title: Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl perviršinio deficito Suomijoje

text:
     LT

LT        LT
 ---pagebreak---      EUROPOS KOMISIJA

                                   Briuselis, 2010.6.15
                                   SEK(2010) 746 galutinis

                      Pasiūlymas

              TARYBOS SPRENDIMAS

           dėl perviršinio deficito Suomijoje

LT                                                           LT
 ---pagebreak---                                  AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

     1.       STABILUMO IR AUGIMO PAKTO TAIKYMAS DABARTINĖS KRIZĖS METU

     Šiuo metu daugelyje ES šalių valdžios sektoriaus biudžeto deficitas viršija Sutartyje nustatytą
     3 % BVP pamatinę vertę. Dažnai stiprus deficito bei skolos būklės pablogėjimas turi būti
     vertinamas turint omenyje beprecedentę 2008–2009 m. pasaulinę finansų krizę ir ekonomikos
     nuosmukį. Tam įtakos turi keli veiksniai. Pirma, dėl ekonomikos nuosmukio mažėja
     mokestinės pajamos ir didėja socialinių išmokų išlaidos (pvz., bedarbių pašalpos). Antra,
     pripažindama, kad biudžeto politika dabartinėje ypatingoje ekonominėje situacijoje vaidina
     svarbų vaidmenį, 2008 m. lapkričio mėn. Europos ekonomikos atkūrimo plane (EEAP), kurį
     gruodžio mėn. patvirtino Europos Vadovų Taryba, Komisija paragino imtis fiskalinių
     skatinamųjų priemonių. Plane numatyta, kad skatinamosios priemonės turi būti taikomos
     laiku, jos turi būti tikslinės, laikinos ir skirtingos įvairiose valstybėse narėse, atsižvelgiant į
     skirtingą šalių būklę valstybės finansų tvarumo ir konkurencingumo požiūriu, o pagerėjus
     ekonomikos sąlygoms jos turi būti panaikintos. Galiausiai kelios šalys ėmėsi priemonių
     finansų sektoriui stabilizuoti; kai kurios iš šių priemonių turėjo įtakos skolos būklei arba kelia
     didesnio deficito ir skolos riziką ateityje, nors tam tikras vyriausybės suteiktos paramos
     išlaidas ateityje būtų galima susigrąžinti.

     Pagal Stabilumo ir augimo paktą Komisija turi pradėti perviršinio deficito procedūrą (PDP),
     kai valstybės narės deficitas viršija 3 % BVP pamatinę vertę. Stabilumo ir augimo pakto
     2005 m. pakeitimais siekta užtikrinti, kad visuose perviršinio deficito procedūros etapuose
     būtų visų pirma atsižvelgiama į ekonomikos ir biudžeto aplinkybes. Taip Stabilumo ir augimo
     pakte numatyta struktūra, kuria palaikoma vyriausybės politika, skirta, atsižvelgiant į
     ekonominę padėtį, greitai atkurti patikimą biudžeto būklę, ir taip užtikrinamas ilgalaikis
     valstybės finansų tvarumas.

     2.       ANKSTESNI PERVIRŠINIO DEFICITO PROCEDŪROS VEIKSMAI

     Perviršinio deficito procedūra (PDP) nustatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo
     126 straipsnyje. Ši procedūra išaiškinta Tarybos reglamente (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio
     deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo1, kuris yra Stabilumo ir
     augimo pakto dalis.

     Pagal Sutarties 126 straipsnio 2 dalį Komisija turi stebėti, kaip laikomasi biudžetinės
     drausmės pagal šiuos du kriterijus: a) ar planuojamo arba faktinio valdžios sektoriaus
     biudžeto deficito ir bendrojo vidaus produkto santykis (BVP) viršija 3 % pamatinę vertę
     (išskyrus atvejus, kai santykis smarkiai ir nuolat mažėjo ir pasiekė lygį, artimą pamatinei
     vertei; arba pamatinės vertės perviršis yra tik išimtinis ir laikinas, o santykis lieka artimas
     pamatinei vertei); ir b) ar valstybės skolos ir BVP santykis viršija 60 % pamatinę vertę
     (išskyrus atvejus, kai tas santykis pakankamai mažėja ir tinkamu tempu artėja prie pamatinės
     vertės).

     1
            OL L 209, 1997 8 2, p. 6. Pranešime taip pat atsižvelgiama į 2009 m. lapkričio 10 d. ECOFIN tarybos
            patvirtintas „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo sąlygas bei stabilumo ir konvergencijos
            programų      formos     ir  turinio   gaires“,    su    kuriomis     galima    susipažinti  adresu
            http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm.

LT                                                      2                                                         LT
 ---pagebreak---      126 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad, valstybei narei nevykdant reikalavimų pagal vieną ar
     abu šiuos kriterijus, Komisija turi parengti pranešimą. Šiame pranešime taip pat turi būti
     „atsižvelgiama, ar bendrojo šalies biudžeto deficitas yra didesnis už valstybės investicijų
     išlaidas, be to, įvertinami ir kiti svarbūs veiksniai, įskaitant valstybės narės vidutinės trukmės
     ekonomikos ir biudžeto būklę“.

     Remdamasi duomenimis, kuriuos 2009 m. balandžio mėn. pateikė Suomijos valdžios
     institucijos2, ir atsižvelgdama į Komisijos tarnybų 2010 m. pavasario prognozę, 2010 m.
     gegužės 12 d. Komisija priėmė pranešimą dėl Suomijos pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį3.

     Po to [2010 m. gegužės 27 d.] pagal 126 straipsnio 4 dalį Ekonomikos ir finansų komitetas
     parengė nuomonę apie Komisijos pranešimą.

     3.       PERVIRŠINIO DEFICITO SUSIDARYMAS

     Remiantis PDP pranešimu, 2010 m. valdžios sektoriaus deficitas Suomijoje turėtų siekti 4,1 %
     BVP, taigi jis viršys 3 % BVP pamatinę vertę. Komisijos pranešime pagal 126 straipsnio 3
     dalį laikoma, kad numatomas deficitas nėra artimas 3 % BVP pamatinei vertei. Atsižvelgiant į
     2010 m. gegužės 14 d. Finansų ministerijos Parlamentui pateiktą trečią papildomą biudžetą,
     manoma, kad mokesčių pajamos 2010 m. gali būti 0,5 % BVP didesnės, negu planuotos, iš
     esmės dėl to, kad surenkama daugiau pelno mokesčių. Tai reiškia, kad rezultatai gali būti
     geresni, nei numatyti dabartinėse valstybės finansų projekcijose, bet kadangi šios projekcijos
     nebuvo iš esmės atnaujintos, oficialiai liko nepakeistas 2010 m. siektinas deficito rodiklis ir
     lieka galioti dabartinis vertinimas. Numatomas pamatinės vertės perviršis gali būti laikomas
     išimtiniu, kaip apibrėžta Sutartyje ir Stabilumo ir augimo pakte. Visų pirma jis susidarė dėl
     didelio ekonomikos nuosmukio, kaip apibrėžta Sutartyje ir Stabilumo ir augimo pakte, ir dėl
     skatinamųjų priemonių, kurių laikantis Europos ekonomikos atkūrimo plano buvo imtasi
     reaguojant į ekonomikos nuosmukį. Remiantis Komisijos tarnybų 2010 m. pavasario
     prognoze, 2009 m. realusis BVP susitraukė 7,8 %, o 2010 m. turėtų augti 1,4 %. Be to,
     numatomas pamatinės vertės viršijimas gali būti laikomas laikinu. Remiantis Komisijos
     tarnybų 2010 m. pavasario prognoze, 2011 m. deficitas sumažės iki mažesnės už pamatinę
     vertės, prie to prisidės numatomas ekonomikos atsigavimas. Sutartyje nustatytas deficito
     kriterijus nėra įvykdytas.

     Remiantis PDP pranešimu, 2010 m. bendroji valdžios sektoriaus skola lieka mažesnė už 60 %
     BVP pamatinę vertę ir sieks 49,9 % BVP. Komisijos tarnybų 2010 m. pavasario prognozėje
     numatoma, kad skolos santykis 2010 m. sieks 50,5 % BVP, o 2011 m. padidės iki 54,9 %
     BVP. Sutartyje nustatytas skolos kriterijus įvykdytas.

     Pagal Sutarties ir Stabilumo ir augimo pakto nuostatas Komisija pranešime taip pat nagrinėjo
     svarbius veiksnius. Pagal Stabilumo ir augimo paktą priimant sprendimą dėl perviršinio
     deficito į juos galima atsižvelgti tik tuomet, jei deficitas atitinka dvigubą artumo pamatinei

     2
            Pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 479/2009 valstybės narės du kartus per metus turi teikti Komisijai
            savo planuojamų bei faktinių valdžios sektoriaus deficito ir skolos lygių ataskaitas. Paskutinis Suomijos
            pranešimas pateiktas
            http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_
            notification_tables.
     3
            Visi su PDP susiję Suomijai skirti dokumentai pateikti svetainėje
            http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm.

LT                                                         3                                                            LT
 ---pagebreak---      vertei ir laikinumo sąlygą. Suomijos atveju dviguba sąlyga nėra įvykdyta. Svarbūs veiksniai
     patys savaime šiuo atveju iš esmės yra sąlyginai palankūs, atsižvelgiant į gerus Suomijos
     fiskalinės politikos rezultatus.

     Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonė pagal Sutarties 126 straipsnio 4 dalį atitinka
     Komisijos pranešime pagal 126 straipsnio 3 dalį pateiktą vertinimą.

