje iki karjeros plėtros ir
     mokymosi visą gyvenimą. Mobilumas, tiek tarptautinis, tiek tarp sektorių, taip pat
     skirtinguose sektoriuose ir skirtingose šalyse įgytos patirties pripažinimas ir tinkamos darbo
     sąlygos yra pagrindiniai visos Marie Curie programos elementai.

     Marie Curie programa yra atvira visoms Sutartyje numatytoms mokslinių tyrimų ir
     technologijų plėtros sritims. Mokslinių tyrimų sritį laisvai pasirenka pareiškėjai. Nepaisant
     to, siekiant reaguoti į kintančius Europos reikalavimus mokslininkų rengimo, mobilumo,
     karjeros plėtros ir keitimosi žiniomis srityse, paliekama galimybė imtis tam tikros veiklos
     pagal programą, pavyzdžiui, susijusios su mokslinėmis disciplinomis ir technologijų
     sritimis, dalyvaujančiais regionais, mokslo tyrimo organizacijų tipais ir mokslo
     darbuotojais. Taip pat galimi bendri kvietimai teikti paraiškas, susiję su kitomis Pagrindų
     programos dalimis.

     Manoma, kad aktyvus įmonių, įskaitant MVĮ, dalyvavimas sukuria svarbią pridėtinę vertę
     programai. Visa Marie Curie programa yra skatinamas aktyvesnis pramonės ir akademinės
     bendruomenės bendradarbiavimas mokslo darbuotojų rengimo, karjeros plėtros ir keitimosi
     žiniomis srityse, tačiau tam tikra veikla yra specialiai skirta pramonės ir akademinės
     bendruomenės sąsajoms ir partnerystei.

     Tarptautinis matmuo, esminė Europos mokslinių tyrimų ir plėtros žmogiškųjų išteklių
     srities sudėtinė dalis, bus plėtojamas sprendžiant karjeros plėtros klausimus, taip pat
     skatinant ir tobulinant tarptautinį mokslo darbuotojų bendradarbiavimą ir pritraukiant į
     Europą talentingus mokslo darbuotojus. Tarptautinis aspektas bus visos Marie Curie
     programos sudėtinė dalis; tarptautiniam aspektui plėtoti taip pat bus skirti atskiri veiksmai.

     Bus tinkamai atsižvelgiama į darnaus vystymosi ir lyčių lygybės principus. Šia programa
     siekiama užtikrinti lyčių aspekto integravimą skatinant lygias galimybes visoje Marie Curie
     programoje ir nustatant vyrų ir moterų dalyvavimo proporcijas (siekiama, kad dalyvautų
     bent 40 % moterų). Taip pat bus numatyti veiksmai, kuriais siekiama užtikrinti, kad mokslo
     darbuotojai išlaikytų tinkamą darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, ir padėti

LT                                                   20                                                  LT
 ---pagebreak---      darbuotojams po pertraukos tęsti karjerą mokslinių tyrimų srityje. Be to, pagal šią programą
     prireikus bus svarstomi etiniai, socialiniai, teisiniai ir platesnio pobūdžio kultūriniai
     numatytų vykdyti mokslinių tyrimų ir jų galimo pritaikymo aspektai, taip pat mokslo ir
     technologijų plėtros bei numatymo socialinis ekonominis poveikis.

     Siekiant išnaudoti Europos galimybes tapti patrauklesne mokslo darbuotojams, Marie Curie
     programa bus susieta su kita veikla, vykdoma tiek pagal Bendrijos mokslinių tyrimų
     politiką, tiek pagal kitas Bendrijos politikos kryptis, pvz., švietimo, sanglaudos ir
     užimtumo. Tokias sąsajas bus siekiama sukurti ir nacionaliniu bei tarptautiniu lygiu.

     Etiniai aspektai

     Įgyvendinant šią specialiąją programą ir pagal ją vykdant mokslinius tyrimus turi būti
     laikomasi pagrindinių etikos principų. Šie principai, inter alia, apima ES pagrindinių teisių
     chartijoje numatytus principus, įskaitant žmogiškojo orumo ir žmogaus gyvybės apsaugą,
     asmens duomenų ir privatumo apsaugą, taip pat gyvūnų ir aplinkos apsaugą pagal Bendrijos
     teisę ir atitinkamas tarptautinių konvencijų, rekomendacijų bei elgesio kodeksų naujausias
     versijas, pavyzdžiui, Helsinkio deklaraciją, 1997 m. balandžio 4 d. Ovjede pasirašytą
     Europos Tarybos žmogaus teisių ir biomedicinos konvenciją ir jos papildomus protokolus,
     JT vaiko teisių konvenciją, UNESCO priimtą Visuotinę žmogaus genomo ir teisių
     deklaraciją, JT biologinio ir toksinio ginklo konvenciją (BTGK), Tarptautinę augalų
     genetinių išteklių maistui ir žemės ūkiui sutartį bei atitinkamas Pasaulinės sveikatos
     organizacijos (PSO) rezoliucijas.

     Taip pat bus atsižvelgta į Europos patarėjų grupės etinių biotechnologijos padarinių
     klausimais (1991–1997 m.) ir Europos mokslo ir naujų technologijų etikos grupės (nuo
     1998 m.) nuomones.

     Laikydamiesi subsidiarumo principo ir atsižvelgdami į Europoje egzistuojančius požiūrių
     skirtumus, mokslinių tyrimų projektų dalyviai privalo vadovautis teisės aktais ir etikos
     taisyklėmis, galiojančiomis šalyse, kuriose bus vykdomi moksliniai tyrimai. Bet kokiu
     atveju taikomos nacionalinės nuostatos, ir jokie moksliniai tyrimai, uždrausti kurioje nors
     valstybėje narėje ar kitoje šalyje, nebus finansuojami iš Bendrijos lėšų toje valstybėje narėje
     ar šalyje.

     Tam tikrais atvejais mokslinių tyrimų projektų įgyvendintojai, prieš pradėdami MTTP
     veiklą, privalo prašyti atitinkamų nacionalinių ar vietinių etikos komitetų pritarimo. Taip
     pat Komisija sistemingai atliks pasiūlymų, kurie susiję su etikos požiūriu jautriais
     klausimais arba kuriuose nebuvo tinkamai atsižvelgta į tokius klausimus, etinį
     persvarstymą. Tam tikrais atvejais etinis persvarstymas gali būti atliekamas projekto
     įgyvendinimo metu.

