Svarbus teisinis pranešimas

|

52005PC0440

Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl specialiosios programos „Bendradarbiavimas“, kuria įgyvendinama Europos Bendrijų Septintoji mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos pagrindų programa (2007-2013 m.)  /* KOM/2005/0440 galutinis - CNS 2005/0185 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 21.9.2005KOM(2005) 440 galutinis2005/0185 (CNS)PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl specialiosios programos „Bendradarbiavimas“, kuria įgyvendinama Europos Bendrijų Septintoji mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos pagrindų programa (2007–13 m.)(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS (EB SUTARTIS)1. PASIūLYMų APLINKYBėSPenkių specialių programų pasiūlymai paremti Komisijos pasiūlymu dėl Septintosios pagrindų programos (2007–13 m.), patvirtintos 2005 m. balandžio 6 d[1]. Pateiktą programą sudarė keturios pagrindinės specialios programos: „Bendradarbiavimas“, „Idėjos“, „Žmonės“ ir „Pajėgumai“, kurių kiekviena atitinka pagrindinį Europos mokslinių tyrimų politikos tikslą, ir dar viena speciali programa, skirta Jungtinio tyrimų centro tiesioginei veiklai. Komisija teiks Septintajai pagrindų programai taikomų „Dalyvavimo ir informacijos sklaidos taisyklių“ pasiūlymus.Politinės aplinkybės ir tikslai išdėstyti Komunikate „Europos mokslinių tyrimų žinių erdvės kūrimas plėtrai užtikrinti“[2]. Šiems tikslams pasiekti ir iki galo įvykdyti specialias programas reikės padvigubinti Komisijos pasiūlytą biudžetą.Moksliniai tyrimai, technologijos, švietimas ir inovacijos yra reikšmingas būdas ilgam ir nuolat kurti darbo vietas. Šie veiksniai taip labai svarbūs ekonominiam augimui, konkurencingumui, sveikatai, gyvenimo kokybei ir aplinkai. Mokslinių tyrimų pagrindų programa, kartu su Bendrijos programomis švietimo ir naujovių diegimo srityse, siekiama pažangos į žinių ekonomiką ir visuomenę. Septintosios pagrindų programos specialiosios programos, derinant jas su būtina valstybės ir privačia veikla, skirtos kovoti su pagrindiniais Europos mokslinių tyrimų lygio, kokybės ir poveikio trūkumais. Žinių skleidimas ir perdavimas turi esminės pridėtinės vertės Europos mokslinių tyrimų veiklai, taigi bus imtasi priemonių, kad pramonės įmonės, už politikos formavimą atsakingi asmenys ir visuomenė daugiau naudotųsi tos veiklos rezultatais.Tam, kad Europos Sąjunga darytų pažangą siekdama tikslo, kad iki 2010 m. jos investicijos į mokslinius tyrimus sudarytų 3 % BVP, Europa turi daugiau investuoti į mokslinius tyrimus ir nustatyti naujus akcentus. Septintoji pagrindų programa padės siekti šio tikslo tiesioginiu finansavimu ir nukreipdama moksliniams tyrimams papildomų valstybės ir privačių investicijų.Europai reikia daugiau mokslo darbuotojų, kad padidintų ir pagerintų savo mokslinių tyrimų pastangas. Kartu su kitomis priemonėmis, pavyzdžiui, Europos mokslininkų chartija ir nacionalinės politikos priemonėmis, Septintoji pagrindų programa skirta paskatinti didesnį skaičių žmonių pradėti ir tęsti mokslininko karjerą ir dar kartą pritraukti talentingiausius mokslininkus į Europą.Europinio lygio finansinė parama atveria galimybes padidinti mokslinių tyrimų kompetenciją ir veiksmingumą taip, kaip negalima būtų padaryti veikiant nacionaliniu lygiu. Septintosios pagrindų programos specialios programos toliau konsoliduoja Europos mokslinių tyrimų erdvę, naujose mokslinių tyrimų srityse sutelkdamos kritinę masę ir struktūras ir panaudodamos naujas priemones bei toliau remdamos laisvą idėjų, žinių ir mokslo darbuotojų judėjimą.Įgyvendinant specialiąsias programas bus maksimaliai išnaudotas potencialas Europos lygiu didinti mokslinių tyrimų kompetenciją, ypač organizuojant konkursus visos Europos mastu, paremtus griežtu ir nepriklausomu pasiūlymų vertinimu. Tai reiškia, kad kompetencija bus nustatoma ir remiama visur, kur tik ji egzistuoja Europos Sąjungoje, taip pat bus kuriami būsimos mokslinių tyrimų kompetencijos pajėgumai.Specialiųjų programų poveikis bus sustiprintas papildomu kitų Bendrijos politikų ir programų indėliu ir visų pirma struktūriniais fondais, švietimo programomis ir Konkurencingumo ir inovacijų programa.2. IšANKSTINėS KONSULTACIJOSRengiant specialiosios programos pasiūlymus buvo atsižvelgta į ES institucijų, visų pirma Europos Parlamento ir Europos Tarybos, taip pat kitų suinteresuotų šalių, įskaitant mokslo darbuotojus ir mokslinių tyrimų rezultatų vartotojus, pareikštą nuomonę. Tai apima vis dar vykstančias diskusijas dėl Septintosios pagrindų programos sprendimų pasiūlymo ir dėl jo teikiamą informaciją, plačias konsultacijas ir informaciją, pateiktą rengiant tą pasiūlymą, bei tolesnį darbą nustatant būsimus mokslinių tyrimų prioritetus, panašų į tą, kuris dirbamas pagal Europos technologijų platformas.Specialiosios programos pasiūlymas paremtas nuodugniu poveikio įvertinimu, atliktu Septintosios pagrindų programos pasiūlymo tikslais[3] ir įrodžiusiu, kad kiekviena siūloma specialioji programa sukuria didelę ir būdingą pridėtinę vertę. Be to, pasiūlymuose atsižvelgta į Pagrindų programos penkerių metų vertinimo rezultatus[4].3. TEISINIAI ASPEKTAISpecialių programų pasiūlymas paremtas Sutarties XVIII antraštine dalimi, 163–173 straipsniais ir visų pirma 166.3 straipsniu dėl Pagrindų programos įgyvendinimo pasitelkus specialias programas.4. BIUDžETO VYKDYMASPrie kiekvieno pasiūlyto sprendimo pridėtose teisinę ir finansinę galią turinčiose pažymose yra nurodomi padariniai biudžetui ir žmonių bei administraciniai ištekliai.Komisija ketina įkurti vykdomąją įstaigą, kuriai būtų patikėtos tam tikros užduotys, reikalingos įgyvendinti specialiąsias programas „Bendradarbiavimas“, „Žmonės“ ir „Pajėgumai“. Šis metodas taip pat bus taikomas įgyvendinant programą „Idėjos“ (žr. 7.2 skirsnį toliau).5. NUOSEKLUS IR LANKSTUS įGYVENDINIMAS5.1. Prisitaikymas prie naujų poreikių ir galimybiųBe galo svarbu, kad specialiosios programos būtų įgyvendinamos pakankamai lanksčiai, kad išliktų mokslo ir technologijų raidos priešakyje ir tenkintų naujus mokslo, pramonės, politikos ar visuomenės poreikius. Veiksmai, leidžiantys patiems mokslo darbuotojams pasirinkti temą, bus ypatingai svarbūs šiuo atžvilgiu. Kitų veiksmų atvejų tai bus pasiekta visų pirma darbo programomis, kurios bus kasmet atnaujinamos. To bus imtasi padedant valstybių narių atstovų komitetams, kai yra numatyta, kad komitetai savo dėmesį sutelks į darbo programas. Iškilus naujiems greito atsako reikalaujantiems prioritetams, ypač dėl nenumatytų politinių poreikių, programas bus galima greičiau peržiūrėti ir tikslinti.Prie šių daugiamečių programų bus daug ir įvairiai prisidedama užtikrinant, kad remiama veikla išliktų tiesiogiai susijusi su besivystančiais pramonės ir ES politikos mokslinių tyrimų poreikiais. Bus teiraujamasi patarimų iš išorės – taip pat ir kiekvienai specialiosios programos „Bendradarbiavimas“ temai – įtraukiant daugelį disciplinų ir išlaikant akademinės bendruomenės bei pramonės atstovų nuomonių pusiausvyrą.Programoje „Idėjos“ bus pritaikytas visiškai naujas metodas, pagal kurį rengti metinę darbo programą bus patikėta nepriklausomai mokslo tarybai, kuri yra savarankiškos Europos mokslinių tyrimų tarybos ( žr. 7.2 skirsnį toliau) dalis.Bus lengviau gauti išorės indėlius, ypač programai „Bendradarbiavimas“, visų pirma dėl įvairiose srityse įsteigtų Europos technologijų platformų , kurioms turėtų tekti svarbus ir dinamiškas vaidmuo užtikrinant sąsajas su pramone. Platformose apibrėžtose strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkėse nustatyti mokslinių tyrimų prioritetai gerai atspindėti specialiųjų programų pasiūlymuose – tai bus svarbus indėlis į daugiametes programas.Kiti forumai ir grupės, pavyzdžiui, Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros strategijų forumas (EMTIS) ir