     Atsižvelgdama į savo pranešimą pagal 126 straipsnio 3 dalį ir Ekonomikos ir finansų komiteto
     nuomonę pagal 126 straipsnio 4 dalį, Komisija laikosi nuomonės, kad Suomijoje yra susidaręs
     perviršinis deficitas. Ši Komisijos nuomonė, pagal 126 straipsnio 5 dalį priimta [2010 m.
     birželio 15 d.], yra skirta Tarybai. Komisija siūlo, kad Taryba priimtų atitinkamą sprendimą
     remdamasi 126 straipsnio 6 dalimi. Be to, Komisija teikia Tarybai rekomendaciją dėl Tarybos
     rekomendacijos Suomijai pagal 126 straipsnio 7 dalį siekiant ištaisyti perviršinio deficito
     padėtį.

     4.       REKOMENDACIJOS DĖL PERVIRŠINIO DEFICITO PADĖTIES IŠTAISYMO

     Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 4 dalį Tarybos rekomendacijoje
     pagal 126 straipsnio 7 dalį turi būti nustatytas ne ilgesnis kaip šešių mėnesių laikotarpis, per
     kurį atitinkama valstybė narė turi imtis veiksmingų priemonių perviršiniam deficitui ištaisyti,
     ir terminas, per kurį reikia ištaisyti perviršinį deficitą, o „ištaisymas turėtų būti užbaigtas per
     metus nuo tokio deficito nustatymo, nebent atsirastų ypatingų aplinkybių“. Reglamento 2
     straipsnio 6 dalyje nustatyta, kad sprendžiant, ar egzistuoja ypatingos aplinkybės, reikia
     atsižvelgti į svarbius veiksnius, aptartus Komisijos pranešime pagal Sutarties 126 straipsnio 3
     dalį. Reglamento 3 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad rekomendacijoje Taryba nurodo, kad,
     „siekiant ištaisyti perviršinį deficitą per rekomendacijoje nustatytą terminą, valstybė narė turi
     pasiekti minimalų metinį kiekvienam ciklui pritaikyto balanso pagerėjimą, kurio etalonas būtų
     ne mažiau kaip 0,5 % BVP, atėmus vienkartines ir laikinąsias priemones“.

     Suomijos atveju laikoma, kad svarbūs veiksniai, kurie paaiškinti Reglamento (EB)
     Nr. 1467/97 2 straipsnio 3 dalyje ir kuriuos Komisija išnagrinėjo pranešime pagal 124
     straipsnio 3 dalį, yra palankūs. Vis dėlto tai nereiškia, kad yra ypatingų aplinkybių, dėl kurių
     būtų galima nesilaikyti standartinio deficito ištaisymo termino. Visų pirma, remiantis
     Komisijos tarnybų 2010 m. pavasario prognoze ir darant prielaidą, kad politika nesikeis, jau
     2011 m. valdžios sektoriaus deficitas turėtų sumažėti kiek žemiau 3 % pamatinės vertės.
     Atsižvelgiant į tai, reikėtų leisti, kad Suomijos valdžios institucijos 2010 m. įgyvendintų
     numatytas fiskalines priemones, kartu užtikrindamos, kad planuojamas 3 % BVP pamatinės
     vertės viršijimas išliktų ribotas ir laikinas. Valdžios institucijos turėtų nurodyti priemones,
     skirtas užtikrinti, kad numatomas perviršinio deficito ištaisymas 2011 m. būtų tvarus.

     Siekiant vykdyti griežtesnę priežiūrą pagal PDP, kuri būtina dėl perviršinio deficito ištaisymo
     termino, reikės reguliariai ir laiku stebėti pažangą, padarytą įgyvendinant fiskalinio
     konsolidavimo strategiją, kad perviršinis deficitas būtų ištaisytas. Atsižvelgiant į tai, 2011 m.
     atnaujintoje Suomijos stabilumo programoje šiam klausimui galėtų būti skirtas atskiras
     skyrius.

LT                                                   4                                                     LT
 ---pagebreak---      Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas
                                                                         2007       2008       2009       2010          2011
                                          2010 m. pavasario COM           4,9        1,2       -7,8        1,4           2,1
                Realusis BVP                Finansų ministerijos
                (pokytis, %)                 2010 m. pavasario            4,9        1,2        -7,8       1,1          2,1
                                                 prognozė
                                             2010 m. pavasario
                                                                           5         4,1         -5        -4,6         -3,8
                                                  COM1
      Gamybos apimties atotrūkis
        (% potencialiojo BVP)
                                            Finansų ministerijos         nėra      nėra       nėra       nėra       nėra
                                             2010 m. pavasario           duom      duom       duom       duom       duom
                                                 prognozė                 enų       enų        enų        enų        enų
                                          2010 m. pavasario COM           5,2       4,2        -2,2       -3,8       -2,9
      Valdžios sektoriaus balansas          Finansų ministerijos
               (% BVP)                       2010 m. pavasario            5,2        4,1        -2,4       -4,2         -2,2
                                                 prognozė
                                          2010 m. pavasario COM            6,7       5,6        -1        -2,6       -1,7
              Pirminis balansas             Finansų ministerijos         nėra      nėra       nėra       nėra       nėra
                  (% BVP)                    2010 m. pavasario           duom      duom       duom       duom       duom
                                                 prognozė                 enų       enų        enų        enų        enų
                                          2010 m. pavasario COM            2,6       2,1       0,3        -1,4        -1
          Pagal ciklą pakoreguotas
                  balansas                  Finansų ministerijos         nėra      nėra       nėra       nėra       nėra
                  (% BVP)
                                             2010 m. pavasario           duom      duom       duom       duom       duom
                                                 prognozė                 enų       enų        enų        enų        enų
                                          2010 m. pavasario COM            2,6       2,1       0,4        -1,3        -1
           Struktūrinis balansas2           Finansų ministerijos         nėra      nėra       nėra       nėra       nėra
                 (% BVP)                     2010 m. pavasario           duom      duom       duom       duom       duom
                                                 prognozė                 enų       enų        enų        enų        enų
                                          2010 m. pavasario COM           35,2      34,2        44        50,5       54,9
      Bendroji valdžios sektoriaus
                 skola                      Finansų ministerijos
                                             2010 m. pavasario            35,2      34,2        44        49,9          51,7
               (% BVP)
                                                 prognozė
     Pastabos:
     1
         Remiantis potencialiojo augimo apskaičiavimais: 2,2 %, 2,1 %, 1,1 %, 1,0 % ir 1,3 % atitinkamai 2007–2011 m.
     2
      Pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. Pagal Komisijos tarnybų 2010 m.
     pavasario prognozę vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės yra 0,1 % BVP 2009 m. ir 0,2 % BVP 2010 m. – visos
     deficitą didinančios.

     Šaltinis:
     Finansų ministerijos 2010 m. pavasario prognozė; Komisijos tarnybų 2010 m. pavasario prognozės (COM); Komisijos
     tarnybų skaičiavimai.

LT                                                                5                                                            LT
 ---pagebreak---                                                 Pasiūlymas

                                         TARYBOS SPRENDIMAS

                                     dėl perviršinio deficito Suomijoje

     EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

     atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 126 straipsnio 6 dalį,

     atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

     atsižvelgdama į Suomijos pastabas,

     kadangi:

     (1)    Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 1 dalį valstybės narės
            vengia perviršinio valdžios sektoriaus deficito.

     (2)    Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai –
            priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir dideliam tvariam augimui,
            leidžiančiam kurti naujas darbo vietas.

     (3)    Pagal Sutarties 126 straipsnyje nustatytą perviršinio deficito procedūrą (PDP), kuri
            išaiškinta Tarybos reglamente (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros
            įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo4 (kuris yra Stabilumo ir augimo pakto
            dalis), numatyta priimti sprendimą dėl perviršinio deficito. Prie Sutarties pridėtame
            Protokole dėl perviršinio deficito procedūros nustatomos papildomos nuostatos,
            susijusios su PDP įgyvendinimu. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 479/20095 nustatytos
            išsamios taisyklės ir apibrėžtys, susijusios su minėto protokolo nuostatų taikymu.

     (4)    Stabilumo ir augimo pakto reforma siekta stiprinti jo veiksmingumą, ekonominius
            pagrindus ir užtikrinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą. Ja siekta užtikrinti, kad
            visuose perviršinio deficito procedūros (PDP) etapuose būtų visų pirma atsižvelgta į
            ekonomikos ir biudžeto aplinkybes. Taip Stabilumo ir augimo pakte numatyta
            struktūra, kuria palaikoma vyriausybės politika, skirta greitai grįžti prie patikimos
            biudžeto būklės, atsižvelgiant į ekonominę padėtį.

     4
            OL L 209, 1997 8 2, p. 6.
     5
            OL L 145, 2009 6 10, p. 1.

LT                                                   6                                               LT
 ---pagebreak---      (5)    Sutarties 126 straipsnio 5 dalyje reikalaujama, kad Komisija pateiktų Tarybai
            nuomonę, jeigu Komisija mano, kad valstybėje narėje yra susidaręs arba gali
            susidaryti perviršinis deficitas. Atsižvelgusi į savo pranešimą pagal 126 straipsnio 3
            dalį ir į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę pagal 126 straipsnio 4 dalį,
            Komisija padarė išvadą, kad Suomijoje susidarė perviršinis deficitas. Todėl [2010 m.
            birželio 15 d.] Komisija pateikė Tarybai tokią nuomonę dėl Suomijos6.