     Remiantis šio sprendimo 4 straipsnio 3 dalimi visose valstybėse narėse uždrausta mokslinių
     tyrimų veikla nebus finansuojama.

     Sutarties Protokolu dėl gyvūnų apsaugos ir gerovės Bendrija ir valstybės narės raginamos
     visapusiškai atsižvelgti į gyvūnų sveikatos ir gerovės reikalavimus, kai jos formuluoja ir
     įgyvendina Bendrijos politiką, taip pat mokslinių tyrimų politiką. Tarybos direktyva
     86/609/EEB dėl eksperimentiniais ir kitais mokslo tikslais naudojamų gyvūnų apsaugos
     reikalaujama, kad bandymų metu gyvūnai nepatirtų bereikalingų kančių, skausmo, baimės
     ar ilgalaikio sužalojimo, būtų naudojamas mažiausias gyvūnų skaičius ir pasirenkami

LT                                                  21                                                 LT
 ---pagebreak---      gyvūnai su mažiausiu neurofiziologiniu jautrumu. Gyvūnų genetinio paveldo keitimas ir
     gyvūnų klonavimas gali būti svarstomas tik tuomet, kad tikslai yra etikos požiūriu
     pateisinami, ir esančios sąlygos užtikrina gyvūnų gerbūvį ir neprieštarauja biologinės
     įvairovės principams.

     Šios programos įgyvendinimo metu Komisija nuolat stebės mokslinę pažangą ir
     nacionalines bei tarptautines nuostatas, siekdama atsižvelgti į visus pokyčius.

     Etikos, susijusios su mokslo ir technologijų plėtra, moksliniai tyrimai bus vykdomi pagal
     specialiosios programos „Pajėgumai“ dalį „Mokslas visuomenėje“.

     Veiklos sritys:

     Bus remiama tokia Marie Curie programos veikla:

     - Pradinis mokslo darbuotojų mokymas

     Šia veikla siekiama remti pradinį mokslo darbuotojų mokymą, kuris paprastai
     organizuojamas per pirmuosius ketverius darbuotojų karjeros metus ir gali būti pratęsiamas
     dar vieneriems metams, jei tai būtina pradiniam mokymo etapui užbaigti. Pasitelkus
     tarptautinio bendradarbiavimo mechanizmus, kurių tikslas – susisteminti kokybišką
     pradinio mokslo darbuotojų mokymo veiklą visose valstybėse narėse ir asocijuotose šalyse
     tiek valstybiniame, tiek privačiame sektoriuose, šia veikla siekiama pagerinti mokslo
     darbuotojų karjeros perspektyvas abiejuose sektoriuose, tuo pat metu skatinant jaunus
     mokslo darbuotojus siekti karjeros mokslinių tyrimų srityje.

     Ši veikla bus įgyvendinama remiant konkurso būdu atrinktus viena kitą papildančių
     organizacijų iš skirtingų šalių tinklus, užsiimančius mokymais mokslinių tyrimų srityje. Šie
     tinklai bus grindžiami bendra mokymo programa mokslinių tyrimų srityje, sudaryta
     reaguojant į aiškiai apibrėžtus mokymo poreikius tam tikrose mokslo ir technologijų srityse,
     tinkamai atsižvelgiant į tarpdisciplinines ir naujai atsirandančias viršdisciplinines sritis.
     Šiose mokymo programose daugiausia dėmesio bus skiriama mokslo darbuotojų profesinės
     kompetencijos mokslinių tyrimų srityje ugdymui ir vystymui jų karjeros pradžioje.
     Mokymai bus labiausiai orientuoti į mokslo ir technologijų žinių tobulinimą studijuojant
     atskirus projektus, taip pat bus pasitelkti mokymo moduliai, skirti kitiems svarbiems
     įgūdžiams ir kompetencijai ugdyti, pvz., tokiose srityse kaip mokslinių tyrimų projektų ir
     programų valdymas bei finansavimas, intelektinės nuosavybės teisės ir kiti mokslinių
     tyrimų rezultatų panaudojimo būdai, verslumas, etiniai aspektai, bendravimas ir ryšiai su
     visuomene.

     Bendra mokslinių tyrimų mokymo programa turėtų būti nuosekli kokybės standartų
     požiūriu, numatant tinkamas priežiūros ir kuravimo priemones. Bendroje programoje
     reikėtų pasinaudoti papildoma tinklo dalyvių, įskaitant įmones ir kitokias sinergijos formas,
     kompetencija. Tuo tikslu reikėtų užtikrinti abipusį mokymo kokybės ir, jei įmanoma,
     diplomų bei kitokių pažymėjimų pripažinimą.

     Įgyvendinant šią veiklą ypač svarbus tiesioginis ar netiesioginis skirtingų sektorių
     organizacijų dalyvavimas, įskaitant privačių įmonių dalyvavimą (ar vadovavimą)
     atitinkamose srityse. Šioje veikloje gali dalyvauti viena mokslinių tyrimų organizacija arba
     keletas, jei aiškiai parodoma, kad reikiami mokslinių tyrimų mokymo programos elementai

LT                                                 22                                                LT
 ---pagebreak---      yra tinkamai įgyvendinami bendradarbiaujant su didesne grupe oficialiai tinklui
     nepriklausančių partnerių.

     Pagal šią programą Bendrija remtų:

              • pradedančiųjų mokslo darbuotojų, kuriuos reikia mokyti, įdarbinimą,

              • galimybes įsteigti patyrusiems mokslo darbuotojams skirtas akademines ar
                lygiavertes pareigas įmonėse, siekiant perduoti naujas žinias ir sustiprinti
                kontrolę;

              • trumpalaikių mokymo renginių (konferencijų, vasaros kursų ir specializuotų
                kursų) organizavimą, kuriuose galėtų dalyvauti tiek tinklui priklausantys, tiek
                jam nepriklausantys mokslo darbuotojai.