platformos, įsteigtos svarstyti su socialinės ar aplinkos politikos sritimis susijusias strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkes, gali Komisijai laiku teikti patarimus apie naujus prioritetus tam tikrose srityse.Svarbi nauja galimybė, kurią atvers Pagrindų programa, yra novatoriškas finansavimo mechanizmas Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė , skirta skatinti privataus sektoriaus MTTP išlaidas sudarant geresnes galimybes gauti Europos investicijų banko (EIB) paskolų plataus masto europinei veiklai, kuriai kelių finansavimo šaltinių, įskaitant paskolas. Ši plataus masto europinė veikla yra „Bendros technologijų iniciatyvos“ ir stambūs bendradarbiavimo projektai, finansuojami tiesiogiai Pagrindų programos lėšomis pagal programą „Bendradarbiavimas“, bei nauji mokslinių tyrimų infrastruktūros projektai pagal programą „Pajėgumai“. Pagal tinkamumo finansuoti kriterijus gali būti nagrinėjami ir kiti dideli europinio bendradarbiavimo projektai, tokie kaip „Eureka“. Numatomas specialiųjų programų indėlis į EIB žymiai pagerins galimybes skolintis lėšų, taip turėdamas reikšmingos įtakos privačioms investicijoms į MTTP.5.2. Bendrieji klausimaiKomisija užtikrins bendrą Septintosios pagrindų programos įgyvendinimo darną, visiškai atsižvelgdama į garantuotą Europos mokslinių tyrimų tarybos savarankiškumą ir nepriklausomumą programoje „Idėjos“.Darbų programos pagal kitas specialiąsias programas bus revizuojamos koordinuotai, kad galima būtų visapusiškai atsižvelgti į bendruosius klausimus. Valstybių narių atstovų komitetams taip pat tenka svarbi atsakomybė padedant Komisijai veiksmingai derinti ir koordinuoti šias specialiąsias programas vieną su kita ir kiekvieną atskirai. Tam reikia, kad valstybės narės ir įvairios sudėties komitetų atstovai gerai koordinuotų savo darbą.Kai remtina veikla labai susijusi su įvairiomis specialiųjų programų „Bendradarbiavimas“, „Žmonės“ ir „Pajėgumai“ dalimis, bus skelbiami bendri kvietimai teikti paraiškas, remiantis Šeštosios pagrindų programos patirtimi. Tai bus ypač svarbu mokslinių tyrimų temoms, priklausančioms kelioms programos „Bendradarbiavimas“ teminėms sritims, o tokie kvietimai bus aiškiai nurodyti darbo programoje.Toliau pateikti specialiosioms programoms “Bendradarbiavimas“, „Žmonės“ ir „Pajėgumai“ bendri klausimai turi ypatingą svarbą, todėl numatomos ypatingos koordinuoto metodo priemonės:-  Tarptautinis bendradarbiavimas : visos šios specialiosios programos yra atviros tarptautiniam bendradarbiavimui, jose numatyta tam skirta veikla. Visoje Pagrindų programoje bus laikomasi strateginio požiūrio metodo skatinti Europos mokslinių tyrimų kompetenciją ir konkurencingumą bei spręsti konkrečius visuotinius ar regioninius klausimus, keliančius bendrą susidomėjimą ir duodančius bendros naudos. Bus užtikrintas specialiosioms programoms bendras suderintas metodas, atitinkantis tokią strategiją, o programai „Pajėgumai“ šioje srityje teks labai svarbus vaidmuo.-  Mokslinių tyrimų infrastruktūros : pagrindinė parama mokslinių tyrimų infrastruktūroms bus suteikta pagal programą „Pajėgumai“, ši programa užtikrins suderinamumą su atitinkama mokslinių tyrimų veikla pagal kitas programas, ypač pagal programą „Bendradarbiavimas“.-  Bendros politikos moksliniai tyrimai : bus įgyvendintos veiksmingo Komisijos tarnybų vidaus koordinavimo priemonės visų pirma užtikrinant, kad veikla ir toliau atitiktų ES politikos raidos poreikius. Šiam tikslui, rengiant daugiametes programas, galima pasitelkti įvairių Komisijos tarnybų vartotojų grupių, susijusių su atitinkamomis politikos kryptimis, pagalbą, tokiomis aplinkybėmis bus sukurta vidinė struktūra, užtikrinanti jūros mokslo ir technologijų koordinavimą visose susijusiose teminėse srityse.-  MVĮ dalyvavimas : MVĮ dalyvavimas bus optimizuojamas visose specialiosiose programose. Be sustiprintos MVĮ specialios veiklos pagal programą „Pajėgumai“: į visą programą „Bendradarbiavimas“ įtraukiami MVĮ mokslinių tyrimų interesai, o ypatingai svarbios MVĮ temos bus nurodytos darbo programose ir kvietimuose teikti paraiškas, veikloje pagal programą „Žmonės“ ypatingai pabrėžiamas MVĮ įsitraukimas, MVĮ taip pat galės dalyvauti programoje „Idėjos“. Numatytos supaprastinimo priemonės ir padidintas lankstumas pasirenkant tinkamą finansavimo schemą bus ypač naudingi dalyvaujančioms MVĮ.-  Informacijos skleidimas ir žinių perdavimas : poreikis skatinti mokslinių tyrimų rezultatų panaudojimą yra vienas pagrindinių bruožų, bendrų specialiosioms programoms, visų pirma akcentuojant žinių perdavimą tarp šalių, disciplinų ir iš universitetų pramonės įmonėms, taip pat pasitelkus mokslo darbuotojų mobilumą. Šiuo atžvilgiu svarbu, kad įsitrauktų galimi vartotojai, padėdami nustatyti prioritetus (ypač per Europos technologijos platformas). Papildoma veikla pagal Konkurencingumo ir inovacijų programą taip pat pagerins mokslinių tyrimų rezultatų panaudojimą, naikindama kliūtis naujovėms diegti ir didindama inovacijų pajėgumus.-  Mokslas visuomenėje : šiai veiklai pagal programą „Pajėgumai“ taip pat teks vaidmuo užtikrinant, kad visose specialiosiose programose būtų tinkamai atsižvelgta į visuomenės aspektus, ir kad būtų pagilinti mokslininkų ir plačiosios visuomenės tarpusavio ryšiai.6. SUPAPRASTINIMAS IR VALDYMO METODAIVykdant Septintąją pagrindų programą bus įgyvendintas didelis supaprastinimas remiantis idėjomis, pateiktomis 2005 m. balandžio 6 d. Komisijos darbo dokumente ir šio dokumento pagrindu vykusiu plačiu dialogu su valstybėmis narėmis ir suinteresuotomis šalimis. Daugelis iš pasiūlytų priemonių turi būti pateiktos Dalyvavimo ir informacijos sklaidos taisyklėse, ypač tam, kad būtų žymiai sumažintos biurokratinės kliūtys ir supaprastintos finansavimo schemos bei atsiskaitymo reikalavimai.Tarp specialiosiose programose siūlomų patobulinimų yra šie:-  Veiksmingesnis ir nuoseklesnis įgyvendinimas administracines užduotis perduodant vykdomajai įstaigai.-  Racionalizuotos finansavimo schemos, pagal kurias įgyvendinant kiekvieną specialiąją programą bus pasinaudojama priemonėmis, reikalingomis programos tikslams realizuoti.-  Aiškesnis vertinimo kriterijų pristatymas: bus įtraukta į darbo programas remiantis kiekvienoje specialiojoje programoje išdėstytais principais.-  Aiškiai pristatytos darbo programos, kad potencialūs dalyviai būtų gerai informuoti apie esamas galimybes, atitinkančias jų ypatingus poreikius ir interesus. Pavyzdžiui, tam tikrais atvejais darbo programose ir kvietimuose teikti paraiškas bus pabrėžiamos tos temos, kurios yra ypač svarbios MVĮ, arba kai yra naudingas bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis.-  Kitų dalykų supaprastinimai, pavyzdžiui, projektų patvirtinimo supaprastinimas, naujos finansavimo ir paramos schemos bei platesnis duomenų bazių ir informacijos priemonių naudojimas geresnei komunikacijai užtikrinti.7. SPECIALIųJų PROGRAMų TURINYS7.1. BendradarbiavimasSpecialioji programa „Bendradarbiavimas“ skirta iškovoti pirmaujančias pozicijas pagrindinėse mokslo ir technologijų srityse, remiant universitetų, pramonės įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir valdžios institucijų tarpusavio bendradarbiavimą visoje Europos Sąjungoje ir už jos ribų. Ankstesnių pagrindų programų metu buvo įrodytas tokios veiklos poveikis restruktūrizuojant mokslinius tyrimus Europoje ir sutelkiant bei paskirstant išteklius. Septintoji pagrindų programa šį poveikį paskirstys plačiau, o pasiūlytos devynios temos atitinka pagrindines žinių ir technologijų pažangos sritis, kuriose turėtų būti atliekami intensyvesni aukštos kokybės moksliniai tyrimai, kad galima būtų spręsti Europos socialinius, ekonominius, visuomenės sveikatos, aplinkos ir pramonės uždavinius.