     (6)    Sutarties 126 straipsnio 6 dalyje nustatyta, kad Taryba, prieš priimdama sprendimą, ar
            yra susidaręs perviršinis deficitas, turėtų apsvarstyti ir nuodugniai įvertinti visas
            pastabas, kurias atitinkama valstybė narė pageidauja pateikti. Suomijos atveju, atlikus
            nuodugnų įvertinimą, daromos šios išvados.

     (7)    Remiantis 2010 m. balandžio mėn. Suomijos valdžios institucijų pateiktais
            duomenimis, 2010 m. valdžios sektoriaus deficitas Suomijoje turėtų siekti 4,1 % BVP
            ir viršyti 3 % BVP pamatinę vertę. Nors atsižvelgiant į 2010 m. gegužės 14 d. Finansų
            ministerijos Parlamentui pateiktą trečią papildomą biudžetą, manoma, kad mokesčių
            pajamos 2010 m. gali būti didesnės, negu planuotos, siektinas deficito rodiklis
            oficialiai liko nepakeistas. Numatomas deficitas nėra artimas 3 % BVP pamatinei
            vertei, bet numatomas pamatinės vertės viršijimas gali būti laikomas išimtiniu, kaip
            apibrėžta Sutartyje ir Stabilumo ir augimo pakte. Visų pirma, jis iš tiesų susidarė dėl
            didelio ekonomikos nuosmukio, kaip apibrėžta Sutartyje bei Stabilumo ir augimo
            pakte. Be to, numatomas pamatinės vertės viršijimas gali būti laikomas laikinu.
            Remiantis Komisijos tarnybų 2010 m. pavasario prognoze, 2011 m. deficitas sumažės
            iki mažesnės už pamatinę vertės, prie to prisidės numatomas ekonomikos atsigavimas.
            Sutartyje nustatytas deficito kriterijus nėra įvykdytas.

     (8)    Remiantis 2010 m. balandžio mėn. Suomijos valdžios institucijų pateiktais
            duomenimis, bendroji valdžios sektoriaus skola lieka mažesnė už 60 % BVP pamatinę
            vertę, ir numatoma, kad 2010 m. ji sudarys 49,9 % BVP. Komisijos tarnybų 2010 m.
            pavasario prognozėje numatyta, kad 2010 m. skolos santykis sieks 50,5 % BVP, o
            2011 m. padidės iki 54,9 % BVP – vis tiek liks mažesnis už 60 % BVP pamatinę vertę.
            Sutartyje nustatytas skolos kriterijus įvykdytas.

     (9)    Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 2 straipsnio 4 dalį, priimant Tarybos
            sprendimą dėl perviršinio deficito pagal 126 straipsnio 6 dalį, į svarbius veiksnius
            galima atsižvelgti tik tuomet, jeigu visapusiškai laikomasi dvigubos sąlygos – kad
            deficitas išliktų artimas pamatinei vertei ir pamatinės vertės perviršis būtų laikinas.
            Suomijos atveju ši dviguba sąlyga nėra įvykdyta. Todėl priimant šį sprendimą į
            svarbius veiksnius neatsižvelgiama,

     PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

                                                   1 straipsnis

     Atlikus bendrą vertinimą nustatyta, kad Suomijoje yra susidaręs perviršinis deficitas.

     6
            Visi su PDP susiję Suomijai skirti dokumentai pateikti svetainėje
            http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm.

LT                                                       7                                            LT
 ---pagebreak---                                              2 straipsnis

     Šis sprendimas skirtas Suomijos Respublikai.

     Priimta Briuselyje,

                                               Tarybos vardu
                                               Pirmininkas
                                               […]

LT                                                  8          LT


title: Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl leidimo pateikti į rinką ruginę duoną, į kurią įdėta fitosterolių (fitostanolių), kaip naują maisto produktą arba naują maisto komponentą pagal Europos parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 258/97

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

52005PC0344

Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl leidimo pateikti į rinką ruginę duoną, į kurią įdėta fitosterolių (fitostanolių), kaip naują maisto produktą arba naują maisto komponentą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 258/97  /* KOM/2005/0344 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 28.7.2005KOM(2005) 344 galutinisPasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl leidimo pateikti į rinką ruginę duoną, į kurią įdėta fitosterolių (fitostanolių), kaip naują maisto produktą arba naują maisto komponentą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 258/97(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS2000 m. rugsėjo 21 d. įmonė Karl Fazer Ltd . pagal Reglamento (EB) Nr. 258/97 dėl naujų maisto produktų ir naujų maisto komponentų 4 straipsnį pateikė kompetentingoms Suomijos valdžios institucijoms prašymą leisti pateikti į rinką maisto produktus, į kuriuos įdėta fitosterolių, kaip naujus maisto produktus arba naujus maisto ingredientus.Pradinėje Suomijos įvertinimo ataskaitoje buvo padaryta išvada, kad fitosteroliai yra saugūs ir tinka vartoti žmonėms. Tačiau valstybės narės pareiškė pagrįstų prieštaravimų dėl jų, kaip naujų maisto produktų arba naujų maisto ingredientų, pateikimo į rinką. Todėl pagal Reglamento (EB) Nr. 258/97 7 straipsnio 1 dalį reikėjo komitologijos procedūros tvarka gauti sprendimą, leidžiantį pateikti produktus į rinką.Kadangi valstybės narės pareiškė prieštaravimų, Komisija paprašė ankstesnio Maisto produktų mokslinio komiteto (MPMK) nuomonės. Ji buvo pateikta 2003 m. kovo 5 d. MPMK savo nuomonėje dėl paraiškų (įskaitant Karl Fazer Ltd . paraišką) patvirtinti maisto produktus, kuriuose yra įvairių augalų sterolio, padarė išvadą, kad fitosterolių priedai yra saugūs, jeigu suvartojamas kiekis neviršija 3 g per dieną.Be to, MPMK savo 2002 m. rugsėjo 26 d. nuomonėje „Bendras požiūris į ilgalaikes pasekmes vartojant padidintus fitosterolių iš daugeriopų mitybos šaltinių kiekius, akcentuojant β-karotino poveikį“ nurodė, kad nėra įrodymų, patvirtinančių, jog suvartojant jų daugiau kaip 3 g per dieną gaunama daugiau naudos, ir kad dideli kiekiai gali sukelti nepageidaujamą poveikį, todėl būtų išmintinga nevartoti augalų sterolio daugiau kaip 3 g per dieną.Atsižvelgiant į šias aplinkybes, 2004 m. balandžio 4 d. Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniam komitetui buvo pateiktas Komisijos sprendimo, leidžiančio pateikti į rinką ruginę duoną, į kurią įdėta fitosterolių (fitostanolių), kaip naujus maisto produktus arba naujus maisto ingredientus, projektas. Šešios valstybės narės balsavo prieš, šešios valstybės narės balsavo už ir trys susilaikė.Komitetas balsuodamas kvalifikuotąja balsų dauguma nepateikė nuomonės dėl Komisijos pateikto projekto. Todėl dabar, vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 258/97 13 straipsnio 4 dalies b punktu ir Tarybos sprendimo 1999/468/EB 5 straipsniu, Komisija turi pateikti Tarybai pasiūlymą dėl numatomų priemonių, kuri per trijų mėnesių laikotarpį gali balsuoti dėl jų kvalifikuotąja dauguma, ir informuoti Europos Parlamentą, kuris nuspręstų, kad reikia pareikšti savo nuomonę pagal pirmiau minėto sprendimo 8 straipsnį.  PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl leidimo pateikti į rinką ruginę duoną, į kurią įdėta fitosterolių (fitostanolių), kaip naują maisto produktą arba naują maisto komponentą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 258/97EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1997 m. sausio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 258/97 dėl naujų maisto produktų ir naujų maisto komponentų[1], ypač į jo 7 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi:(1) 2000 m. rugsėjo 21 d. įmonė Karl Fazer LTD. pateikė kompetentingoms Suomijos valdžios institucijoms prašymą leisti pateikti į rinką maisto produktus su fitosterolio priedais kaip naujus maisto produktus arba naujus maisto ingredientus.(2) 2001 m. sausio 29 d. kompetentingos Suomijos institucijos pateikė savo pradinę įvertinimo ataskaitą;(3) Savo pradinėje įvertinimo ataskaitoje kompetentinga Suomijos maisto produktų saugos įvertinimo įstaiga padarė išvadą, kad fitosteroliai (fitostanoliai) yra saugūs ir tinka vartoti žmonėms;(4) 2001 m. kovo 13 d. Komisija išplatino šią pradinę įvertinimo ataskaitą visoms valstybėms narėms;(5) Per 60 dienų laikotarpį, numatytą Reglamento 6 straipsnio 4 dalyje ir remiantis šios dalies nuostata, dėl šių produktų pateikimo į rinką buvo pareikšti pagrįsti prieštaravimai;(6) Maisto produktų mokslinis komitetas (MPMK) savo 2002 m. rugsėjo 26 d. nuomonėje „Bendras požiūris į ilgalaikes pasekmes vartojant padidintus fitosterolių iš daugiariopų mitybos šaltinių kiekius, akcentuojant β-karotino poveikį“ nurodė, kad nėra įrodymų, patvirtinančių, jos jų suvartojant daugiau kaip 3 g per dieną gaunama daugiau naudos, ir kad dideli kiekiai gali sukelti nepageidaujamą poveikį, todėl būtų išmintinga nevartoti augalų sterolio daugiau kaip 3 g per dieną;(7) Be to, MPMK savo 2003 m. kovo 5 d. nuomonėje dėl paraiškų patvirtinti maisto produktus, kuriuose yra įvairių augalų sterolio, dar kartą išreiškė savo susirūpinimą dėl vartojant įvairius produktus, į kuriuos įdėta fitosterolių, gaunamo bendro šių medžiagų kiekio. Tačiau tuo pat metu MPMK, atsižvelgdamas į Oy Karl Fazer Ab prašymą, patvirtino, kad naudoti fitosterolius įvairiuose kepiniuose yra saugu;(8) Todėl, atsižvelgdama į susirūpinimą dėl bendro iš įvairių produktų gaunamo fitosterolių ir (arba) fitostanolių kiekio, Oy Karl Fazer Ab sutiko teikti prašymą ne dėl kepinių apskritai, o tik dėl ruginės duonos.(9) Komisijos reglamentu (EB) Nr. 608/2004[2] dėl maisto produktų ir maisto ingredientų, į kuriuos įdėta fitosterolių, fitosterolių esterių, fitostanolių ir (arba) fitostanolių esterių, ženklinimo užtikrinama, kad vartotojai gaus reikiamą informaciją, taip siekiant išvengti per didelio pridedamų fitosterolių kiekio;(10) Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas nepateikė palankios nuomonės šiuo klausimu,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnis1 priede aprašyti maisto produktai arba maisto ingredientai, į kuriuos įdėta 2 priede apibrėžtų fitosterolių (fitostanolių), toliau – produktai, gali būti pateikiami į Bendrijos rinką.2 straipsnisProduktai pateikiami tokiu būdu, kad juos būtų galima lengvai padalinti į porcijas, į kurias yra įdėta ne daugiau kaip 3 g (1 porcija per dieną) arba 1 g (3 porcijos per dieną) fitosterolių (fitostanolių).3 straipsnisŠis sprendimas skirtas Oy Karl Fazer Ab , Fazerintie 6, FIN-00941 Helsinkis.Priimta Briuselyje, […]Tarybos varduPirmininkas1 priedas1 straipsnyje nurodyti produktaiRuginė duona , kurioje yra 50% (nesijotų rugių miltų, sveikų ir eižėtų rugių grūdų ir rugių dribsnių); 30% kviečių; įdėta 5% cukraus, tačiau nedėta riebalų.2 priedasFitosterolių ir fitostanolių, skirtų dėti į maisto produktus ir maisto ingredientus, specifikacijosApibrėžimas:Fitosteroliai ir fitostanoliai yra iš augalų ekstrahuoti steroliai ir stanoliai, galintys būti laisvųjų sterolių ir stanolių pavidalo ar esterifikuoti su maistinėmis riebalų rūgštimis.Sudėtis (tiriant dujų chromatografija liepsnos jonizacijos detektoriumi ar ekvivalentišku metodu):( 80% (-sitisterolio( 15% (-sitostanolio( 40% kampesterolio( 5% kampestanolio( 30% stigmasterolio( 3% brasikasterolio( 3% kitų sterolių/stanoliųTarša/grynumas (tiriant dujų chromatografija liepsnos jonizacijos detektoriumi ar ekvivalentišku metodu):Iš kitų šaltinių nei maistiniai augaliniai aliejai ekstrahuoti fitosteroliai ir fitostanoliai neturi būti užteršti, jų grynumas turi būti daugiau kaip 99 %.[1] OL L43, 1997 m. vasario 14 d., p. 1.[2] OL L97, 2004 m. balandžio 1 d., p. 44.