     - Mokymasis visą gyvenimą ir karjeros plėtra

     Ši veikla skirta patyrusiems mokslo darbuotojams skirtinguose jų karjeros etapuose, ja
     siekiama skatinti atskirų darbuotojų profesinės kompetencijos įvairinimą ugdant
     tarpdisciplininius ir daugiadisciplininius gebėjimus arba įgyjant patirties įvairiuose
     sektoriuose. Veiklos tikslas – padėti mokslo darbuotojams siekti vadovaujančių pareigų ir
     (arba) sustiprinti jų gebėjimą eiti tokias pareigas, pvz., vyriausiojo tyrėjo, profesoriaus ar
     kitas aukštas pareigas švietimo įstaigose ar įmonėse. Bus siekiama padėti mokslo
     darbuotojams tęsti karjerą po pertraukos arba (iš naujo) įsitraukti į mokslinių tyrimų veiklą
     valstybėse narėse ir asocijuotosiose šalyse, taip pat grįžti dirbti į savo šalį įgijus patirties
     užsienyje.

     Ši veikla skirta mokslo darbuotojams, turintiems mažiausiai 4 metų darbo visu etatu patirtį
     mokslinių tyrimų srityje. Kadangi ši veikla orientuota į mokymąsi visą gyvenimą ir karjeros
     plėtrą, tikimasi, kad joje dalyvaus profesinės patirties turintys mokslo darbuotojai.

     Ši veikla bus įgyvendinama:

     i) remiant individualias tarptautines europines stipendijas, Bendrijos lygiu tiesiogiai
     skiriamas geriausiems ir perspektyviausiems valstybių narių ir asocijuotųjų šalių mokslo
     darbuotojams pagal mokslo darbuotojų kartu su priimančiosiomis organizacijomis pateiktas
     paraiškas. Be tarptautinių stipendijų išvykstantiems mokslo darbuotojams, iš Bendrijos lėšų
     gali būti finansuojamas reintegracijos modulis;

     ii) bendrai finansuojant regionines, nacionalines ar tarptautines programas mokslinių tyrimų
     mokymų ir karjeros plėtros srityje, skiriant finansavimą konkurso būdu atrinktoms
     esamoms ar naujoms regioninėms, nacionalinėms ir tarptautinėms programoms, kuriomis
     siekiama šios veiklos tikslų ir kurios grindžiamos individų mobilumu. Įgyvendinant šias
     programas, paraiškas pateikę mokslo darbuotojai atrenkami vadovaujantis atviros ir
     nuopelnais paremtos konkurencijos principais, atranka vykdoma remiantis tarptautiniu to
     paties lygio mokslo darbuotojų atliekamu vertinimu neatsižvelgiant į pareiškėjų kilmę ir
     paskyrimo vietą. Galutiniams paramos gavėjams pagal šias programas turi būti pasiūlytos
     tinkamos darbo sąlygos.

LT                                                  23                                                  LT
 ---pagebreak---      Dalinio finansavimo prašantys pareiškėjai vaidintų svarbų vaidmenį stiprinant mokslinių
     tyrimų žmogiškųjų išteklių pajėgumus atitinkamose savo veiklos srityse. Paprastai tai būtų
     organizacijos, patenkančios į vieną iš šių kategorijų:

             • oficialios valstybės įstaigos, atsakingos už stipendijų programų finansavimą ir
               valdymą, pvz., ministerijos, valstybės mokslinių tyrimų komitetai, akademijos
               ar mokslinių tyrimų agentūros;

             • kitos valstybės ar privačios įstaigos, įskaitant dideles mokslinių tyrimų
               organizacijas, kurios finansuoja ir valdo stipendijų programas, turėdamos
               oficialius įgaliojimus, arba kurios yra pripažintos valstybės valdžios institucijų,
               pavyzdžiui, valstybės valdžios institucijų pagal privatinę teisę įsteigtos
               agentūros, teikiančios viešąsias paslaugas, labdaros organizacijos ir kt.;

             • tarptautinės organizacijos, be kitos savo vykdomos veiklos administruojančios
               panašias schemas Europos lygiu.

     Kalbant apie bendro finansavimo tvarką, Bendrija visų pirma prisidės finansuojant
     stipendijas, kurios atitinka šios veiklos reikalavimus ir tikslus, susijusius su tarptautiniu
     mobilumu arba reintegracija sugrįžus į savo kilmės šalį tam tikrą laikotarpį praleidus
     trečiojoje šalyje.

     Abu įgyvendinimo būdai iš pradžių bus taikomi lygiagrečiai. Pagrindų programos
     įgyvendinimo metu abiejų būdų poveikio vertinimas padės nuspręsti, kurią įgyvendinimo
     tvarką taikyti likusiai programos daliai.

     - Pramonės ir mokslo įstaigų sąsajos ir partnerystė

     Šia veikla siekiama pradėti ir skatinti aktyvų viešųjų mokslinių tyrimų organizacijų ir
     privačių komercinių įmonių, ypač VMĮ, bendradarbiavimą, kuris būtų grindžiamas
     ilgalaikėmis bendradarbiavimo programomis, atveriančiomis dideles keitimosi žiniomis
     galimybes ir skatinančiomis abiejų sektorių skirtingos kultūrinės aplinkos bei reikalingų
     įgūdžių abipusį supratimą.

     Veikla bus lanksčiai įgyvendinama pasitelkus bendradarbiavimo programas, kuriose
     dalyvautų bent dviejų valstybių narių ar asocijuotųjų šalių organizacijos iš abiejų sektorių,
     remiant bendradarbiavimą žmogiškųjų išteklių srityje. Bendrijos parama bus teikiama vienu
     ar keliais iš šių būdų:

             • laikinas personalo perkėlimas iš vieno partnerystės programoje dalyvaujančio
               sektoriaus į kitą, siekiant skatinti sektorių bendradarbiavimą;

             • laikinas patyrusių mokslo darbuotojų iš partnerystės                   programoje
               nedalyvaujančių organizacijų įdarbinimas abiejuose sektoriuose;

             • seminarų ir konferencijų, kurie skatintų keitimąsi žiniomis ir sektorių patirtimi,
               organizavimas siekiant, kad dalyvautų daugiau darbuotojų iš abiejų sektorių;

             • speciali MVĮ skirta priemonė: parama MVĮ įsigyjant smulkius įrenginius,
               susijusius su šių įmonių dalyvavimu bendradarbiavimo veikloje.