Šioje programoje aiškiai matomas ankstesnių pagrindų programų tęstinumas, remiantis įrodyta tokio tipo europinės paramos pridėtine verte. Be to, šioje specialiojoje programoje yra svarbių naujovių, į kurias, įgyvendinant programą, reikia atkreipti ypatingą dėmesį:-  Reaguojant į ambicingų visos Europos viešųjų ir privačiųjų partnerysčių poreikį pagrindinių technologijų raidai paspartinti, pradedamos Bendros technologijų iniciatyvos[5] . Nustatyta pirmoji iniciatyvų grupė su aiškiais tikslais ir siektinais rezultatais naujų vaistų, nanoelektronikos, įterptųjų skaičiavimo sistemų, vandenilio ir kuro elementų, aeronautikos ir oro eismo valdymo bei pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėjimo srityse. Tai bus atskirų pasiūlymų temos (pvz., pagal Sutarties 171 straipsnį). Įgyvendinant Septintąją pagrindų programą gali būti nustatytos kitos bendros technologijų iniciatyvos, pavyzdžiui, energijos generavimo neišskiriant teršalų ir atsinaujinančios energijos srityse.-  Nuodugnesnis nacionalinių mokslinių tyrimų programų koordinavimo metodas. Sėkminga ERA-NET schema bus tęsiama toliau ir įgyvendinama teminėse srityse. Šeštosios pagrindų programos metu sukurti ir tebeegzistuojantys ERA-NET tinklai galės teikti tolesnius pasiūlymus jų bendradarbiavimui gilinti ar plėsti konsorciumus priimant naujų partnerių, taip pat bus remiami nauji ERA-NET tinklai, užsiimantys nauja problematika. Šia schema taip pat galės naudotis viešosios įstaigos, planuojančios mokslinių tyrimų programą, bet jos dar nepradėjusios. Be to, bus įdiegta schema ERA-NET+ skatinti jungtinius kvietimus teikti paraiškas kelių šalių organizuojamiems tarptautiniams mokslinių tyrimų projektams.-  Remiantis iniciatyvos pagal 169 straipsnį – Europos ir besivystančiųjų šalių partnerystės klinikinių tyrimų srityje patirtimi buvo nustatytos kitos keturios iniciatyvos pagal 169 straipsnį , glaudžiai bendradarbiaujant valstybėms narėms. Tokios iniciatyvos aplinkos padedamo gyvenimo, Baltijos jūros mokslinių tyrimų ir metrologijos srityse išvardytos programoje „Bendradarbiavimas“, o 169 straipsnio iniciatyva suburti kartu nacionalines mokslinių tyrimų programas, susijusias su MVĮ, minima programoje „Pajėgumai“. Įgyvendinant Septintąją pagrindų programą gali būti nustatytos kitos iniciatyvos.-  Kiekvienoje temoje ir visoms joms bendrai numatomas į tarptautinį bendradarbiavimą labiau sutelktas metodas, darbo programose nustatant konkrečią bendradarbiavimo veiklą, atitinkančią numatomą strateginį tarptautinio bendradarbiavimo metodą, ir užmezgant dialogus dėl politikos ir ryšius su įvairiais šalių partnerių regionais.-  Programos dalis, skirta leisti lanksčiai reaguoti į iškylančius poreikius ir nenumatytas politikos reikmes bus remiama pagal kiekvieną iš temų, o įgyvendinimas remsis Šeštojoje pagrindų programoje įdiegtų Mokslo paramos politikai ir Naujų ir besikuriančių mokslo sričių ir technologijų schemų patirtimi ir Ateities ir besikuriančių technologijų schemos IRT srityje patirtimi.7.2. IdėjosEuropai neypatingai sekasi atlikti iš tikro išskirtinius mokslinius tyrimus ar įsisavinti naujas sparčiai besiplečiančias mokslo sritis. Programa „Idėjos“ užtikrins visai Europai skirtą mechanizmą remti tikrai kūrybingus mokslininkus, inžinierius ir mokslo žmones, kurie dėl savo smalsumo ir žingeidumo greičiausiai gali padaryti neprognozuojamų ir įspūdingų atradimų, galinčių pakeisti tai, kaip žmogus suvokia pasaulį, ir atverti naujas technologijų pažangos perspektyvas bei išspręsti užsitęsusias socialines ir ekologines problemas. Pakėlus bazinių mokslinių tyrimų kokybę visai Europai skirtais konkursais bus gauta reikšmingos socialinės ir ekonominės naudos[6].Programoje „Idėjos“ įvedamas terminas „ netirtų sričių moksliniai tyrimai “, atspindintis naują fundamentaliųjų mokslinių tyrimų supratimą. Naujų žinių kūrimo priešakyje stovintys netirtų sričių moksliniai tyrimai iš esmės yra rizikingas užsiėmimas, apimantis pažangos fundamentaliuose mokslo, technologijų ir inžinerijos dalykuose siekimą, nepaisant nustatytų ribų tarp disciplinų ar valstybių sienų.Programoje bus taikomas „tyrinėtojų iniciatyvos“ metodas, suteikiantis mokslo darbuotojams erdvės siūlyti savo pačių keliamą problematiką. Atskiroms komandoms bus skiriamos stipendijos, todėl komandos savo sudėčiai galės rinktis bet kurias projektams atlikti tinkamas mokslo darbuotojų grupes iš vienos ar kelių įstaigų, vienoje ar keliose šalyse. Visais atvejais komandos turėtų būti formuojamos atsižvelgiant į mokslinę kompetenciją, o ne į administracinius reikalavimus. Nuo nacionalinės finansavimo veiklos fundamentaliųjų mokslinių tyrimų srityje ši programa skirsis savo strateginiais tikslais ir europine dimensija.Europos mokslinių tyrimų tarybos (EMTT) sukūrimas programai „Idėjos“ įgyvendinti simbolizuoja naują pradžią. Bus įkurtos dvi pagrindinės EMTT sudėtinės dalys – nepriklausoma Mokslo taryba ir įgyvendinimo struktūra, kurios veikla pagrįsta pasitikėjimo, patikimumo ir skaidrumo principais – ji turėtų užtikrinti pakankamas finansines priemones ir veikti labai našiai, bei garantuoti didelį savarankiškumą bei principingumą, tačiau paisyti ir atskaitomybės reikalavimų.Mokslo tarybą sudarys aukščiausiojo lygio Europos mokslo bendruomenės atstovai, veikdami kaip individualūs asmenys, nepriklausomi nuo politinių ar bet kokių kitų interesų. Jos narius skirs Komisija po jų nepriklausomos atrankos procedūros.Mokslo tarybos įgaliojimai bus tokie:1.  Mokslo strategija: programos bendros mokslo strategijos nustatymas, atsižvelgiant į mokslui atsiveriančias galimybes ir Europos poreikius mokslo srityje. Nuolatinis darbo programos ir reikalingų pakeitimų sudarymas laikantis mokslo strategijos, įskaitant kvietimus teikti paraiškas bei kriterijus, kuriais remiantis pasiūlymai turi būti finansuojami, ir, jei reikia, ypatingos problematikos ar tikslinių grupių (pvz. jaunų mokslininkų ar besikuriančios komandos) apibrėžimas.2.  Stebėsena ir kokybės kontrolė: pozicijos dėl kvietimų teikti paraiškas įgyvendinimo ir valdymo, vertinimo kriterijų, kolegų atliekamo vertinimo procedūrų, įskaitant ekspertų atranką ir tokio vertinimo metodus, bei pozicijos dėl pasiūlymų vertinimo, pagal kurią bus atrenkami finansuotini pasiūlymai, teikimas, kai to reikia mokslo požiūriu, taip pat ir pozicijos dėl bet kokių kitų reikalų, turinčių įtakos pasiekimams ir specialiosios programos poveikiui bei atliekamų mokslinių tyrimų kokybei, teikimas. Veiklos kokybės stebėsena ir programos įgyvendinimo bei pasiekimų vertinimas ir rekomendacijos dėl korekcijų ar būsimų veiksmų.3.  Keitimasis informacija ir skleidimas: keitimasis informacija apie programos veiklą ir pasiekimus bei apie EMTT svarstymus su mokslo bendruomene ir pagrindinėmis suinteresuotomis šalimis. Reguliarus atsiskaitymas Komisijai apie savo veiklą.Kaip numatyta metinėje darbo programoje skirtajai įgyvendinimo struktūrai teks atsakomybė už programos vykdymą. Visų pirma ši struktūra atliks vertinimo procedūras, kolegų vertinimą ir atrankos procedūras laikydamasi Mokslo tarybos nustatytų principų ir užtikrins finansinį ir mokslinį finansinės paramos valdymą. Šiuo tikslu Komisija pirmiausiai ketina įsteigti vykdomąją įstaigą, kuriai deleguos vykdomąsias užduotis. Įgyvendinimo struktūra visais programos vykdymo aspektais palaikys nuolatinius glaudžius ryšius su Mokslo taryba. Ateityje, atsižvelgiant į nepriklausomą EMTT struktūrų ir mechanizmų veiksmingumo įvertinimą gali būti įkurta alternatyvi struktūra, pavyzdžiui, pagal Sutarties 171 straipsnį.Europos Komisijai teks EMTT visiško savarankiškumo ir principingumo garanto vaidmuo. Tai reiškia, kad Komisijos atsakomybė už programos įgyvendinimą bus realizuota užtikrinant, kad būtų sukurta EMTT įgyvendinimo struktūra, ir kad EMTT vykdytų programą laikydamasi nustatytų tikslų ir vadovaudamasi moksliniais orientyrais ir mokslinės kompetencijos reikalavimais, nustatytais savarankiškai veikiančios Mokslo