				|

		52012PC0654

			Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS kuriuo Belgijai leidžiama taikyti specialią priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 285 straipsnio /* COM/2012/0654 final - 2012/0312 (NLE) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO APLINKYBĖS
Pasiūlymo pagrindas ir tikslai
Vadovaudamasi 2006 m. lapkričio 28 d.
Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio
bendros sistemos[1] (toliau – PVM direktyva) 395 straipsnio
1 dalimi, Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, gali vieningai
leisti bet kuriai valstybei narei taikyti nuo tos direktyvos nuostatų
nukrypstančias specialias priemones, kad būtų paprastinama PVM
rinkimo tvarka arba užkirstas kelias tam tikriems mokesčių
slėpimo ar vengimo būdams.
2012 m. birželio 21 d. Komisijoje
užregistruotu raštu Belgija paprašė leidimo pradėti taikyti
priemonę, pagal kurią apmokestinamieji asmenys, kurių
metinė apyvarta neviršija 25 000 EUR, būtų atleisti
nuo PVM. Vadovaudamasi PVM direktyvos 395 straipsnio 2 dalimi, 2012 m.
rugsėjo 13 d. raštu Komisija pranešė kitoms valstybėms
narėms apie Belgijos prašymą. 2012 m. rugsėjo 17 d.
raštu Komisija pranešė Belgijai, kad turi visą prašymui
įvertinti būtiną informaciją.
Bendrosios aplinkybės
Remiantis PVM direktyvos
XII antraštinės dalies 1 skyriumi, valstybėms narėms
suteikiama galimybė mažosioms įmonėms taikyti specialias
schemas, įskaitant galimybę nuo PVM atleisti apmokestinamuosius
asmenis, kurių metinė apyvarta neviršija tam tikros ribos. Ši išimtis
reiškia, kad apmokestinamasis asmuo neturi apskaičiuoti PVM už tiekiamas
prekes ar teikiamas paslaugas ir todėl negali atskaityti pirkimo PVM.
Pagal PVM direktyvos 285 straipsnį
valstybės narės, nepasinaudojusios Tarybos direktyvos 67/228/EEB[2]
14 straipsniu, gali atleisti nuo PVM apmokestinamuosius asmenis, kuriems
taikoma riba yra ne didesnė nei 5 000 EUR.
Dabartinėmis ekonominėmis ir
politinėmis aplinkybėmis Belgijos vyriausybė norėtų
padidinti šią ribą iki 25 000 EUR su galimybe padidinti
ją, siekiant išlaikyti jos realią vertę. Pradėjus taikyti
tokią ribą, bus supaprastinta mažosioms įmonėms skirta PVM
sistema ir labai sumažės schemos reikalavimus atitinkančioms
įmonėms tenkanti našta, atleidžiant jas nuo daugybės PVM
prievolių pagal įprastines PVM procedūras. Apmokestinamiesiems
asmenims sistema būtų neprivaloma. Belgijos valdžios institucijų
duomenimis, schema naudosis apie 1 % apmokestinamųjų
asmenų, ir tai turės atitinkamą minimalų poveikį
biudžetui (apie 0,2 %).
Pasiūlymo srityje galiojančios
nuostatos
2004 m. Komisija pateikė
pasiūlymą iki 100 000 EUR padidinti valstybėse
narėse taikomą metinės apyvartos ribą (COM(2004) 728 galutinis),
kurios nepasiekę apmokestinamieji asmenys atleidžiami nuo PVM.
Derėjimas su kitomis Sąjungos
politikos sritimis ir tikslais
Netaikoma.
2.           KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS
ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
Konsultacijos su suinteresuotomis šalimis
Netaikoma
Išorės tiriamųjų
duomenų rinkimas ir naudojimas
Nepriklausomo tyrimo neprireikė
Poveikio vertinimas
Tarybos sprendimo pasiūlymu siekiama
įvesti paprastinimo priemonę, kuria panaikinama daug PVM
prievolių įmonėms, kurių metinė apyvarta neviršija 25 000
EUR, ir kuri dėl to gali turėti teigiamą poveikį.
Dėl siauros nukrypti leidžiančios
nuostatos taikymo srities ir riboto jos taikymo laikotarpio, bet kuriuo atveju
poveikis bus nedidelis.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
Siūlomų veiksmų santrauka
Leidimas Belgijai taikyti nuo PVM direktyvos
nuostatų dėl supaprastinimo priemonės taikymo įmonėms,
kurių metinė apyvarta neviršija 25 000 EUR,
nukrypstančią priemonę.
Teisinis pagrindas
PVM direktyvos 395 straipsnis.
Subsidiarumo principas
Pasiūlymas priklauso išimtinei Europos
Sąjungos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas.
Proporcingumo principas
Pasiūlymas atitinka proporcingumo
principą dėl toliau nurodytų priežasčių.
Šis sprendimas yra susijęs su valstybei
narei jos pačios prašymu suteiktu leidimu ir nėra privalomas.
Atsižvelgiant į ribotą šios nukrypti
leidžiančios nuostatos taikymo sritį, speciali priemonė yra
proporcinga siekiamam tikslui.
Pasirinkta priemonė
Siūloma priemonė – Tarybos
sprendimas.
Pagal PVM direktyvos 395 straipsnį
nukrypti nuo įprastinių taisyklių galima tik Komisijos
pasiūlymu vieningai leidus Tarybai. Be to, Tarybos sprendimas yra
tinkamiausia priemonė, nes jis gali būti skirtas atskiroms
valstybėms narėms.
4.           POVEIKIS BIUDŽETUI
Pasiūlymas ES biudžetui poveikio neturi,
kadangi Belgija apskaičiuos kompensaciją pagal Tarybos reglamento
(EEB, EURATOMAS) 1553/89 6 straipsnį.
5.           NEPRIVALOMI ELEMENTAI
Persvarstymo, peržiūros, laikino
galiojimo sąlyga
Į pasiūlymą įtraukta
laikino galiojimo sąlyga.
2012/0312 (NLE)
Pasiūlymas
TARYBOS SPRENDIMAS
kuriuo Belgijai leidžiama taikyti specialią
priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl
pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 285 straipsnio
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2006 m.
lapkričio 28 d. Tarybos direktyvą 2006/112/EB dėl
pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos[3],
ypač į jos 395 straipsnio 1 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos
pasiūlymą,
kadangi:
(1)       raštu, kurį Komisija
užregistravo 2012 m. birželio 21 d., Belgija paprašė leidimo
taikyti priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB 285 straipsnio,
siekdama nuo pridėtinės vertės mokesčio (PVM) atleisti
apmokestinamuosius asmenis, kurių metinė apyvarta neviršija 25 000 EUR.
Pagal šią priemonę tie apmokestinamieji asmenys ir toliau
būtų atleidžiami nuo visų arba kai kurių su PVM
susijusių prievolių, nurodytų Direktyvos 2006/112/EB
XI antraštinės dalies 2–6 skyriuose;
(2)       2012 m. rugsėjo 13 d.
raštu Komisija pranešė kitoms valstybėms narėms apie Belgijos
prašymą. 2012 m. rugsėjo 17 d. raštu Komisija pranešė
Belgijai, kad turi visą prašymui įvertinti būtiną
informaciją;
(3)       pagal Direktyvos 2006/112/EB 285 straipsnį
valstybės narės, nepasinaudojusios Tarybos direktyvos 67/288/EEB[4]
14 straipsniu, gali atleisti nuo PVM apmokestinamuosius asmenis,
kurių apyvarta neviršija 5 000 EUR. Belgija paprašė, kad ši
riba būtų padidinta iki 25 000 EUR;
(4)       didesnė riba taikant
specialiąją schemą mažosioms įmonėms yra paprastinimo
priemonė, kadangi ja galima smarkiai sumažinti mažiausių
įmonių PVM prievoles. Ši specialioji schema apmokestinamiesiems
asmenims nėra privaloma;
(5)       Komisija į 2004 m.
spalio 29 d. direktyvos, kuria supaprastinamos pridėtinės
vertės mokesčio prievolės, pasiūlymą[5]
įtraukė nuostatas, kuriomis pagal atleidimo nuo PVM schemą
valstybėms narėms leidžiama nustatyti viršutinę metinės
apyvartos ribą, neviršijančią 100 000 EUR arba
lygiavertę sumą nacionaline valiuta, kuri kasmet gali būti
persvarstoma. Belgijos pateiktas prašymas atitinka šį pasiūlymą;
(6)       nukrypti leidžianti
priemonė neturi jokio poveikio Sąjungos nuosaviems ištekliams,
kuriuos sudaro surenkamas PVM, ir turi nežymų poveikį galutinio
vartojimo etapu valstybės narės surenkamų mokesčių
pajamų bendrai sumai,
PRIĖMĖ ŠĮ
SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Nukrypstant nuo Direktyvos 2006/112/EB 285 straipsnio,
Belgijai leidžiama nuo PVM atleisti apmokestinamuosius asmenis, kurių
metinė apyvarta neviršija 25 000 EUR.
Belgija gali padidinti tą viršutinę
ribą, kad būtų išlaikytas realus neapmokestinimo lygis.
2 straipsnis
Šis sprendimas taikomas iki ankstesnės iš
šių datų: arba kol įsigalios direktyva, kuria iš dalies
keičiamos viršutinių metinės apyvartos ribų sumos, iki
kurių apmokestinamieji asmenys gali būti atleidžiami nuo PVM, arba
iki 2015 m. gruodžio 31 d.
Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną
po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
3 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Belgijos Karalystei.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
[1]               OL L 347, 2006 12 11,
p. 1.
[2]               OL 71, 1967 4 14,
p. 1303–1312.
[3]               OL L 347, 2006 12 11,
p. 1.
[4]               OL 71, 1967 4 14, p. 1303–1312.
[5]               COM(2004) 728 galutinis.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52009PC0587

Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl pozicijos, kurios turi laikytis Bendrija dėl pasiūlymo iš dalies pakeisti Muitinės konvenciją dėl tarptautinio krovinių gabenimo su TIR knygelėmis (1975 m. TIR konvencija)  /* KOM/2009/0587 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 2009.10.29KOM(2009)587 galutinisPasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl pozicijos, kurios turi laikytis Bendrija dėl pasiūlymo iš dalies pakeisti Muitinės konvenciją dėl tarptautinio krovinių gabenimo su TIR knygelėmis (1975 m. TIR konvencija)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. PASIūLYMO APLINKYBėS1.1. Pasiūlymo pagrindas ir tikslaiTarybos reglamentu (EEB) Nr. 2112/78 Europos ekonominės bendrijos vardu buvo patvirtinta 1975 m. lapkričio 14 d. Muitinės konvencija dėl tarptautinio krovinių gabenimo su TIR knygelėmis (TIR konvencija). Bendrijoje Konvencija įsigaliojo 1983 m. birželio 20 d.Siūlomu sprendimu siekiama, kad Bendrija priimtų naujausius TIR konvencijos pakeitimus, kuriems pritarė JT EEK su transportu susijusių muitinės klausimų darbo grupė.1.2. Bendrosios aplinkybėsTIR konvencijoje, kurią administruoja Ženevoje įsikūrusi Jungtinių Tautų Europos ekonominė komisija (JT EEK), nustatyta muitinės tranzito procedūra, taikoma tarptautiniam krovinių gabenimui kelių transportu. Konvencija sudaromos sąlygos gabenti prekes, kurioms muitų ir mokesčių taikymas yra sustabdytas, ir kirsti tarptautines sienas muitinei pakeliui taikant tik būtiniausias intervencijos priemones. Taikant TIR sistemą, mažėja įprastinių tarptautinio prekių gabenimo kliūčių, todėl skatinama tarptautinės prekybos plėtra. Dėl šios sistemos mažėja gabenimo tranzitu vėlavimo atvejų, taigi sutaupoma daug transporto sąnaudų. Svarbiausias sistemos privalumas – TIR konvencija suteikia galimybę, naudojantis tarptautine garantijų grandine, palyginti paprastai naudotis reikiamomis garantijomis.JT EEK su transportu susijusių muitinės klausimų darbo grupė sutarė, kad reikalingi kai kurie TIR konvencijos pakeitimai. Konkrečiai, reikia iš dalies pakeisti TIR konvencijos 9 priedo I dalį. Šioje dalyje aptariama asociacijų teisė išduoti TIR knygeles ir būti garantais. Darbo grupė nutarė pertvarkyti šią Konvencijos dalį į ją įtraukdama tam tikras naujas nuostatas, kurios praktiškai yra taikomos, tačiau iki šiol nebuvo aiškiai apibrėžtos teisės akte. Siūloma nustatyti asociacijų prievolę kompetentingoms institucijoms teikti patvirtintas viso bendrųjų draudimo sutarčių, kurias jos yra sudariusios su tarptautinėmis draudimo bendrovėmis, teksto kopijas. Dabar asociacijos turi pranešti tarptautinei organizacijai apie iš muitinės gautus mokėjimo prašymus. Be to, TIR sistema dabar gali naudotis ne tik transporto sektoriaus interesams atstovaujančios asociacijos.1.3. Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatosTIR konvencijos 9 priedo I dalis.1.4. Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslaisSiūlomas sprendimas atitinka bendrąją prekybos ir transporto politiką. Pagal TIR sistemą, kuria lengvinamas kelių transportas, prekes galima gabenti per 68 Susitariančiąsias šalis muitinių administracijoms taikant tik būtiniausias intervencijos priemones, taip pat TIR sistema suteikia galimybę, naudojantis tarptautine garantijų grandine, palyginti paprastai naudotis reikiamomis garantijomis. Supaprastinimas, kurį leidžia pasiekti TIR konvencija, atitinka persvarstytą Lisabonos strategiją.2. KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS2.1. Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimisKonsultacijų metodai, pagrindiniai tiriamieji sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimasKonsultacijos dėl pasiūlymo vyko su Tarptautine kelių transporto sąjunga. Šios konsultacijos vyko per Muitinės kodekso komiteto posėdžius ir JT EEK su transportu susijusių muitinės klausimų darbo grupės sesijas.Atsakymų santrauka ir kaip į juos buvo atsižvelgtaPalanki nuomonė.2.2. Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimasNepriklausomo tyrimo neprireikė.2.3. Poveikio vertinimasSiūlomais pakeitimais nepakeičiama TIR konvencijos 9 priedo I dalies esmė, jais ta dalis tik pertvarkoma taip, kad būtų lengviau suprasti ir taikyti procedūrą, pagal kurią asociacijoms suteikiama teisė išduoti TIR knygeles ir būti garantais. Be to, įtraukiamos tam tikros naujos nuostatos. Remiantis 9 priedo I dalies 1 straipsniu, TIR sistema dabar gali naudotis ne tik transporto sektoriaus interesams atstovaujančios asociacijos. 9 priedo I dalyje nustatoma asociacijų prievolė kompetentingoms institucijoms teikti patvirtintas viso bendrųjų draudimo sutarčių, kurias jos yra sudariusios su tarptautinėmis draudimo bendrovėmis, teksto kopijas. Dabar asociacijos turi pranešti tarptautinei organizacijai apie iš muitinės gautus mokėjimo prašymus.Atlikus šiuos pakeitimus, Konvencijoje bus aiškiau apibūdinta procedūra, pagal kurią asociacijoms suteikiama teisė išduoti TIR knygeles ir būti garantais. Galimybė laisvai naudotis TIR sistema užtikrinama ne tik transporto, bet ir kitiems sektoriams atstovaujančioms asociacijoms. Praktinės procedūros, kuriomis pagrindiniai sistemos dalyviai jau naudojasi, dabar aiškiai įteisinamos Konvencijos tekste.3. TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI3.1. Siūlomų veiksmų santraukaSiūlomu sprendimu nustatoma pozicija, kurios turi laikytis Bendrija dėl pasiūlymo iš dalies keisti Muitinės konvenciją dėl tarptautinio krovinių gabenimo su TIR knygelėmis.3.2. Teisinis pagrindasEuropos bendrijos steigimo sutarties 133 straipsnis ir 300 straipsnio 2 dalies antra pastraipa.3.3. Subsidiarumo principasPasiūlymas atitinka subsidiarumo principą. Juo remiantis galima įgyvendinti tarptautinio susitarimo, kuris atitinka subsidiarumo principą, pakeitimą.Siūlomiems pakeitimams preliminariai pritarė JT EEK su transportu susijusių muitinės klausimų darbo grupė.3.4. Proporcingumo principasPasiūlymas atitinka proporcingumo principą. Juo remiantis galima įgyvendinti tarptautinio susitarimo, kuris atitinka proporcingumo principą, pakeitimą.3.5. Pasirinkta priemonėSiūloma priemonė – sprendimas.Tarptautiniai susitarimai ir tokių susitarimų pakeitimai į Bendrijos teisinę sistemą paprastai įtraukiami priimant sprendimą.4. POVEIKIS BIUDžETUIPasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui.PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl pozicijos, kurios turi laikytis Bendrija dėl pasiūlymo iš dalies pakeisti Muitinės konvenciją dėl tarptautinio krovinių gabenimo su TIR knygelėmis (1975 m. TIR konvencija)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 133 straipsnį kartu su 300 straipsnio 2 dalies antra pastraipa,kadangi:1.  1978 m. liepos 25 d. Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 2112/78[1] Bendrijos vardu buvo patvirtinta 1975 m. lapkričio 14 d. Muitinės konvencija dėl tarptautinio krovinių gabenimo su TIR knygelėmis (TIR konvencija), įsigaliojusi Bendrijoje 1983 m. birželio 20 d.