LT                                                 24                                                LT
 ---pagebreak---      - Tarptautinis matmuo

     Pripažįstant, kad tarptautinis matmuo yra vienas iš pagrindinių aspektų Europos MTP
     žmogiškųjų išteklių srityje, šiam aspektui plėtoti skirta kryptinga veikla apima tiek Europos
     mokslo darbuotojų karjeros plėtros klausimus, tiek ir tarptautinio mokslo darbuotojų
     bendradarbiavimo stiprinimą.

     Valstybių narių ir asocijuotųjų šalių mokslo darbuotojų karjeros plėtra bus remiama šiais
     būdais:

     i) pagal mokymosi visą gyvenimą ir kompetencijos įvairinimo programas skiriant
     tarptautines stipendijas išvykstantiems patyrusiems mokslo darbuotojams, kad jie įgytų
     naujų įgūdžių ir žinių, numatant privalomą jų grįžimą;

     ii) teikiant sugrįžimo ir tarptautinės reintegracijos paramą patyrusiems mokslo
     darbuotojams grįžus iš užsienio. Įgyvendinant šią veiklą taip pat bus remiamas užsienyje
     esančių mokslo darbuotojų iš valstybių narių ir asocijuotųjų šalių tinklų kūrimas, kad
     darbuotojai būtų informuojami apie Europos mokslinių tyrimų erdvės raidą ir aktyviai
     dalyvautų tame procese.

     Tarptautinis mokslo darbuotojų bendradarbiavimas bus remiamas tokiais būdais:

     i) skiriant tarptautines stipendijas atvykstantiems mokslo darbuotojams, kad į valstybes
     nares ir asocijuotąsias šalis atvyktų aukštos kvalifikacijos mokslo darbuotojai iš trečiųjų
     šalių, taip siekiant tobulinti žinias ir užmegzti aukšto lygio ryšius. Mokslo darbuotojams iš
     besivystančių šalių ar sparčiai augančios ekonomikos šalių gali būti naudinga parama grįžus
     į savo šalį. Taip pat bus remiamas trečiųjų šalių mokslo darbuotojų, dirbančių valstybėse
     narėse ar asocijuotose šalyse, tinklų kūrimas, siekiant susisteminti ir plėtoti mokslo
     darbuotojų ryšius su jų kilmės regionais.

     ii) plėtojant keleto mokslinių tyrimų organizacijų Europoje ir vienos ar kelių organizacijų,
     esančių toliau išvardytose šalyse, partnerystę:

             • šalyse, kuriose vykdoma Europos kaimynystės politika,

             • šalyse, su kuriomis ES yra sudariusi mokslo ir technologijų bendradarbiavimo
               sutartį.

     Pagal bendras programas Bendrijos parama bus teikiama trumpalaikėms pradedančiųjų ir
     patyrusių mokslo darbuotojų mainų programoms, abipusiai naudingų konferencijų ir kitų
     renginių organizavimui, taip pat nuolatinio pasikeitimo gera praktika, kuri turi tiesioginės
     įtakos su žmogiškaisiais ištekliais mokslinių tyrimų ir plėtros srityje susijusiems
     klausimams, sistemos kūrimui.

     - Speciali veikla

     Siekiant paremti tikros Europos darbo rinkos mokslo darbuotojams sukūrimą, reikia atlikti
     nuoseklius papildomus veiksmus, kad būtų pašalintos kliūtys mobilumui ir pagerintos
     mokslo darbuotojų karjeros perspektyvos Europoje. Šiais veiksmais bus visų pirma
     siekiama pagerinti suinteresuotųjų šalių ir plačiosios visuomenės informuotumą (vienas iš

LT                                                 25                                                LT
 ---pagebreak---      būdų – Marie Curie apdovanojimai), skatinti ir remti veiklą valstybių narių lygiu ir papildyti
     Bendrijos veiklą.

LT                                                 26                                                 LT
 ---pagebreak---                            TEISINĘ GALIĄ TURINTI FINANSINĖ PAŽYMA

     1.         PASIŪLYMO PAVADINIMAS :

     Pasiūlymas dėl TARYBOS SPRENDIMO, kuriuo būtų priimta specialioji mokslinių
     tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos programa: „Žmonės“ (2007–2013
     m.)

     2.         VEIKLA PAGRĮSTO VALDYMO IR BIUDŽETO SUDARYMO PAGAL
                VEIKLOS RŪŠIS SISTEMA

                TYRIMAI

     3.         BIUDŽETO EILUTĖS

     3.1.       Biudžeto eilutės (veiklos eilutės ir atitinkamos techninės ir administracinės
                pagalbos eilutės), įskaitant pavadinimus :

     08 10 01 02 Žmogiškieji ištekliai (galutinė biudžeto nomenklatūra 7-ajai Pagrindų
     programai bus nustatyta tinkamu laiku)

     3.2.       Priemonės ir jos finansinio poveikio trukmė:

     2007–2013 m., jeigu bus pritarta naujoms finansinėms perspektyvoms

     3.3.       Biudžetinės charakteristikos :

                                                                                Finansinės
     Biudžeto                                                                Šalių kandidačių   perspektyvos
                    Išlaidų rūšis            Nauja       ELPA įnašas
     eilutė                                                                  įnašai             išlaidų
                                                                                kategorija

      02, 06, 08,
                    NPI             Dif20/   TAIP        TAIP                TAIP               Ne [1a]
     09 ir 11

     XX.01          NPI             NDIF21   TAIP        NE                  NE                 Ne [1a]

     XX.01.05       NPI             NDIF     TAIP        TAIP                TAIP               Ne [1a]

     20
              Diferencijuoti asignavimai
     21
              Čia nediferencijuoti asignavimai, vėliau nurodomi kaip NDIF.

LT                                                        27                                                   LT
 ---pagebreak---               4.           IŠTEKLIŲ APŽVALGA

              4.1.         Finansiniai ištekliai

              4.1.1.       Įsipareigojimų asignavimų (ĮA) ir mokėjimų asignavimų (MA) suvestinė22
                                                                                mln. EUR (trijų dešimtųjų tikslumu)

                           Skirs
    Išlaidų rūšis           nio           2007          2008           2009            2010          2011           2012         2013          Iš viso
                            Nr.