tarybos.Komisija turės oficialiai patvirtinti programos „Idėjos“ darbo programą. Ji tai atliks taikydama pirmiau aprašytą metodą. Kaip paprastai, Komisija tvirtins Mokslo tarybos pasiūlytą darbo programą. Jeigu Komisija negali patvirtinti pasiūlytos darbo programos, pavyzdžiui, todėl, kad ji neatitinka programos tikslų ar kitų Bendrijos teisės aktų, Komisija turės viešai paskelbti priežastis, dėl kurių ji netvirtina programos. Tokia tvarka skirta užtikrinti, kad EMTT visiškai ir skaidriai savo veikloje laikytųsi savarankiškumo ir sąžiningumo principų.7.3. ŽmonėsSpecialioji programa „Žmonės“ yra plačios ir integruotos MTTP žmonių išteklių Europoje kokybinio ir kiekybinio didinimo strategijos dalis. Programa skatins žmones pradėti ir tęsti mokslo darbuotojų karjeras, mokslo darbuotojus skatins pasilikti Europoje, o geriausius protus – atvykti į Europą. Suderintomis priemonėmis paremta europinė veikla turi unikalią pridėtinę vertę, jos struktūrizuojamasis poveikis ir veiksmingumas yra didesni nei valstybių narių dvišalių susitarimų.Minėta veikla remiasi ilga ir sėkminga veiklos programa „Marie Curie“, skirta tenkinti mokslo darbuotojų mokymo, mobilumo ir kilimo tarnyboje poreikius. Didele dalimi užtikrinant tęstinumą, didesnis dėmesys skiriamas šiems aspektams:-  Didesnis struktūrizuojamasis poveikis , pavyzdžiui, įvedant bendrą regioninių, nacionalinių ir tarptautinių programų finansavimą pagal veiklos kryptį „Mokymasis visą gyvenimą ir kilimas tarnyboje“. „Bendro finansavimo“ tvarka nepakeis tos tvarkos, pagal kurią Europos lygiu prašoma stipendijų podaktariniams mokslo darbams ir pagal kurią tokios stipendijos skiriamos, kaip šiuo metu įprasta išimtinai pagal Šeštąją pagrindų programą. Tačiau Europoje individualios stipendijos jau įžengė į brandos laikotarpį. Tuo pačiu metu šalių pateiktuose šios srities pasiūlymuose nėra tikslų, vertinimo metodų ir darbo sąlygų nuoseklumo, taip pat išlieka suvaržytas jų tarptautinis ar europinis matmuo. Todėl siūloma atvirų kvietimų teikti paraiškas pagrindu bendrai finansuoti tokias atrinktas programas, atitinkančias Pagrindų programos tikslus. Bus vertinama ir atrenkama vien pagal nuopelnus, netaikant jokių apribojimų dėl atrenkamų bendradarbių kilmės ir užtikrinant priimtinas samdos ir darbo sąlygas (pvz., darbo užmokestį, socialinį draudimą, vadovavimą, profesinį ugdymą).-  Pramonės įmonių dalyvavimas: nors bus išsaugotas programos „Marie Curie“ pobūdis „iš apačios į viršų“, įvairiems sektoriams ir juose pačiuose, ypač privačiame sektoriuje, bus labiau orientuojamasi į mokymą ir kilimą tarnyboje. Tai bus pasiekta akcentuojant papildomų įgūdžių ir kompetencijos įgijimą, iš esmės svarbų geresniam įmonėje atliekamų mokslinių tyrimų supratimui ir tų tyrimų kokybei. Tokios veiklos kokybė bus padidinta skatinant tarpsektorinę patirtį, pramonės įmonėms aktyviai dalyvaujant visoje veikloje ir parengiant specialią schemą viešojo ir privataus sektoriaus partnerystėms, visų pirma įskaitant MVĮ, dalytis žiniomis.-  Bus sustiprintas tarptautinis matmuo . Be išvykstantiems mokslininkams skiriamų stipendijų, su sąlyga, kad jie grįš, prisidedančių prie ES mokslo darbuotojų mokymosi visą gyvenimą programų bei jų kilimo tarnyboje, toliau plečiamas tarptautinis bendradarbiavimas pasitelkiant mokslo darbuotojų iš trečiųjų šalių. Be to, įvedami papildomi bendradarbiavimo su ES kaimyninėmis šalimis ir ES mokslo ir technologijų susitarimo šalimis matmenys. Taip pat bus teikiama parama Europos mokslo darbuotojų „mokslo diasporoms“ užsienyje ir užsienio mokslo darbuotojams Europoje.7.4. PajėgumaiSpecialioji programa „Pajėgumai“ visoje Europoje didins mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumus. Pagal programą tęsiama ir sustiprinama veikla pagal ankstesnes pagrindų programas, taip pat įtrauktos svarbios naujovės.Vienas svarbiausių naujų elementų – tai numatytas strateginis metodas naujos mokslinių tyrimų infrastruktūros statybai remti, kuris papildys nuolatinę paramą optimaliam esamos mokslinių tyrimų infrastruktūros panaudojimui. Parama naujos infrastruktūros statybai bus realizuojama dviem etapais: parengiamuoju etapu ir statybos etapu. Remdamasi EMTISF (Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros strategijos forumas) darbo rengiant Europos naujos mokslinių tyrimų infrastruktūros planą rezultatais, Komisija nustatys prioritetinius projektus, kuriems pagal Septintąją pagrindų programą galėtų būti skirta EB parama. Šiems projektams Komisija atliks darbą palengvinančio tarpininko vaidmenį, visų pirma supaprastindama finansinių priemonių panaudojimo mechanizmus statybų etape, įskaitant lengvesnes galimybes gauti EIB paskolų, pasinaudojant rizikos pasidalijimo finansine priemone. 1 priede pateiktas EMTISF „galimybių sąrašas“, kurį sudaro konkretūs naujų, didelio masto mokslinių tyrimų infrastruktūrų, kurių Europos mokslo bendruomenei reikės ateinančiame dešimtmetyje, pavyzdžiai.Šios dvi mokslinių tyrimų paramos MVĮ ir MVĮ asociacijų naudai schemos bus taikomos, skiriant padidintą biudžetą, kad būtų atsižvelgta į didesnius MVĮ poreikius pavesti mokslinius tyrimus trečiosioms šalims.Žinių regionų veikla pasirėmė sėkminga bandomąja veikla. Siekiama suteikti tarptautiniams regionų tinklams galimybę visiškai išnaudoti savo stipriąsias mokslinių tyrimų puses, įvaldyti naujas mokslinių tyrimų sukurtas žinias ir palengvinti moksliniais tyrimais užsiimančių „sambūrių“, suburiančių universitetus, mokslinių tyrimų centrus, įmones ir regionines valdžios institucijas, kūrimąsi.Svarbus naujas elementas yra veikla, išlaisvinanti visą mokslinių tyrimų potencialą ES „suartėjimo“ ir atokiausiuose regionuose. Ar bus sukurta žinių ekonomika ir visuomenė priklauso nuo to, ar bus stiprinama Europos mokslinių tyrimų kompetencija, taip pat ar bus geriau panaudotas didelis nepaliestas visos ES mokslinių tyrimų potencialas. Veikla leis samdyti kitų ES šalių mokslo darbuotojus, komandiruoti mokslinius tyrimus atliekančius ir administracijos darbuotojus, organizuoti vertinimo priemones ir įsigyti bei plėtoti mokslinių tyrimų įrangą. Tokia veikla papildys šiuose regionuose jau esančių ir atsirandančių kompetencijos centrų mokslinių tyrimų pajėgumų stiprinimo galimybes ir poreikius, kurie gali būti patenkinti pasitelkus struktūrinius fondus.„Mokslas visuomenėje“ žymiai išplečia ankstesnės Pagrindų programos veiklą. Jis skatins kokybiškesnį mokslą, dėl kurio bus tobulinamos ES politikos kryptys, o visuomenė – labiau susidomėjusi ir informuota.Svarbus Septintosios pagrindų programos tikslas yra siekis sukurti patvarią ir darnią tarptautinę mokslo ir technologijos politiką, o veikla pagal programą „Pajėgumai“ užtikrins paramą šiam metodui, visų pirma padėdama nustatyti bendradarbiavimo prioritetus.Darnaus politikos kūrimo metu bus labiau pabrėžiamas nacionalinių ir regioninių mokslinių tyrimų politikų koordinavimas pasitelkiant specialią rėmimo schemą valstybių narių ir regionų tarptautinio bendradarbiavimo politikos klausimais iniciatyvoms. Tai leis geriau taikyti atvirą koordinavimo metodą mokslinių tyrimų politikai ir skatinti suderintas ar bendras šalių grupių ir regionų iniciatyvas srityse, kuriose svarbus tarptautinis matmuo.7.5. Jungtinio tyrimų centro veiklaTęsdamas mokslinę ir techninę paramą ES politikos formavimui JTC toliau didins savo orientaciją į užsakovą ir stiprins ryšius su mokslo bendruomene. Jis plėtos savo veiklą ypatingomis augimo, darnaus vystymosi ir saugumo aplinkybėmis.JTC veikla taip pat atsilieps į naujosios Lisabonos darbotvarkės kvietimą užtikrinti „geresnį reglamentavimą“. Nauji uždaviniai, susiję su augančiu poreikiu reaguoti į krizes, kritines situacijas ir politines būtinybes, bus sprendžiami atrinktose srityse plečiant pajėgumus ir priemones, siekiant ES mastu užtikrinti pakankamą paramą. Integruotas mokslinės ir techninės paramos