[2].2.  Konsoliduota TIR konvencijos versija paskelbta 2009 m. gegužės 28 d. Tarybos sprendimo 2009/477/EB[3] priede; sprendime nustatyta, kad Komisija skelbia būsimus TIR konvencijos pakeitimus Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje , nurodydama jų įsigaliojimo datą.3.  2009 m. birželio mėn. JT EEK su transportu susijusių muitinės klausimų darbo grupė nutarė, kad reikalingi kai kurie TIR konvencijos pakeitimai. Turėtų būti keičiama TIR konvencijos 9 priedo I dalis, kuria reglamentuojama asociacijoms suteikiama teisė išduoti TIR knygeles ir būti garantais.4.  Siūlomais pakeitimais nepakeičiama TIR konvencijos 9 priedo I dalies esmė, jais ta dalis tik pertvarkoma taip, kad būtų lengviau suprasti ir taikyti procedūrą, pagal kurią asociacijoms suteikiama teisė išduoti TIR knygeles ir būti garantais. Be to, įtraukiamos tam tikros naujos nuostatos. Viena jų užtikrinama galimybė laisvai naudotis TIR sistema ne tik transporto, bet ir kitiems sektoriams atstovaujančioms asociacijoms. Kiti pakeitimai susiję su praktinėmis procedūromis, kuriomis jau naudojamasi, bet kurios dar nėra įteisintos Konvencijos tekste.5.  Visos valstybės narės pareiškė teigiamą nuomonę dėl siūlomų pakeitimų. Su transportu susijusių muitinės klausimų darbo grupės parengtas pakeitimų projektas jau aptartas Muitinės kodekso komitete ir jam pritarta.6.  Kita TIR konvencijos administracinio komiteto sesija numatoma 2009 m. rugsėjo mėn., tad tikimasi, kad visos TIR konvencijos Susitariančiosios šalys bus pasirengusios formaliai priimti siūlomus TIR konvencijos pakeitimus.7.  Todėl reikėtų nustatyti Bendrijos poziciją dėl siūlomų pakeitimų,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisBendrijos pozicija Administraciniame komitete grindžiama priede pateikiamu pakeitimų projektu.2 straipsnisŠis sprendimas skirtas valstybėms narėms.Priėmus pakeitimą, Komisija jį paskelbia Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje nurodydama jo įsigaliojimo datą.Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkasPRIEDAS9 priedo I dalis pakeičiama taip:„I dalisTEISĖS IŠDUOTI TIR KNYGELES IR BŪTI GARANTAIS SUTEIKIMAS ASOCIACIJOMSSĄLYGOS IR REIKALAVIMAI8.  KAD SUSITARIANčIOJI šALIS ASOCIACIJAI SUTEIKTų TEISę IšDUOTI TIR KNYGELES IR BūTI GARANTU PAGAL KONVENCIJOS 6 STRAIPSNį, JI TURI ATITIKTI šIAS SąLYGAS IR REIKALAVIMUS:a) įrodyti, kad ji ne mažiau kaip vienerius metus veikia kaip asociacija, įsisteigusi teisę suteikiančioje Susitariančiojoje šalyje;b) įrodyti, kad jos finansinė būklė yra gera ir kad ji turi logistikos priemones, suteikiančias galimybę vykdyti Konvencija nustatytas prievoles;c) nebūti padariusi sunkių ar pakartotinių muitų ar mokesčių teisės aktų pažeidimų;d) su Susitariančiosios šalies, kurios teritorijoje ji yra įsisteigusi, kompetentingomis institucijomis turi būti raštu sudariusi susitarimą ar bet kokį kitą teisinį dokumentą, kuriuo įsipareigoja vykdyti šio straipsnio 3 dalyje nurodytas prievoles.9.  Patvirtinta 1 dalies d punkte nurodyto rašytinio susitarimo ar bet kokio kito teisinio dokumento kopija ir, jei reikia, patvirtintas jo vertimas į anglų, prancūzų ar rusų kalbą deponuojami TIR vykdomojoje taryboje. Apie visus pakeitimus nedelsiant pranešama TIR vykdomajai tarybai.10.  Asociacija privalo:i) laikytis Konvencijos 8 straipsnyje nustatytų prievolių;ii) sutikti su Susitariančiosios šalies už TIR knygelę nustatyta didžiausia suma, kurios galima iš jos reikalauti pagal Konvencijos 8 straipsnio 3 dalį;iii) nuolat, o ypač prieš prašydama, kad asmenims būtų suteiktas TIR procedūros vykdytojo leidimas, tikrinti, ar laikomasi šio priedo II dalyje išdėstytų minimalių sąlygų ir reikalavimų;iv) užtikrinti garantija visus jos įsisteigimo valstybėje prisiimtus įsipareigojimus tuo atveju, kai operacijos vykdomos su jos arba tos pačios tarptautinės organizacijos, kurios filialas ji yra, filialais esančių užsienio asociacijų išduotomis TIR knygelėmis;v) apdrausti savo atsakomybę draudimo kompanijoje, draudikų grupėje arba finansų įstaigoje Susitariančiosios šalies, kurios teritorijoje ji yra įsisteigusi, kompetentingoms institucijoms priimtinu būdu. Į draudimo arba finansinės garantijos sutartį (-is) turi būti įtrauktos visos atsakomybės rūšys, susijusios su operacijomis, vykdomomis su jos arba tos pačios tarptautinės organizacijos, kurios filialas ji yra, filialais esančių užsienio asociacijų išduotomis TIR knygelėmis.Pranešimo apie draudimo ar finansinės garantijos sutarties (-čių) nutraukimą terminas negali būti trumpesnis nei pranešimo apie 1 dalies d punkte nurodyto raštiško susitarimo ar bet kokio kito teisinio dokumento nutraukimo terminas. Patvirtintos draudimo ar finansinės sutarties (-čių) bei visų vėlesnių šių dokumentų pakeitimų kopijos, taip pat, prireikus, patvirtintas jų vertimas į anglų, prancūzų ar rusų kalbą deponuojami TIR vykdomojoje taryboje;vi) kasmet iki kovo 1 d. TIR vykdomajai tarybai pranešti kiekvienos rūšies jos išduodamų TIR knygelių kainą;vii) leisti kompetentingoms institucijoms tikrinti visas su TIR procedūros administravimu susijusias bylas ir tvarkomą apskaitą;viii) patvirtinti veiksmingą, kai galima, neteisminio ginčų dėl netinkamo ar apgaulingo TIR knygelių naudojimo nagrinėjimo tvarką;ix) griežtai laikytis Susitariančiosios šalies, kurios teritorijoje ji yra įsisteigusi, kompetentingų institucijų sprendimų dėl leidimų panaikinimo arba asmenų teisės naudotis sistema atėmimo ar atšaukimo pagal Konvencijos 6 bei 38 straipsnius ir pagal šio priedo II dalį;x) sutikti sąžiningai vykdyti visus Administracinio komiteto ir TIR vykdomosios tarybos priimtus sprendimus, jei jiems pritarė Susitariančiosios šalies, kurios teritorijoje ji yra įsisteigusi, kompetentingos institucijos.11.  Jeigu 11 straipsnyje nustatyta tvarka reikalaujama, kad garantuojančioji asociacija sumokėtų 8 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytas sumas, ji pagal rašytinį susitarimą, nurodytą 6 straipsnio 2a dalies 0.6.2a-1 aiškinamojoje pastaboje, praneša tarptautinei organizacijai gavusi tokį reikalavimą.12.  Susitariančioji šalis, kurios teritorijoje asociacija yra įsisteigusi, atima iš jos teisę išduoti TIR knygeles ir būti garantu, jei nesilaikoma šių sąlygų ir reikalavimų. Jeigu Susitariančioji šalis nusprendžia atimti minėtą teisę, sprendimas įsigalioja ne anksčiau kaip praėjus trims (3) mėnesiams po teisės atėmimo datos.13.  Pagal išvardytąsias sąlygas asociacijai suteikta teisė nepažeidžia šios asociacijos atsakomybės ir prievolių pagal Konvenciją.14.  Išvardytosios sąlygos ir reikalavimai nepažeidžia Susitariančiųjų šalių teisės nustatyti papildomų sąlygų ir reikalavimų.“[1] OL L 252, 1978 9 14, p. 1.[2] OL L 31, 1983 2 2, p. 13.[3] OL L 165, 2009 6 26, p. 1.