Veiklos išlaidos23

Įsipareigojimų                                                                                14.568,94
asignavimai (ĮA)            8.1    a    4.955,289     6.450,321      7.929,201       9.553,215     11.203,503    12.811,940        6         67.472,416

Mokėjimų                                1.982,116      4.066,715     6.097,835        7.985,639     9.578,238     11.189,390   26.572,48     67.472,416
asignavimai (MA)                   b                                                                                2
                                                                                24

Administracinės išlaidos, neviršijančios orientacinės sumos 25

Techninė             ir
                           8.2.
administracinė                     C
pagalba (NDIF)              4               706,648       720,781       735,196        749,900      764,898        780,196      795,800       5.253,418

BENDRA               ORIENTACINĖ
SUMA

Įsipareigojimų                a
asignavimai                   +                                                                                15.364,74
                              c        5.661,937      7.171,102     8.664,398        10.303,115    11.968,401    13.592,136        6         72.725,834

Mokėjimų                      b    2.688,764          4.787,496     6.833,031     8.735,539        10.343,136    11.969,586    27.368,28     72.725,834
                                                                                26
asignavimai                                                                                2
                              +
                              c
Į orientacinę sumą neįskaičiuotos administracinės išlaidos27

Žmogiškieji ištekliai
                           8.2.
ir susijusios išlaidos
(NDIF)                     5d            11,633          11,866       12,103         12,345       12,592        12,844         13,101         86,483

Administracinės
išlaidos,
nepriskiriamos
žmogiškiesiems
ištekliams        ir       8.2.
susijusioms                6e
išlaidoms,
neįskaičiuotos     į
orientacinę    sumą.
(NDIF)                                    0,807           0,824        0,840         0,857        0,874         0,891          0,909           6,002

              22
                          Šie skaičiai atitinka išlaidas, numatytas visai EB Pagrindų programai (žr. KOM(2005) 119).
              23
                          Išlaidos, nepriklausančios atitinkamos xx antraštinės dalies xx 01 skyriui.
              24
                          2013 m. ir ateinančių metų mokėjimų asignavimai
              25
                          Išlaidos pagal xx antraštinės dalies xx 01 05 straipsnį.
              26
                          2013 m. ir ateinančių metų mokėjimų asignavimai
              27
                          Išlaidos pagal xx 01 skyrių, nepriskiriamos xx 01 05 straipsniams.

 LT                                                                             28                                                                  LT
 ---pagebreak---           Bendra orientacinė intervencijos finansinių išlaidų suma
IŠ VISO ĮA, įskaitant      a+c
išlaidas žmogiškiesiems    +d
ištekliams                 +e     5.674,377         7.183,791    8.677,340    10.316,316      11.981,867   13.605,871   15.378,756   72.818,319

IŠ VISO MA, įskaitant      b+c      2.701,204       4.800,186    6.845,974    8.748,741       10.356,602   11.983,321   27.382,292   72.818,319
išlaidas žmogiškiesiems    +d
ištekliams                  +e

          Išsami informacija apie bendrą finansavimą

          Jeigu į pasiūlymą yra įtrauktas bendras valstybių narių ar kitų įstaigų (nurodyti kurių)
          finansavimas, jo lygio įvertinimas turi būti nurodytas toliau pateikiamoje lentelėje (jei
          numatoma, kad bendrą finansavimą skirs skirtingos įstaigos, galima pridėti papildomų
          eilučių):
                                                                                mln. EUR (trijų dešimtųjų tikslumu)

               Bendrą finansavimą                        n         n+1        n +2         n +3     n +4     n+5        I   viso
               teikianti įstaiga                         metai                                               ir
                                                                                vėliau

                                                f

               IŠ VISO ĮA, įskaitant            a+c
               bendrą finansavimą               +d+
                                                e+f

          4.1.2.     Suderinamumas su finansinėmis programomis

                     ⌧ Pasiūlymas atitinka kitas finansines programas (2004 m. vasario mėn.
                     Komisijos komunikatas dėl 2007–2013 m. finansinių perspektyvų KOM (2004)
                     101).

                            Atsižvelgiant į pasiūlymą, teks pakeisti atitinkamų finansinės perspektyvos
                     išlaidų kategorijų programas.

                           Įgyvendinant pasiūlymą gali tekti taikyti tarpinstitucinio susitarimo
                     nuostatas28 (t.y., panaudoti lankstumo priemonę arba pertvarkyti finansinę
                     perspektyvą).

          4.1.3.     Finansinis poveikis pajamoms

                            Pasiūlymas neturi finansinio poveikio pajamoms

                     ⌧      Pasiūlymas turi finansinį poveikį, poveikis pajamoms yra toks:

          Kai kurios asocijuotosios valstybės gali prisidėti prie pagrindų programų finansavimo.

          28
                   ˇr. tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.

 LT                                                                          29                                                                   LT
 ---pagebreak---      Pagal Finansinio reglamento 161 straipsnį Jungtinis tyrimų centras gali pasinaudoti
     pajamomis, gaunamomis iš įvairios konkurencinės veiklos ir iš kitų paslaugų, teikiamų
     išorės organizacijoms.

               Pagal Finansinio reglamento 18 straipsnį tam tikras pajamas galima panaudoti į
               konkrečius punktus įtrauktų išlaidų finansavimui.

                                                                    mln. EUR (vienos dešimtosios tikslumu)
                                                   Prie       Padėtis pradėjus taikyti priemonę
                                                   taikant
                                                   priemon
            Biudžeto   Pajamos                     ę[n-1      [n     n+1      n+2      n+3     n+4    n+5
            eilutė                                 metai ]    metai]

                       a) pajamos, išreikštos
                       absoliučiais skaičiais

                       b) pajamų pokytis            ∆

     4.2.      Žmogiškųjų išteklių visos darbo dienos ekvivalentas (įskaitant pareigūnus,
               laikinus ir išorės darbuotojus) – išsamią informaciją žr. 8.2.1 punkte.