politikai teikimo metodas taip pat bus viena pagrindinių šios specialiosios programos savybių.8. EUROPOS MOKSLINIų TYRIMų žINIų ERDVėS KūRIMAS PLėTRAI UžTIKRINTISiekiant greitos pažangos link žinių ekonomikos ir visuomenės, Europos moksliniams tyrimams reikia naujų ambicijų ir veiksmingumo. Visiems dalyviams Europos Sąjungoje – šalių vyriausybėms, mokslinių tyrimų įstaigoms, pramonės įmonėms šioje veikloje tenka savas vaidmuo.Specialiosios programos, kuriomis įgyvendinama Septintoji pagrindų programa, skirtos iki maksimumo padidinti esamo biudžeto išlaidų Europos lygiu moksliniams tyrimams poveikį. Pagrindinės savybės yra: dėmesys, sutelktas į keturis tikslus atitinkamose specialiosiose programose, ir veikla bei įgyvendinimo priemonės, skirtos tiems tikslams pasiekti, didele dalimi užtikrintas tęstinumas, kartu su svarbiais naujais metodais, nuolat į paramą esamai kompetencijai ir būsimos mokslinių tyrimų kompetencijos pajėgumų kūrimą sutelktas dėmesys, supaprastintas valdymas užtikrinant paprastumą vartotojui ir rentabilumą, ir lankstumas, kad Pagrindų programa galėtų reaguoti į naujus poreikius ir galimybes.1 priedasEMTISF „GALIMYBIŲ SĄRAŠAS“[7]-  Antiprotonų ir jonų mokslinių tyrimų įrenginiai (AJMTĮ)-  Nestabiliųjų izotopų intensyvių antrinių spindulių įrenginiai (SPIRAL II)-  Europos giliavandenis neutrinių teleskopas (KM3NeT)-  Nepaprastai didelis teleskopas (NDT) optinei astronomijai-  Paneuropinė nanosandaros mokslinių tyrimų infrastruktūra (PNMTI)-  Europos neutronų (skaldant atomo branduolį) tyrimų centras ( European Spallation Source – ESS) – neutronų šaltinis-  Europos XFEL – kietiesiems rentgeno spinduliams-  IRUVX FELs tinklas – nuo infraraudonųjų iki minkštųjų rentgeno spindulių-  ESFR modernizacija – sinchrotronas-  Didelio našumo kompiuteriai Europai (HPCEUR)-  Pakrantės mokslinių tyrimų laivas – ypač Baltijos jūroje-  Mokslinių tyrimų ledlaužis „Aurora Borealis“-  Europos daugiadisciplininė jūros dugno observatorija (EDJDO)-  Europos biologinės įvairovės mokslinių tyrimų ir apsaugos infrastruktūra-  Pažangi smegenų ir viso kūno vaizdo gavimo infrastruktūra-  Europos biologinės informatikos infrastruktūra-  Europinis pažangių klinikinių mokslinių tyrimų centrų tinklas-  Europos biologinių bankų ir genomo išteklių tinklas-  Didelio saugumo laboratorijos naujoms ligoms ir pavojams visuomenės sveikatai tirti-  Viso žinduolių genomo funkcinės analizės infrastruktūra-  Pavyzdinės bandomosios patalpos ir įranga biomedicininiams moksliniams tyrimams-  Europos humanitarinių ir visuomenės mokslų mokslinių tyrimų observatorija (EHVMMTO)-  Europos visuomenės nuomonės apklausa (EVNA)„Visuotiniai projektai“-  ITER-  Tarptautinė kosminė stotis (TKS)-  Tarptautinis tiesinis greitintuvas (TTG)-  Kvadratinio kilometro masyvas (KKM) – radioteleskopas-  Tarptautinis sintezės medžiagų švitinimo įrenginys (TSMŠĮ)2005/0185 (CNS)PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl specialiosios programos „Bendradarbiavimas“, kuria įgyvendinama Europos Bendrijų Septintoji mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos pagrindų programa (2007–13 m.)(Tekstas svarbus EEE)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 166 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[8],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[9],atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[10],kadangi:(1) Pagal Sutarties 166 straipsnio 3 dalį Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. .../EB dėl Europos bendrijos septintosios mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos pagrindų programos (2007–2013 m.) (toliau – Pagrindų programa) turi būti įgyvendinamas vykdant specialiąsias programas, nustatančias išsamias jų įgyvendinimo taisykles, apibrėžiančias jų trukmę ir numatančias būtinomis laikomas priemones.(2) Pagrindų programa suskaidyta į keturių rūšių veiklą: tarptautinį bendradarbiavimą politikos apibrėžtomis temomis („Bendradarbiavimas“), mokslinius tyrimus, vykdomus mokslinių tyrimų bendruomenės iniciatyva („Idėjos“), mokymo ir kilimo tarnyboje paramą mokslo darbuotojams („Žmonės“) ir paramą mokslinių tyrimų pajėgumams stiprinti („Pajėgumai“). Programos „Bendradarbiavimas“ veikla, susijusi su netiesiogine veikla, turėtų būti įgyvendinama pagal šią specialiąją programą.(3) Įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo bei mokslinių tyrimų rezultatų skleidimo taisyklės, skirtos Pagrindų programai (toliau – dalyvavimo ir informacijos skleidimo taisyklės) turėtų būti taikomos šiai programai.(4) Septintoji pagrindų programa turėtų papildyti valstybėse narėse atliekamą veiklą, taip pat kitą Bendrijos veiklą, kurios reikia bendroms strateginėms pastangoms įgyvendinti Lisabonos tikslus, visų pirma greta veiklos, susijusios su struktūriniais fondais, žemės ūkiu, švietimu, mokymu, konkurencija ir inovacijomis, pramone, sveikatos priežiūra, vartotojų apsauga, užimtumu, energetika, transportu ir aplinka.(5) Pagal šią Pagrindų programą remiama su inovacijomis ir MVĮ susijusi veikla turėtų papildyti veiklą, atliekamą pagal Konkurencingumo ir inovacijų pagrindų programą.(6) Įgyvendinant Septintąją pagrindų programą gali prireikti papildomų programų, kai dalyvautų tik tam tikros valstybės narės, kai Bendrija dalyvautų kelių valstybių narių vykdomose programose, arba kai kuriamos bendros įmonės ar kokios nors kitos struktūros, kaip apibrėžta Sutarties 168, 169 ir 171 straipsniuose.(7) Ši specialioji programa turėtų prisidėti prie subsidijos Europos investicijų bankui Rizikos pasidalijimo finansinei priemonei sukurti, gerinant galimybes gauti EIB paskolų.(8) Kaip numatyta Sutarties 170 straipsnyje, mokslinių tyrimų srityje Bendrija sudarė keletą tarptautinių susitarimų, taip pat reikia stiprinti šios srities tarptautinį bendradarbiavimą siekiant dar labiau įtraukti Bendriją į pasaulinę mokslinių tyrimų bendruomenę. Todėl Septintojoje pagrindų programoje turėtų galėti dalyvauti šalys, šiam tikslui sudariusios susitarimus, joje taip pat turėtų galėti – projektų lygiu ir abipusės naudos pagrindu – dalyvauti trečiųjų šalių subjektai ir tarptautinės mokslinio bendradarbiavimo organizacijos.(9) Pagal šią programą užsiimant mokslinių tyrimų veikla reikėtų laikytis pagrindinių etikos principų, įskaitant tuos, kurie yra pateikti Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje.(10) Pagrindų programa turėtų prisidėti prie darnaus vystymosi propagavimo.(11) Patikimas Pagrindų programos finansų valdymas ir jos įgyvendinimas turėtų būti užtikrintas kuo veiksmingesniu ir vartotojui patogiu būdu, taip pat turėtų būti užtikrinta patogi galimybė ja pasinaudoti visiems dalyviams, kaip numatyta 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamente (EB, EURATOMAS) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento, 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamente (EB, EURATOMAS) Nr. 2342/2002, nustatančiame išsamias finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles, ir visuose būsimuose pakeitimuose.(12) Taip pat reikėtų imtis atitinkamų priemonių siekiant užkirsti kelią pažeidimams ir sukčiavimui ir būtinų veiksmų susigražinant prarastas lėšas, kurios buvo neteisingai išmokėtos ar panaudotos remiantis 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentu (EB, EURATOMAS) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento, 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentu (EB, EURATOMAS) Nr. 2342/2002, nustatančiu išsamias finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles, ir visais būsimais pakeitimais, 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentais (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos[11], 1996 m. lapkričio 11 d. (EB, Euratomas) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų[12] ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų[13].