Projektas EEE jungtinio komiteto sprendimas iš dalies keičiantis EEE susitarimo 31 protokolą dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis - Bendrijos bendrosios pozicijos projektas


Svarbus teisinis pranešimas

|

52007PC0814

Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl leidimo teikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra, kurie susideda arba yra pagaminti iš genetiškai modifikuotų MON863xNK603 (MON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6) kukurūzų pagal Europos parlamento ir Tarybos Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 (Tik tekstai prancūzų ir olandų kalbomis yra autentiški)  /* KOM/2007/0814 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 18.12.2007KOM(2007) 814 galutinisPasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl leidimo teikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra, kurie susideda arba yra pagaminti iš genetiškai modifikuotų MON863xNK603 (MON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6) kukurūzų pagal Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003(Tik tekstai prancūzų ir olandų kalbomis yra autentiški)(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPridedamas Tarybos sprendimo pasiūlymas susijęs su maisto produktais ir pašarais, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų MON863xNK603 kukurūzų, dėl kurių teikimo rinkai. 2004 m. spalio 22 d. Monsanto Europe S.A . pateikė prašymą kompetentingoms Jungtinės Karalystės institucijoms pagal Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų.Pridedamas pasiūlymas taikomas ir kitų produktų, kurių sudėtyje yra arba kurie susideda iš MON863xNK603 kukurūzų, kurių paskirtis yra tokia pat kaip kitų kukurūzų, išskyrus auginimo paskirtį, teikimui rinkai.2006 m. kovo 31 d. Europos maisto saugos agentūra (toliau – EMST) pateikė palankią nuomonę pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 6 ir 18 straipsnius ir padarė išvadą, kad nėra tikėtina, jog produktų, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba yra pagaminti iš MON863xNK603 kukurūzų, aprašytų prašyme, teikimas rinkai padarys nepageidaujamą poveikį žmonių ar gyvūnų sveikatai ar aplinkai[1].2006 m. spalio mėn. EMST paskelbė išsamius paaiškinimus, kaip jos nuomonėje buvo atsižvelgta į valstybių narių kompetentingų institucijų pastabas.2007 m. balandžio 13 d. EMST pakartotinai patvirtino, kad nptII geno kaip pasirenkamojo GM augalų žymens naudojimas nekelia rizikos žmonių ar gyvūnų sveikatai ar aplinkai.Paskelbus mokslinius duomenis apie pakartotinius 90 dienų tyrimus su žiurkėmis dėl MON 863 ir MON 863 saugos klausimyną, 2007 m. birželio 28 d. EMST patvirtino savo ankstesnį palankų MON 863 kukurūzų saugos vertinimą.Atsižvelgiant į šias aplinkybes, Komisijos sprendimo, kuriuo leidžiama teikti Bendrijos rinkai produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba yra pagaminti iš genetiškai modifikuotų MON863xNK603 kukurūzų, projektas 2007 m. spalio 10 d. pateiktas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniam komitetui balsuoti. Komitetas nuomonės nepateikė: dvylika valstybių narių (149 balsų) balsavo už, vienuolika valstybių narių (119 balsai) balsavo prieš, keturios valstybės narės (77 balsai) susilaikė.Todėl pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnio 2 dalį ir Tarybos sprendimo 1999/468/EB su pakeitimais, padarytais Tarybos sprendimu 2006/512/EB, 5 straipsnį Komisija turi pateikti Tarybai pasiūlymą dėl priemonių, kurių reikia imtis (Taryba kvalifikuota balsų dauguma gali priimti sprendimą per tris mėnesius), ir informuoti Parlamentą.PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl leidimo teikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra, kurie susideda arba yra pagaminti iš genetiškai modifikuotų MON863xNK603 (MON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6) kukurūzų pagal Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003(Tik tekstai prancūzų ir olandų kalbomis yra autentiški) (Tekstas svarbus EEE)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų[2], ypač į jo 7 straipsnio 3 dalį ir 19 straipsnio 3 dalį,kadangi:1.  2004 m. spalio 22 d. Monsanto Europe S.A . pateikė kompetentingoms Jungtinės Karalystės institucijoms prašymą pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 5 ir 17 straipsnius dėl maisto produktų, maisto ingredientų ir pašarų, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba yra pagaminti iš MON863xNK603 kukurūzų, teikimo rinkai (toliau – prašymas).2.  Prašymas pateiktas ir dėl kitų produktų, kurių sudėtyje yra arba jie susideda iš MON863xNK603 kukurūzų, teikimo rinkai naudoti tokiomis pat paskirtimis, kaip ir bet kuriuos kitus kukurūzus, išskyrus auginimą. Todėl pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 5 straipsnio 5 dalį ir 17 straipsnio 5 dalį jame pateikiami duomenys ir informacija, kurių reikalaujama pagal 2001 m. kovo 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/18/EB dėl genetiškai modifikuotų organizmų apgalvoto išleidimo į aplinką ir panaikinančios Tarybos direktyvą 90/220/EB[3] III ir IV priedus, taip pat informacija ir išvados apie pagal Direktyvos 2001/18/EB II priede nustatytus principus atliktą rizikos vertinimą.3.  2006 m. kovo 31 d. Europos maisto saugos tarnyba (toliau – EMST) pateikė palankią nuomonę pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 6 ir 18 straipsnius ir padarė išvadą, kad nėra tikėtina, jog produktų, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba yra pagaminti iš MON863xNK603 kukurūzų, aprašytų prašyme, (toliau – produktai) teikimas rinkai darys nepageidaujamą poveikį žmonių ar gyvūnų sveikatai ar aplinkai[4]. Pateikdama nuomonę EMST padarė išvadą, kad pagrindžiant produktų saugą buvo galima naudoti pavienių atvejų duomenis, ir apsvarstė visus konkrečius valstybių narių iškeltus klausimus ir problemas, pateiktus konsultuojantis su nacionalinėmis kompetentingomis institucijomis, kaip nustatyta to reglamento 6 straipsnio 4 dalyje ir 18 straipsnio 4 dalyje.4.  2006 m. spalio mėn. Komisijos prašymu EMST paskelbė išsamius paaiškinimus, kaip ji savo nuomonėje atsižvelgė į valstybių narių kompetentingų institucijų pastabas ir paskelbė daugiau informacijos įvairiais EMST Mokslinės grupės genetiškai modifikuotų organizmų klausimais apsvarstytais aspektais.5.  EMST savo nuomonėje padarė išvadą, kad pareiškėjo pateiktas aplinkos stebėsenos planas, kurį sudaro pareiškėjo pateiktas bendrosios priežiūros planas, atitinka numatomą produktų naudojimo paskirtį.6.  2007 m. sausio 25 d. Komisija, atsižvelgdama į visuomenės pastabas ir į Pasaulio sveikatos organizacijos ataskaitą, kurioje kanamicinas ir neomicinas priskiriami prie „labai svarbių žmonių gydymui skirtų antibakterinių vaistų ir ne žmonėms skirtoms labai svarbių antibakterinių vaistų rizikos valdymo strategijoms“, pasikonsultavo su Europos vaistų agentūra (EVA) dėl antibiotikų, kuriems nptII genas sukelia atsparumą, svarbos žmonių ir gyvūnų gydymui. Gavusi EVA atsakymą, Komisija konsultavosi su EMST dėl nptII geno ir GM augalų, kuriuose yra nptII genų, saugos vertinimo. 2007 m. balandžio 13 d. EMST patvirtino savo ankstesnius GM augalų, kuriuose yra nptII genų, saugos vertinimus, ir padarė išvadą, kad tai, jog maistui ir pašarui skirtuose GM augaluose yra nptII genų, nekelia pavojaus žmonių ar gyvūnų sveikatai arba aplinkai.7.  Paskelbus mokslinius duomenis apie pakartotinius 90 dienų tyrimus su žiurkėmis dėl MON 863 ir MON 863 saugos klausimyną, 2007 m. kovo 15 d. Komisija kreipėsi į EMST klausdama, kokią įtaką šis tyrimas gali padaryti ankstesnei EMST nuomonei dėl MON 863 kukurūzų. 2007 m. birželio 28 d. EMST nurodė, kad šioje publikacijoje nepateikiama naujos svarbios toksikologinės informacijos ir patvirtino ankstesnį palankų MON 863 kukurūzų saugos vertinimą.8.  Atsižvelgiant į šias aplinkybes šių produktų leidimą reikėtų suteikti.9.  2004 m. sausio 14 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 65/2004, nustatančiame genetiškai modifikuotų organizmų unikalių identifikatorių sudarymo ir priskyrimo sistemą[5], numatyta, kad kiekvienam GMO turėtų būti priskirtas unikalus identifikatorius.10.  