          Poreikiai metams            2007       2008        2009     2010      2011         2012    2013
          Iš viso žmogiškųjų 1.848              1.848 1.848          1.848     1.848     1.848       1.848
          išteklių29

     5.        CHARAKTERISTIKOS IR TIKSLAI

     5.1.      Poreikis, kurį reikia patenkinti per trumpą ar ilgą laikotarpį.

     Siekiant didinti Europos pajėgumą ir gerinti darbą mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros
     srityje bei stiprinti ir toliau vystyti Europos mokslinių tyrimų erdvę reikia, kad Europa taptų
     patrauklesne mokslo darbuotojams. Visame pasaulyje didėjant konkurencijai, mokslo
     darbuotojams reikia sukurti atvirą ir konkurencingą Europos darbo rinką, siūlančią įvairias
     patrauklias karjeros perspektyvas.

     5.2.      Bendrijai dalyvaujant sukurta pridėtinė vertė, pasiūlymo derėjimas su
               kitomis finansinėmis priemonėmis ir galima sinergija.

     Šioje programoje numatytos paramos pridėtinę vertę sudaro tarptautinio mobilumo bei
     mobilumo tarp atskirų sektorių skatinimas, mokslininkų mokymo organizavimo, vykdymo
     ir kokybės, aktyvios jų karjeros kūrimo, įvairių sektorių ir mokslinių tyrimų organizacijų

     29
              Lentelėje nurodyti skaičiai atitinka tik personalą, kuris finansuojamas pagal įsteigimo planą, skirtą
              visai netiesioginei veiklai, už kurią atsakingi Mokslinių tyrimų, Informacinės visuomenės,
              Energetikos ir transporto, Įmonių ir Žuvininkystės ir jūrų reikalų generaliniai direktoratai. Todėl į
              šiuos skaičius neįtrauktas įsteigimo plano pareigybių finansavimas iš veiklos biudžeto ir JTC
              įsteigimo plano pareigybių finansavimas (žr. dokumentus KOM(2005) 439 ir KOM(2005) 445).

LT                                                           30                                                       LT
 ---pagebreak---      mokslininkų pasikeitimo žiniomis ir didesnio moterų dalyvavimo struktūrizavimas visoje
     Europoje.

     5.3.     Pasiūlymo tikslai, numatomi rezultatai ir susiję rodikliai veikla pagrįsto
              valdymo sistemos atžvilgiu
     Bendras tikslas – kiekybinis ir kokybinis žmogaus galimybių stiprinimas mokslinių tyrimų
     ir technologijų plėtros srityje Europoje, skatinant žmones įgyti mokslininko profesiją,
     raginant Europos mokslininkus likti Europoje, pritraukiant mokslininkus iš viso pasaulio ir
     siekiant, kad Europa taptų patrauklesne geriausiems mokslininkams. Tikslai apima žinių
     pasikeitimą tarp įvairių šalių, sektorių, organizacijų ir disciplinų mokslininkų bei didesnį
     moterų dalyvavimą mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityje. Šių tikslų bus siekiama
     sistemingai investuojant į žmones, daugiausia panaudojant „Marie Curie programą“,
     didžiausią dėmesį skiriant mokslininkų įgūdžių ir kompetencijos tobulinimui visuose jų
     karjeros etapuose – nuo pirminio mokslininkų mokymo iki kilimo tarnyboje ir visą
     gyvenimą trunkančio mokymo. Tarptautinis mobilumas bei mobilumas tarp įvairių sektorių,
     patirties pripažinimas įvairiuose sektoriuose ir šalyse ir atitinkamos darbo sąlygos – tai
     pagrindinės „Marie Curie programos“ sudėtinės dalys.
     Išsamesni kiekvienos šių temų tikslai išdėstyti siūlomo teisės akto projekto I priede.
     Bus nustatyti trijų lygių veiklos rodikliai:
     - Kiekybiniai ir kokybiniai rodikliai, parodantys, koks yra atitikimo lygis, atsižvelgiant į
     MTTP žmogiškuosius išteklius ir karjeros plėtrą bei į šių sričių struktūrizavimo poveikį.
     - Valdymo rodikliai, skirti stebėti veiklą viduje ir paremti vadovybės sprendimų priėmimo
     procesą. Į juos gali būti įtrauktas biudžeto vykdymo lygis, laikas, skirtas sutartims sudaryti,
     ir laikas, skirtas mokėjimams.
     - Rezultatų (poveikio) rodikliai, skirti įvertinti bendrą veiksmingumą lyginant juos su
     iškeltais aukštais tikslais. Į juos galima įtraukti įvertinimus, atliekamus bendru pagrindų
     programos lygiu (pvz., poveikis siekiant Lisabonos, Gioteburgo, Barselonos ir kitų tikslų),
     ir įvertinimus MT lygiu (pvz., indėlis į ES mokslo ir technologijų ir ekonominę veiklą).

     5.4.     Įgyvendinimo metodai (preliminarūs)
              Toliau pateikite metodą(-us), kurį(-iuos) pasirinkote priemonei įgyvendinti.
              ⌧ Centralizuotas valdymas
                    ⌧     Tiesioginis Komisijos
                    ⌧     Netiesioginis, deleguojant:
                          ⌧     Vykdomosioms agentūroms
                          ⌧     Bendrijų įkurtoms institucijoms, kaip nurodyta Finansinio
                                reglamento 185 str.
                          ڤ     Nacionalinei(-ėms) viešojo sektoriaus įstaigai(-oms), teikiančiai(-
                                ioms) visuomenines paslaugas

              ٱ     Pasidalijimas arba decentralizuotas valdymas

                          ٱ     Kartu su valstybėmis narėmis

                          ٱ     Kartu su trečiosiomis šalimis

LT                                                  31                                                 LT
 ---pagebreak---               ٱ     Bendras valdymas su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti)
              Atitinkami komentarai:

              Komisija siūlo šią programą valdyti centralizuotai: tiesiogiai, vadovaujant
              Komisijai, ir netiesiogiai, perduodant vadovavimą vykdomajai agentūrai.

              Komisija dėl politikos vykdymo priežasčių ir toliau įgyvendins „Mokymosi visą
              gyvenimą ir karjeros plėtros“ veiklą, panaudodama bendro finansavimo būdus
              regioninėms, nacionalinėms arba tarptautinėms programoms mokslininkų mokymo
              ir karjeros plėtros srityse. Komisija taip pat toliau tiesiogiai vadovaus kai kurioms
              specialioms programoms.