(13) Priemonės, reikalingos šiam sprendimui įgyvendinti, turi būti patvirtintos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[14].(14) Kiekvienai teminei sričiai Europos Bendrijų bendrajame biudžete turėtų būti skirta atskira biudžeto eilutė.(15) Įgyvendinant šią programą reikia skirti pakankamą dėmesį lyčių aspekto integravimui, taip pat inter alia darbo sąlygoms, samdos procedūrų skaidrumui ir kilimui tarnyboje, kiek tai susiję su mokslo darbuotojais, nusamdytais projektams ir programoms, finansuojamoms pagal šią programą, šiam tikslui 2005 m. kovo 11 d. Komisijos rekomendacija dėl Europos mokslininkų chartijos ir dėl mokslininkų priėmimo į darbą elgesio kodekso[15] suteikia orientacinį pagrindą.PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisSpecialioji programa „Bendradarbiavimas“, skirta Bendrijos veiklai mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityje, įskaitant demonstravimo veiklą, toliau – specialioji programa, patvirtinama 2007 m. sausio 1 d.–2013 m. gruodžio 31 d. laikotarpiui.2 straipsnisPagal specialiąją programą „Bendradarbiavimas“ parama bus teikiama įvairiai mokslinių tyrimų veiklai, atliekamai bendradarbiaujant tarptautiniu mastu šiose srityse:4.  sveikata;5.  maistas, žemės ūkis ir biotechnologijos;6.  informacijos ir ryšių technologijos;7.  nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagų ir naujos gamybos technologijos;8.  energetika;9.  aplinka (įskaitant klimato kaitą);10.  transportas (įskaitant aeronautiką);11.  socialiniai ir ekonomikos mokslai bei humanitariniai mokslai;12.  saugumas ir erdvė.Įgyvendinant šią specialiąją programą gali prireikti papildomų programų, kai dalyvautų tik tam tikros valstybės narės, kai Bendrija dalyvautų kelių valstybių narių vykdomose programose, arba kai kuriamos bendros įmonės ar kokios nors kitos struktūros, kaip apibrėžta Sutarties 168, 169 ir 171 straipsniuose.Šios veiklos tikslai ir pagrindinės kryptys yra nurodyti I priede.3 straipsnisPagal pagrindų programos II priedą, specialiajai programai įvykdyti reikia 44432 milijonų eurų, iš kurių mažiau nei 6 % bus skirta Komisijos administracinėms išlaidoms. Orientacinis šios sumos paskirstymas pateiktas II priede.4 straipsnis1. Visi pagal šią specialiąją programą atliekami mokslo tyrimai turi būti atlikti laikantis pagrindinių etikos principų.2. Pagal šią programą nefinansuojamos tokios mokslinių tyrimų sritys:-  mokslinių tyrimų veikla, kuria siekiama klonuoti žmones reprodukcijos tikslais,-  moksliniai tyrimai, skirti žmogaus genetiniam paveldui pakeisti, kai šie pakeitimai gali būti paveldimi[16],-  moksliniai tyrimai, skirti žmogaus embrionams kurti, kai jų tikslas – tiktai atlikti tyrimus ar įsigyti kamieninių ląstelių, įskaitant ir somatinių ląstelių branduolių perkėlimą.3. Pagal šią programą nefinansuojami tokie moksliniai tyrimai:-  mokslinių tyrimų veikla, uždrausta visose valstybėse narėse,-  mokslinių tyrimų veikla, kuri turi būti atlikta valstybėje narėje, kurioje tokie moksliniai tyrimai yra uždrausti.5 straipsnis1. Specialioji programa įgyvendinama pasitelkus finansavimo schemas, nustatytas Pagrindų programos III priede.2. Šios specialiosios programos III priede pateikiamas bendrų technologijų iniciatyvų rinkinys, dėl kurių bus priimami atskiri sprendimai, pavyzdžiui, pagal Sutarties 171 straipsnį, ir nustatoma tvarka, kuria Europos investicijų bankui suteikiama dotacija rizikos pasidalijimo finansinei priemonei įsteigti.3. IV priede pateikiamos kelios nacionalinių mokslinių tyrimų programų bendro įgyvendinimo iniciatyvos, dėl kurių reikėtų priimti atskirą sprendimą remiantis Sutarties 169 straipsniu.4. Šiai specialiajai programai taikomos dalyvavimo ir informacijos skleidimo taisyklės.6 straipsnis1. Komisija sudaro specialiosios programos įgyvendinimo darbo programą, kurioje išsamiau išdėstomi I priede nurodyti tikslai bei moksliniai ir technologiniai prioritetai, temos, dėl kurios kviečiama teikti pasiūlymus, finansavimo schema ir įgyvendinimo grafikas.2. Darbo programoje atsižvelgiama į atitinkamą mokslinių tyrimų veiklą, kurią atlieka valstybės narės, asocijuotos šalys ir Europos bei tarptautinės organizacijos. Prireikus ji atnaujinama.3. Darbo programoje nurodomi kriterijai, pagal kuriuos vertinami netiesioginės veiklos pagal finansavimo schemas pasiūlymai ir atrenkami projektai. Tokie kriterijai bus nustatomi kompetencijai, poveikiui ir įgyvendinimui, o remiantis šiomis pagrindinėmis nuostatomis darbo programoje gali būti toliau nurodomi ar išplečiami papildomi reikalavimai, svertiniai koeficientai ir ribinės vertės.4. Darbo programoje gali būti nurodoma:13.  organizacijos, gaunančios įmokų narystės mokesčio forma;14.  paramos veiksmai ypatingų juridinių asmenų veiklai.7 straipsnis1. Už specialiosios programos įgyvendinimą atsako Komisija.2. 8 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka taikoma patvirtinant:15.  6 straipsnio 1 dalyje minėtą darbo programą;16.  bet kokį II priede pateikto sumos orientacinio paskirstymo pakeitimą.3. 8 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka taikoma tvirtinant MTTP veiklą, kurios metu naudojami žmogaus embrionai ir kamieninės žmogaus embriono ląstelės.8 straipsnis1. Komisijai padeda komitetas.2. Darant nuorodą į šią straipsnio dalį, taikoma Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnyje nustatyta valdymo procedūra ir laikomasi jo 7 straipsnio 3 dalies nuostatų.3. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai.4. Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje ir 5 straipsnio 6 dalyje numatytas laikotarpis yra du mėnesiai.5. Komisija nuolat informuoja komitetą apie bendrą specialiosios programos įgyvendinimo pažangą ir teikia jam informaciją apie visą MTTP veiklą, finansuojamą pagal šią programą.Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkasI PRIEDASMOKSLINIAI IR TECHNOLOGINIAI TIKSLAI, PAGRINDINĖS TEMŲ IR VEIKLOS KRYPTYSPagal šią specialiąją programą bus remiamas įvairiapusis tarptautinis bendradarbiavimas Europos Sąjungoje ir už jos ribų keliose teminėse srityse, atitinkančiose pagrindines žinių ir technologijų pažangos sritis, kuriose moksliniai tyrimai turi būti skatinami ir remiami, siekiant spręsti Europos socialinius, ekonominius, visuomenės sveikatos, aplinkos apsaugos ir pramonės uždavinius.Bendras tikslas yra prisidėti prie darnaus vystymosi, skatinant aukščiausios kompetencijos mokslinius tyrimus.Yra nustatytos devynios ES veiklos temos:17.  sveikata;18.  maistas, žemės ūkis ir biotechnologijos;19.  informacijos ir ryšių technologijos;20.  nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagų ir naujos gamybos technologijos;21.  energetika;22.  aplinka (įskaitant klimato kaitą);23.  transportas (įskaitant aeronautiką);24.  socialiniai ir ekonomikos mokslai bei humanitariniai mokslai;25.  saugumas ir erdvė.Kiekviena tema aprašyta turint galvoje tikslą, įgyvendinimo metodą ir veiklą, įskaitant tokią, kuriai reikia plataus masto iniciatyvų (kaip numatyta III ir IV prieduose), tarptautinį bendradarbiavimą, naujus poreikius ir nenumatytus politinius poreikius.Bus tinkamai atsižvelgiama į darnaus vystymosi principą ir lyčių lygybę. Be to, vykdytinų tyrimų etinių, socialinių, teisinių ir platesnių kultūrinių aspektų ir jų panaudojimo galimybių, taip pat mokslo ir technologijų plėtros bei numatymo socialinių ir ekonominių pasekmių svarstymas tam tikrais atvejais sudarys dalį pagal šią specialiąją programą atliekamos veiklos.Daugiadiscipliniškumas ir bendri keleto temų moksliniai tyrimai, įskaitant bendrus kvietimus teikti paraiškasYpatingas dėmesys bus kreipiamas į keletui temų bendras prioritetines mokslo sritis, pavyzdžiui, jūrų mokslus ir technologijas. Daugiadiscipliniškumas bus skatinamas temoms bendrais mokslinių tyrimų metodais ir technologijų objektais, susijusiais su daugiau nei viena tema. Tokie kelioms temoms bendri metodai, be kita ko, bus taikomi:-  skelbiant kelioms temoms bendrus kvietimus teikti paraiškas, kai mokslinių tyrimų problematika aiškiai susijusi su veikla pagal kiekvieną iš atitinkamų temų;-  „naujų poreikių“ srityje ypatingai akcentuojant kelioms disciplinoms bendrus mokslinius tyrimus;-  sudarant darbo programą pasitelkus išorines pačių įvairiausių disciplinų atstovų konsultacijas ir turimas žinias;-  su politika susijusiems moksliniams tyrimams užtikrinant suderinamumą su ES politikos kryptimis.