Remiantis EMST nuomone, maisto produktams, maisto ingredientams ir pašarams, kurių sudėtyje yra arba jie susideda ar yra pagaminti iš MON863xNK603 kukurūzų, netaikomi jokie specialūs ženklinimo reikalavimai, išskyrus nustatytuosius Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 13 straipsnio 1 dalyje ir 25 straipsnio 2 dalyje. Tačiau, siekiant užtikrinti produktų naudojimą pagal paskirtį, kuri leidžiama šiuo sprendimu, pašarų, kurių sudėtyje yra arba jie susideda iš GMO, ir kitų nei maistas ir pašarai produktų, kurių sudėtyje yra arba kurie susideda iš GMO, kuriems naudoti prašoma leidimo, ženklinimas turėtų būti papildytas aiškiu nurodymu, kad svarstomi produktai neturi būti naudojami auginimui.11.  EMST nuomonė taip pat negali būti pagrindas taikyti specialių teikimo rinkai ir (arba) specialių naudojimo ir tvarkymo sąlygų ar apribojimų, įskaitant jau teikiamų rinkai produktų stebėsenos reikalavimų, ar specialių Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 6 straipsnio 5 dalies e punkte ir 18 straipsnio 5 dalies e punkte nurodytų konkrečių ekosistemų (aplinkos) ir (arba) geografinių regionų apsaugos sąlygų. Visa reikiama informacija dėl produktų leidimų turėtų būti įrašoma į Bendrijos genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų registrą, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 1829/2003.12.  2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1830/2003 dėl genetiškai modifikuotų organizmų ir iš jų pagamintų maisto produktų ir pašarų susekamumo ir ženklinimo ir iš dalies pakeičiančio Direktyvą 2001/18/EB[6] 4 straipsnio 6 dalyje nustatyti ženklinimo reikalavimai produktams, kurių sudėtyje yra arba kurie susideda iš GMO.13.  Pagal 2003 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento Nr. 1946/2003 dėl genetiškai modifikuotų organizmų tarpvalstybinio judėjimo[7] 9 straipsnio 1 dalį ir 15 straipsnio 2 dalies c punktą apie šį sprendimą per Biologinės saugos informacijos rinkimo, apdorojimo ir skleidimo centrą turėtų būti pranešta Biologinės įvairovės konvencijos Kartachenos biosaugos protokolą pasirašiusioms šalims.14.  Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas per jo pirmininko nustatytą terminą nuomonės nepateikė, todėl šiame sprendime nustatytas priemones turi priimti Taryba.PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnis Genetiškai modifikuotas organizmas ir unikalus identifikatoriusGenetiškai modifikuotiems kukurūzams ( Zea mays L.) MON863xNK603, gautiems kryžminant kukurūzus, kuriuose yra MON-ØØ863-5 ir MON-ØØ6Ø3-6 fragmentų, kaip nurodyta šio sprendimo priedo b punkte, priskiriamas unikalus identifikatorius MON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 65/2004.2 straipsnis Leidimų suteikimas ir produktų teikima rinkaiLeidimai Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 4 straipsnio 2 dalyje ir 16 straipsnio 2 dalyje nurodytais tikslais, laikantis šiame sprendime nurodytų sąlygų, suteikiami toliau nurodytiems produktams:a) maisto produktams ir maisto ingredientams, kurių sudėtyje yra, jie susideda ar yra pagaminti iš MON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6 kukurūzų;b) pašarams, kurių sudėtyje yra, jie susideda ar yra pagaminti iš MON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6 kukurūzų;c) kitiems nei maistas ir pašarai produktams, kurių sudėtyje yra arba jie susideda iš MON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6 kukurūzų, naudojamiems ta pačia paskirtimi kaip bet kurie kiti kukurūzai, išskyrus auginimą.3 straipsnis Ženklinimas1. Laikantis Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 13 straipsnio 1 dalyje bei 25 straipsnio 2 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 1830/2003 4 straipsnio 6 dalyje nustatytų ženklinimo reikalavimų, organizmo pavadinimas yra „kukurūzai“.2. Žodžiai „neskirti auginimui“ turi būti įrašyti 2 straipsnio b ir c punktuose nurodytų produktų, kurių sudėtyje yra arba kurie susideda iš MON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6 kukurūzų, etiketėse ir lydimuosiuose dokumentuose.4 straipsnis Poveikio aplinkai stebėsena1. Leidimo turėtojas užtikrina, kad būtų parengtas ir įgyvendintas priedo h punkte nurodytas poveikio aplinkai stebėsenos planas.2. Leidimo turėtojas pateikia Komisijai metines stebėsenos plane nurodytos veiklos įgyvendinimo ir rezultatų ataskaitas.5 straipsnis Bendrijos registrasŠio sprendimo priede nurodyta informacija įrašoma į Bendrijos genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų registrą vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 28 straipsniu.6 straipsnis Leidimo turėtojasLeidimo turėtojas yra Monsanto Europe S.A, Belgija, atstovaujantis Monsanto Company , Jungtinės Amerikos Valstijos.7 straipsnis GaliojimasŠis sprendimas taikomas 10 metų nuo pranešimo apie jį dienos.8 straipsnis AdresataiŠis sprendimas skirtas Monsanto Europe S.A ., Scheldelaan 460, Haven 627 – B 2040 Antverpenas, Belgija.Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkasPRIEDASa) Pareiškėjas ir leidimo turėtojas:Pavadinimas: Monsanto Europe S.A.Adresas: Scheldelaan 460, Haven 627 – B 2040 Antverpenas, BelgijaVeikia Monsanto Company (800 N. Lindbergh Boulevard St. Louis, Missouri 63167, Jungtinės Amerikos Valstijos) vardu.b) Produktų paskirtis ir specifikacija:(1) maisto produktai ir maisto ingredientai, kurių sudėtyje yra, jie susideda ar yra pagaminti iš MON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6 kukurūzų;(2) pašarai, kurių sudėtyje yra, jie susideda ar yra pagaminti iš MON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6 kukurūzų;(3) kiti nei maistas ir pašarai produktai, kurių sudėtyje yra arba jie susideda iš MON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6 kukurūzų, naudojami ta pačia paskirtimi kaip bet kurie kiti kukurūzai, išskyrus auginimą.Genetiškai modifikuoti kukurūzai MON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6, kaip aprašyta prašyme, yra gauti kryžminant kukurūzus, kuriuose yra MON-ØØ863-5 ir MON-ØØ6Ø3-6 fragmentų, ir išreiškia CryBb1 baltymąą, kuris suteikia apsaugą nuo kai kurių kietasparnių vabzdžių kenkėjų ( Diabrotica spp.), ir CP4 EPSPS baltymą, kuris suteikia toleranciją glifosato herbicidui. Genetinio modifikavimo procese kaip pasirenkamasis žymuo naudotas nptII genas, suteikiantis atsparumą kanamicinui.c) Ženklinimas:(1) Laikantis Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 13 straipsnio 1 dalyje bei 25 straipsnio 2 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 1830/2003 4 straipsnio 6 dalyje nustatytų ženklinimo reikalavimų, organizmo pavadinimas yra „kukurūzai“.(2) Žodžiai „neskirti auginimui“ turi būti įrašyti 2 straipsnio b ir c punktuose nurodytų produktų, kurių sudėtyje yra arba kurie susideda iš MON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6 kukurūzų, etiketėse ir lydimuosiuose dokumentuose.d) Aptikimo metodas:-  Konkretaus įvykio realaus laiko kiekybine PGR pagrįsti metodai genetiškai modifikuotiems MON-ØØ863-5 ir MON-ØØ6Ø3-6 kukurūzams, kurie įteisinti kaip MON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6 kukurūzai.-  Įteisino Reglamentu (EB) Nr. 1829/2003 įkurta Bendrijos etaloninė laboratorija, paskelbta tinklavietėje http://gmo-crl.jrc.it/statusofdoss.htm-  Etaloninė medžiaga ERM®-BF416 (dėl MON-ØØ863-5) ir ERM®-BF415 (dėl MON-ØØ6Ø3-6) pateikta Europos Komisijos Jungtinio tyrimų centro (JTC) Etaloninių medžiagų ir matavimų instituto tinklavietėje:http://www.irmm.jrc.be/html/reference_materials_catalogue/index.htme) Unikalus identifikatorius:MON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6f) Informacija, kurios reikalaujama pagal Biologinės įvairovės konvencijos Kartachenos biosaugos protokolo II priedą:Biologinės saugos informacijos rinkimo, apdorojimo ir skleidimo centras, įrašo Nr.: žr. [ užpildyti gavus pranešimą ]g) Produktų teikimo rinkai, naudojimo arba tvarkymo sąlygos arba ribojimai:Nereikalaujama.h) Stebėsenos planas:Direktyvos 2001/18/EB VII priede nurodytas poveikio aplinkai stebėsenos planas.[Nuoroda: internete paskelbtas planas]i) Rinkai pateikto žmonėms vartoti skirto maisto stebėsenos reikalavimai:Nereikalaujama.Pastaba: nuorodos į susijusius dokumentus laikui bėgant gali kisti. Visuomenė su šiais pakeitimais galės susipažinti nuolat atnaujinamame Bendrijos genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų registre.[1] http://www.efsa.europa.eu/EFSA/efsa_locale-1178620753816_1178620784791.htm[2] OL L 268, 2003 10 18, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1981/2006 (OL L 368, 2006 12 23, p. 99).[3] OL L 106, 2001 4 17, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1830/2003 (OL L 268, 2003 10 18, p. 24).[4] http://www.efsa.europa.eu/EFSA/efsa_locale-1178620753816_1178620784791.htm[5] OL L 10, 2004 1 16, p. 5.[6] OL L 268, 2003 10 18, p. 24.[7] OL L 287, 2003 11 5, p. 1.