              Įgyvendinant daugelį kitų priemonių, vykdoma daug nedidelės apimties projektų,
              tačiau toje veikloje nėra tiesioginio ryšio tarp faktinių finansuojamų projektų
              išsamios tolesnės veiklos ir MT politikos vystymo arba toks ryšys iš vis
              neegzistuoja. Vadovavimas šiai veiklai bus patikėtas vykdomajai agentūrai, kuri
              administruos kvietimus teikti paraiškas bei paraiškų priėmimą, priims biudžeto
              vykdymo priemones, skelbs konkursų nugalėtojus ir skirs išmokas, užsiims atskirų
              projektų valdymu ir mokėjimais bei rinks, analizuos ir perduos Komisijai visą
              informaciją, reikalingą valdyti programos įgyvendinimą. Komisija ir toliau atliks
              politikos priežiūrą, tvarkys darbo programas, prižiūrės vertinimo procesą, paraiškų
              atrinkimą (sprendimas dėl finansavimo). Komisija užtikrins grįžtamąją informaciją
              darbo programai, būsimoms programoms ir kitoms politikos iniciatyvoms,
              vykdydama stebėseną ir atlikdama persvarstymus visų projektų arba paprogramių
              lygiu. Ir toliau nebus atmesta galimybė samdyti privačias bendroves konkrečioms
              užduotims atlikti (pvz., IT priemonių kūrimui, eksploatavimui ir priežiūrai).

     6.       STEBĖJIMAS IR VERTINIMAS
     Stebėsenos ir vertinimo aspektai yra išdėstyti pasiūlymo dėl 7-osios pagrindų programos
     Teisinę galią turinčioje finansinėje pažymoje, KOM(2005) 119 galutinis.
     7.       KOVOS SU SUKČIAVIMU PRIEMONĖS

     Reikėtų imtis atitinkamų priemonių siekiant užkirsti kelią pažeidimams ir sukčiavimui ir būtinų
     veiksmų susigrąžinant prarastas lėšas, kurios buvo neteisingai išmokėtos ar panaudotos remiantis
     2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų
     bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 30, 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos
     reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatančiu išsamias Tarybos reglamento (EB,
     Euratomas) Nr. 1605/2002 įgyvendinimo taisykles31, 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentu
     (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos32, 1996 m.
     lapkričio 11 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų
     patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo
     sukčiavimo ir kitų pažeidimų33 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1073/1999
     dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų34.

     30
            OL L 248, 2002.9.16, p. 1.
     31
            OL L 357, 2002.12.31, p. 1.
     32
            OL L 312, 1995.12.23, p. 1.
     33
            OL L 292, 1996.11.15, p. 2.
     34
            OL L 136, 1999.5.31, p. 1.

LT                                                   32                                                  LT
 ---pagebreak--- 8.         IŠAMI INFORMACIJA APIE IŠTEKLIUS

8.1.       Pasiūlymo tikslai, vertinant pagal jų finansines išlaidas
                                                                                Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (trijų dešimtųjų tikslumu)

(Turėtų        2007 metai       2008 metai     2009 metai      2010 metai             2011 metai         2012 metai      2013 metai               IŠ VISO
būti
pateikti šių   Re    Iš viso    R    Iš viso   Re    Iš viso   Re    Iš viso          Re    Iš viso      R Iš viso išlaidų    Re      Iš viso     Rez     Iš viso
tikslų         zul   išlaidų    e    išlaidų   zul   išlaidų   zu    išlaidų          zul   išlaidų      e                    zul     išlaidų     ultat   išlaidų
antraštinės    tat              z              tat             lta                    tat                z                    tat                 ų
dalys,         ų                u              ų               tų                     ų                  u                    ų                   skai
priemonės      ska              lt             sk              sk                     ska                l                    sk                  čius
ir             iči              at             aič             ai                     iči                t                    aič
rezultatai)    us               ų              ius             či                     us                 a                    ius
                                s                              us                                        t
                                k                                                                        ų
                                ai                                                                       s
                                či                                                                       k
                                u                                                                        a
                                s                                                                        i
                                                                                č
                                                                                i
                                                                                u
                                                                                s

VEIKLOS
TIKSLAS
Nr. 135                                                                                7.128,59
                     545,376         696,400         845,795         1.009,786              1.176,426        1.338,861                1.515,952           6

IŠ VISO                                                                                7.128,59
IŠLAIDŲ              545,376         696,400         845,795         1.009,786              1.176,426        1.338,861                1.515,952           6

35
         Kaip apibūdinta 5.3 skirsnyje.

LT                                                                               33
 ---pagebreak---       8.2.        Administracinės išlaidos

      8.2.1.      Žmogiškųjų išteklių skaičius ir rūšis

 Pareigų                       Personalas, skiriamas priemonei įgyvendinti iš esamų ir (arba) papildomų
 rūšys                         išteklių (pareigybių arba visos darbo dienos ekvivalentų skaičius)

                               2007         2008         2009          2010         2011         2012          2013
                               metai        metai        metai         metai        metai        metai         metai

 Pareigūnai     A*/AD
 arba
 laikinasis     B*,
 personalas36   C*/AST
 (XX 01 01)

 Personalas,
 finansuojamas37 pagal XX
 01 02 str.

 Kitas              A*/AD
 personalas38,
 finansuojamas      B*,
 pagal XX 01 05     C*/AST
 str.

 IŠ VISO39                       1.848         1.848        1.848        1.848         1.848        1.848        1.848

      36
                Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą.
      37
                Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą.
      38
                Kurių išlaidos įskaičiuotos į orientacinę sumą.
      39
                Lentelėje nurodyti skaičiai atitinka tik personalą, kuris finansuojamas pagal įsteigimo planą, skirtą visai
                netiesioginei veiklai, už kurią atsakingi Mokslinių tyrimų, Informacinės visuomenės, Energetikos ir transporto,
                Įmonių ir Žuvininkystės ir jūrų reikalų generaliniai direktoratai. Todėl į šiuos skaičius neįtrauktas įsteigimo
                plano pareigybių finansavimas iš veiklos biudžeto ir JTC įsteigimo plano pareigybių finansavimas (žr.
                dokumentus KOM(2005) 439 ir KOM(2005) 445).