Šios specialiosios programos temų tarpusavio koordinavimą ir veiklą pagal kitas Septintosios pagrindų programos specialiąsias programas, pavyzdžiui, dėl mokslinių tyrimų infrastruktūrų pagal specialiąją programą „Pajėgumai“, užtikrins Europos Komisija.Pritaikymas kintantiems poreikiams ir galimybėmsTai, kad temos ilgai išliktų aktualios pramonei, bus užtikrinta greta kitų šaltinių remiantis ir įvairių Europos technologijų platformų darbu. Todėl ši specialioji programa padės įgyvendinti Europos technologijų platformų sudarytas ir išplėtotas strategines mokslinių tyrimų darbotvarkes, kai jos yra iš tikrųjų naudingos Europai. Apibendrinti mokslinių tyrimų poreikiai, nustatyti esamose strateginėse mokslinių tyrimų darbotvarkėse, jau gerai aprašyti toliau apibrėžtose devyniose temose. Išsamesnis jų techninis turinys bus atspindėtas vėliau, kai konkretiems kvietimams teikti paraiškas bus sudaroma išsami darbo programa.Tai pat bus užtikrinta, kad temos išliktų aktualios formuluojant, įgyvendinant ir vertinant ES politiką. Tai susiję tokiomis politikos sritimis: sveikata, sauga, vartotojų apsauga, energetika, aplinka, vystymosi pagalba, žuvininkyste, jūros reikalais, žemės ūkiu, gyvūnų sveikata ir gerove, transportu, švietimu ir mokymu, informacine visuomene ir žiniasklaida, užimtumu, socialiniais reikalais, sanglauda bei teisingumu ir vidaus reikalais, taip pat ir ikinormatyviniais ir bendranormatyviniais moksliniais tyrimais, susijusiais su kokybės standartų gerinimu ir jų įgyvendinimu. Šiomis aplinkybėmis tam tikras vaidmuo galėtų tekti platformoms, suburiančioms suinteresuotąsias šalis ir mokslo bendruomenę aptarti strategines mokslinių tyrimų darbotvarkes, susijusias su socialinės aplinkos ar kitomis politikos sritimis.Pagal kiekvieną temą be nustatytos veiklos laisvai ir lanksčiai bus atliekama speciali veikla reaguojant į „naujus poreikius“ ir „nenumatytus politinius poreikius“. Šių veiksmų įgyvendinimas užtikrins paprastą, darnų ir koordinuotą metodą visai specialiajai programai ir kelioms disciplinoms bendrų mokslinių tyrimų, susijusių ar nesusijusių su minėtomis temomis, finansavimą.-  Nauji poreikiai: pasitelkus specialią paramą mokslinių tyrimų pasiūlymams, kuriais siekiama tam tikroje srityje ir (arba) kelioms disciplinoms bendroje srityje nustatyti ar toliau tirti naujas mokslines ir technologines galimybes, visų pirma turinčias reikšmingų atradimų perspektyvų. Tai bus įgyvendinama pasitelkus:-  atvirus, principu „iš apačios į viršų“ paremtus mokslinius tyrimus nagrinėjant problematiką, kurią apibrėžė patys mokslo darbuotojai, siekiant atverti naujas mokslo ir technikos galimybes (veikla Adventure (Nuotykis)) ar įvertinti naujus atradimus arba stebimus naujus reiškinius, įspėjančius apie visuomenei gręsiančią riziką ar sunkumus (veikla Insight (Įžvalga));-  iniciatyvas, sutelktas į ypatingus, didelių pastangų reikalaujančius tikslus naujose mokslo ir technikos srityse, atveriančiose didelės pažangos perspektyvas ir didelio galimo poveikio ekonomikos ir visuomenės raidai tikimybę, į tokias iniciatyvas taip pat gali būti įtraukti papildomi projektai (veikla Pathfinder (Pionierius)).-  Nenumatyti politiniai poreikiai: lanksčiai reaguoti į naujus politinius poreikius, iškylančius vykdant Pagrindų programą, pavyzdžiui, į nenumatytus greitų atsakomųjų veiksmų reikalaujančius pokyčius ar įvykius – epidemijas, naujus rūpesčius dėl maisto saugos, stichines nelaimes ir solidarumo veiksmų reikalingas situacijas. Tai bus įgyvendinama užtikrinant glaudžias sąsajas su atitinkama Europos Sąjungos politika. Atsiradus skubiems mokslinių tyrimų poreikiams metinė darbo programa gali būti pakeista.-  Informacijos skleidimas, žinių perdavimas ir platesnis įsitraukimasSiekiant padidinti ES mokslinių tyrimų rezultatų sklaidą ir pritaikymą, visose teminėse srityse bus remiamas žinių skleidimas ir rezultatų perdavimas[17], taip pat ir už politikos formavimą atsakingiems asmenims, be kita ko finansuojant tinklų kūrimo ar tarpininkavimo iniciatyvas, seminarus ir renginius, išorės ekspertų teikiamą pagalbą ir elektronines informavimo paslaugas. Kiekvienoje teminėje srityje tai bus įgyvendinama:-  į projektus ir konsorciumų veiklą atitinkamomis finansavimo schemų nuostatomis ir atsiskaitymo reikalavimais įtraukiant informacijos skleidimo ir žinių perdavimo veiklą;-  projektams ir konsorciumams siūlant kryptingą pagalbą siekiant suteikti jiems galimybę naudotis reikalingais įgūdžiais, kad rezultatai būtų kuo geriau panaudojami;-  vykdant specialias informacijos skleidimo akcijas, kuriose taikomas iniciatyvus metodas skleidžiant įvairiausių projektų rezultatus, įskaitant ankstesnių pagrindų programų ir kitų mokslinių tyrimų rezultatus, skirtas galimais vartotojais laikomiems konkretiems sektoriams ar suinteresuotų šalių grupėms;-  skleidžiant informaciją už politikos formavimą atsakingiems asmenims, įskaitant standartizacijos įstaigas, kad atitinkamos įstaigos tarptautiniu, europiniu, nacionaliniu ar regioniniu lygiu galėtų lengviau pritaikyti su politika susijusius rezultatus;-  pasitelkus CORDIS paslaugas, skirtas skatinti žinių skleidimą ir mokslinių tyrimų rezultatų panaudojimą;-  pasitelkus iniciatyvas, skirtas skatinti dialogus ir debatus mokslo klausimais ir mokslinių tyrimų rezultatų temomis su platesne publika už mokslo bendruomenės ribų.Visoje Pagrindų programoje bus užtikrintas informacijos skleidimo koordinavimas ir žinių perdavimas. Pagal Konkurencingumo ir inovacijų programą bus atliekama papildoma veikla inovacijoms remti. Bus išnaudota galima švietimo ir mokslinių tyrimų sąveika ir nustatyta geriausia darbo tvarka, visų pirma propaguojant mokslininko karjerą.MVĮ dalyvavimasVisose teminėse srityse bus sudaromos kuo geresnės sąlygos įsitraukti mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), visų pirma patobulinus finansinę ir administracinę tvarką ir leidus lanksčiau pasirinkti tinkamą finansinę schemą. Be to, rengiant šios specialiosios programos teminių sričių turinį deramai atsižvelgta į MVĮ mokslinių tyrimų poreikius ir potencialą, o darbo programoje bus įvardytos ypatingą MVĮ susidomėjimą keliančios sritys. Speciali veikla moksliniams tyrimams, atliekamiems MVĮ ar MVĮ asociacijų naudai, remti yra įtraukta į specialiąją programą „Pajėgumai“, o veikla, skatinanti MVĮ dalyvavimą visoje Pagrindų programoje, bus finansuojama pagal Konkurencingumo ir inovacijų programą.Etiniai aspektaiVykdant šią specialiąją programą ir atliekant joje numatytą mokslinių tyrimų veiklą, reikia laikytis pagrindinių etikos principų. Tarp jų inter alia yra principai, išdėstyti ES pagrindinių teisių chartijoje, įskaitant šiuos: žmogaus orumo ir gyvybės apsaugą, asmens duomenų ir privatumo, taip pat gyvūnų ir aplinkos apsaugą pagal Bendrijos teisės aktus ir naujausius atitinkamų tarptautinių konvencijų, gairių bei elgesio kodeksų variantus, pavyzdžiui, Helsinkio deklaraciją, 1997 m. balandžio 4 d. Ovjede pasirašytą Europos Tarybos žmogaus teisių ir biomedicinos konvenciją ir jos papildomus protokolus, JT vaiko teisių konvenciją, UNESCO priimtą Visuotinę žmogaus genomo ir teisių deklaraciją, JT biologinio ir toksinio ginklo konvenciją (BTGK), Tarptautinę augalų genetinių išteklių maistui ir žemės ūkiui sutartį bei atitinkamas Pasaulinės sveikatos organizacijos (PSO) rezoliucijas.Taip pat bus