LT                                                           34                                                           LT
 ---pagebreak---      8.2.2.   Užduočių, susijusių su priemone, aprašymas

              Pagrindų programos įgyvendinimas

     8.2.3.   Žmogiškųjų išteklių (numatytų teisės aktais) šaltiniai

     (Pateikus daugiau kaip vieną šaltinį, nurodyti su kiekvienu šaltiniu susijusių pareigybių skaičių)

              ⌧ Šiuo metu programos valdymui skirtos pareigybės, kurios bus pakeistos arba joms
              skirtas laikas pratęstas.

              ⌧     Pareigybės, preliminariai skirtos 2006 m. MPS/PBP vykdyti.

                    Pareigybės, kurių bus prašoma kitos MPS/PBP procedūros metu

              ⌧ Pareigybės, kurios bus perskirstytos, naudojant valdymo tarnybų išteklius (vidinis
              perskirstymas)

                    Pareigybės, reikalingos n metams, tačiau nenumatytos tų metų MPS/PBP.

LT                                                  35                                                    LT
 ---pagebreak---      8.2.4.       Kitos administracinės išlaidos, įskaičiuotos į orientacinę sumą (XX 01 05 –
                  Administracinės valdymo išlaidos)40
                                                                                mln. EUR (trijų dešimtųjų tikslumu)

               Biudžeto eilutė
                                            2007      2008      2009      2010          2011        2012        2013
                                                                                IŠ VISO
                                            metai     metai     metai     metai         metai       metai       metai
          (numeris ir pavadinimas)

             Teisės aktais numatyti
                       darbuotojai

                         xx.01 05 01       304,222   310,306   316,513   322,843      329,300      335,886     342,603    2.261,673

                   Išorės personalas

                         xx.01 05 02       205,478   209,587   213,779   218,055      222,415      226,863     231,401    1.527,577

              Kitos administracinės
                            išlaidos

                         xx.01 05 03       196,948   200,888   204,904   209,002      213,183      217,447     221,796    1.464,167

     I viso techninei                 ir
     administracinei
     pagalbai                              706,648   720,781   735,196   749,900      764,898      780,196     795,800    5.253,418

     8.2.5.       Finansinės išlaidos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusios išlaidos, neįskaičiuotos
                  į orientacinę sumą
                                                                                mln. EUR (trijų dešimtųjų tikslumu)

                                            2007                2009       2010                       2012       2013
                                            metai     2008      metai      metai          2011        metai      metai      IŠ
          Žmogiškųjų išteklių rūšis
                                                      metai                               metai                            VISO
                                                                           2010

     Pareigūnai     ir     laikinas
     personalas (08 0101 ir)                11,633    11,866    12,103     12,345         12,592      12,844     13,101    86,483

     Personalas,     finansuojamas
     pagal XX 01 02 str.
     (pagalbinis        personalas,
     deleguotieji      nacionaliniai
     ekspertai,         personalas,
     dirbantis pagal sutartis ir kt.)

               Iš viso žmogiškiesiems
            ištekliams ir susijusioms
                            išlaidoms
           (NEĮSKAIČIUOTOMS į
                    orientacinę sumą)       11,633    11,866    12,103     12,345         12,592      12,844     13,101    86,483

     40
                Šie skaičiai atitinka išlaidas, numatytas visai EB Pagrindų programai (žr. KOM(2005) 119)

LT                                                             36                                                              LT
 ---pagebreak---          Apskaičiuota – Administracinės išlaidos
         Apskaičiuotos atsižvelgiant į šias hipotezes:

         - oficialių darbuotojų skaičius biudžeto ex A dalyje liks toks pat kaip ir 2006 m.

         - išlaidos dėl numatytos infliacijos kiekvienais metais padidės 2%, kaip nurodyta Fiche 1
         REV (Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, susijęs su finansinėmis perspektyvomis),

         - prielaida, kad kiekvienais metais oficialiajam personalui bus skiriama 108 000 eurų, o
         išorės personalui – 70 000 eurų (2004 m. kainomis).

         Apskaičiuota – Personalas, finansuojamas pagal XX 01 02 str.

         Jei tinka, pateikti nuorodą į 8.2.1 punktą.

     8.2.6 Kitos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą41
                                                                              mln. EUR (trijų dešimtųjų tikslumu)

                                                                                2012 ir
                                                     2007    2008    2009    2010    2011                  IŠ
                                                                                2013
                                                     metai   metai   metai   metai   metai                VISO
                                                                                metai

     XX 01 02 11 01 – Misijos                        0,320   0,326   0,333   0,339   0,346    0,713      2,376

     XX 01 02 11 02 – Susitikimai ir konferencijos   0,010   0,010   0,011   0,011   0,011    0,023      0,076

     XX 01 02 11 03 – Komitetai42
                                                     0,478   0,487   0,497   0,507   0,517    1,065      3,550

     XX 01 02 11 04 – Tyrimai ir konsultacijos

     XX 01 02 11 05 – Informacinės sistemos

     2     Iš viso kitų valdymo išlaidų (XX 01
           02 11)

     3 Kitos administravimui priskiriamos
        išlaidos (patikslinti, nurodant biudžeto
        eilutę)

            Iš viso administracinių išlaidų,
             nepriskiriamų žmogiškiesiems
          ištekliams ir susijusioms išlaidoms
         (NEĮSKAIČIUOTOMS į orientacinę
                         sumą)                       0,807   0,824   0,840   0,857   0,874    1,801      6,002

         Apskaičiuota - Kitos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą

         41
                  Šie skaičiai atitinka išlaidas, numatytas visai EB Pagrindų programai (žr. KOM(2005) 119).
         42
                  Europos mokslinių tyrimų patariamosios valdybos (EMTPV) komitetas.

LT                                                              37                                                  LT
 ---pagebreak---      Šie apskaičiavimai pagrįsti sumomis, kurių prašė Mokslinių tyrimų generalinis direktoratas
     2006 m., padidintomis 2% dėl numatytos metinės infliacijos. (Fiche 1 REV)

     Išlaidos, skirtoms žmogiškiesiems ir administraciniams ištekliams, apmokamos iš
     valdančiajam GD pagal metinių paskyrimų tvarką skirtų lėšų. Skiriant pareigybes, reikėtų
     atsižvelgti į galutinį pareigybių perskirstymą kiekvienam departamentui pagal naujas
     finansines perspektyvas.

LT                                               38                                               LT