atsižvelgta į Europos patarėjų grupės etinių biotechnologijos padarinių klausimais (1991–1997 m.) ir Europos mokslo ir naujų technologijų etikos grupės (nuo 1998 m.) nuomones.Atsižvelgdami į subsidiarumo principą ir Europoje egzistuojančius požiūrių skirtumus, mokslinių tyrimų projektų dalyviai privalo vadovautis teisės aktais ir etikos taisyklėmis, galiojančiomis šalyse, kuriose bus vykdomi moksliniai tyrimai. Bet kuriuo atveju, taikomos nacionalinės nuostatos, ir jokie moksliniai tyrimai, uždrausti kurioje nors valstybėje narėje ar kitoje šalyje, toje valstybėje narėje ar šalyje nebus finansuojami Bendrijos lėšomis.Tam tikrais atvejais mokslinius tyrimus atliekantys asmenys turi prašyti atitinkamų nacionalinių ar vietinių etikos komitetų pritarimo, prieš imdamiesi MTTP veiklos. Komisija taip pat įdiegs sistemingą etinį svarstymą tais atvejais, kai pasiūlymai susiję su etikos požiūriu opiais klausimais arba kai etiniams aspektams nebuvo skirtas pakankamas dėmesys. Tam tikrais atvejais etinį svarstymą galima atlikti projekto įgyvendinimo metu.Remiantis šio sprendimo 4 straipsnio 3 dalimi, joks finansavimas nebus skiriamas visose valstybėse narėse uždraustai mokslinių tyrimų veiklai.Prie Sutarties pridėtame Protokole dėl gyvūnų apsaugos ir gerovės reikalaujama, kad Bendrija formuluodama ir įgyvendindama Bendrijos politiką, įskaitant ir mokslinių tyrimų politiką, iki galo atsižvelgtų į gyvūnų gerovės reikalavimus. Tarybos direktyvoje 86/609/EEB dėl eksperimentiniais ir kitais mokslo tikslais naudojamų gyvūnų apsaugos reikalaujama, kad visi eksperimentai būtų planuojami taip, kad būtų išvengta bandomųjų gyvūnų baimės, nereikalingo skausmo bei kančių, kad būtų naudojamas minimalus gyvūnų skaičius, kad būtų naudojami mažiausiai neurofiziologiškai jautrūs gyvūnai, kad būtų sukeliama kuo mažiau skausmo, kančių, baimės ar ilgalaikės žalos. Gyvūnų genetinio paveldo keitimas ir jų klonavimas gali būti svarstomi tik tokiu atveju, jei tikslai yra etiškai pateisinami, o sąlygos užtikrina gyvūnų gerovę ir biologinės įvairovės principų laikymąsi.Įgyvendinant šią programą, Komisija nuolat stebės mokslo pažangą ir nacionalines bei tarptautines nuostatas, kad būtų atsižvelgta į bet kokius pokyčius.Etikos, susijusios su mokslo ir technologijų plėtra, moksliniai tyrimai bus vykdomi pagal specialiosios programos „Pajėgumai“ dalį „Mokslas visuomenėje“.Bendri moksliniai tyrimaiBendriems moksliniams tyrimams bus skiriama didžiausia ir pagrindinė moksliniams tyrimams numatytų ES lėšų dalis. Pagrindinėse žinių pažangos srityse siekiama nustatyti aukščiausios kokybės mokslinių tyrimų projektus ir tinklus, pajėgius pritraukti mokslo darbuotojus ir investicijas iš Europos ir viso pasaulio, ir taip sustiprinti ES pramonės ir technologijų bazę bei palaikyti ES politiką.Tai bus pasiekta remiant bendrus mokslinius tyrimus, į kuriuos aktyviai įsitrauks pramonės įmonės, taikant pačias įvairiausias finansavimo schemas: bendrus projektus, kompetencijos tinklus ir koordinavimą ar paramos veiklą.Bendros technologijų iniciatyvosTam tikrais atvejais dėl MTTP tikslo apimties ir pasitelktų išteklių masto reikia steigti viešąsias ir privačias partnerystes bendrų technologijų iniciatyvų forma. Tokios iniciatyvos, daugiausia atsirandančios dėl Europos technologijų platformų darbo ir dirbančios vienu ar keliais rinktiniais savo mokslinių tyrimų srities klausimais, gauna privataus sektoriaus investicijas ir valstybinį bei viešąjį Europos finansavimą, įskaitant Mokslinių tyrimų pagrindų programos dotacijas ir Europos investicijų banko paskolas. Sprendimas dėl bendrų technologijų iniciatyvų gali būti priimamas remiantis atskirais pasiūlymais (pvz., remiantis Sutarties 171 straipsniu).Bendros technologijų iniciatyvos nustatomos pagal tam tikrus kriterijus, tarp jų pagal:-  europinio masto įsikišimo pridėtinę vertę;-  siektino tikslo apibrėžimo laipsnį ir aiškumą;-  pramonės įmonių skiriamo finansavimo ir išteklių dydį;-  poveikio pramonės konkurencingumui ir augimui mastą;-  įnašo į platesnius politikos tikslus svarbą;-  pajėgumą pritraukti papildomos valstybinės pagalbos ir įtaką esamam ar būsimam pramonės skiriamam finansavimui;-  esamų priemonių nepajėgumą pasiekti šį tikslą.Ypatingas dėmesys bus skiriamas visa apimančiam bendrų technologijų iniciatyvų, nacionalinių programų ir projektų tose pačiose srityse derinimui ir koordinavimui. Tam tikrais atvejais taip pat bus skatinamos įsitraukti ir MVĮ.Pirmas bendrų technologijų iniciatyvų rinkinys išvardytas III priede, kai kuriais atvejais dėl jų bus teikiami atskiri pasiūlymai (pvz., pagal Sutarties 171 straipsnį). Įgyvendinant Septintąją pagrindų programą, remiantis minėtais kriterijais gali būti atrinktos ir pasiūlytos kitos bendros technologijų iniciatyvos.Ne Bendrijos mokslinių tyrimų programų koordinavimasŠios srities veikloje bus naudojamasi dviem pagrindinėmis priemonėmis: schema ERA-NET ir Bendrijos dalyvavimu bendrai įgyvendinamose nacionalinėse mokslinių tyrimų programose (Sutarties 169 straipsnis). Šia veikla bus didinamas Pagrindų programos ir tarpvyriausybinių struktūrų, tokių kaip EUREKA, EIROforum ir COST, atliekamos veiklos tarpusavio papildomumas ir sąveika. Bus skiriama finansinė parama COST administravimo ir koordinavimo veiklai, kad COST galėtų toliau prisidėti prie nacionalinių institucijų finansuojamų mokslinių tyrimų komandų koordinavimo ir informacijos keitimosi.Į vienos iš temų sritį patenkanti veikla bus remiama kaip sudėtinė veiklos pagal tą temą dalis. Kai veikla yra horizontalaus pobūdžio, ji bus remiama bendrai visose atitinkamose temose.Į kitos specialiosios programos, kuria įgyvendinama Septintoji pagrindų programa, sritį patenkanti veikla bus remiama pagal tą specialiąją programą.Schema ERA-NET plėtos ir stiprins nacionalinės ir regioninės mokslinių tyrimų veiklos koordinavimą:-  Suteikdama pagrindą viešųjų mokslinių tyrimų programų įgyvendintojams, skirtą veiklos koordinavimui pagerinti. Tai apims paramą naujiems ERA-NET tinklams, taip pat esamų ERA-NET apimties plėtrai ir didinimui, pvz., plėtojant jų partnerystę ir atveriant vieni kitiems savo programas;-  Suteikdama papildomą ES finansinę paramą tiems dalyviams, kurie bendriems kvietimams teikti paraiškas sukuria bendrą fondą atitinkamoms savo nacionalinėms ir regioninėms programoms („ERA-NET+“).Bendrijos dalyvavimas nacionalinėse mokslinių tyrimų programose, įgyvendinamose bendrai pagal 169 straipsnį, ypač svarbus europiniam didelio masto „kintamos geometrijos“ valstybių narių, turinčių bendrų poreikių ir (arba) interesų, bendradarbiavimui. Tokios 169 straipsnio iniciatyvos bus pradėtos srityse, nustatytose glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, įskaitant galimą bendradarbiavimą su tarpvyriausybinėmis programomis, remiantis sprendime dėl Septintosios pagrindų programos apibrėžtais kriterijais.IV priede pateiktame aprašyme nustatytos kelios bendro nacionalinių mokslinių tyrimų programų įgyvendinimo iniciatyvos, dėl kurių remiantis Sutarties 169 straipsniu, bus priimtas atskiras sprendimas. Įgyvendinant Septintąją pagrindų programą gali būti nustatomos ir siūlomos kitos iniciatyvos.Tarptautinis bendradarbiavimasTarptautinio bendradarbiavimo veikla rems tarptautinę mokslo ir technologijų politiką, turinčią du vienas nuo kito priklausančius tikslus:-  remti ir skatinti Europos konkurencingumą kuriant strategines mokslinių tyrimų partnerystes mokslo ir technologijų srityje su trečiosiomis šalimis, įskaitant labai industrializuotus ir naujus ūkius, samdant geriausius trečiųjų šalių mokslininkus darbui Europoje ir su ja.-  spręsti konkrečias problemas, kurios yra iškilusios trečiosioms šalims, arba kurios yra visuotinės, abipusio intereso ir abipusės naudos pagrindu.ES tarptautinėje mokslinio bendradarbiavimo politikoje bus pabrėžiamas ir plėtojamas bendradarbiavimas siekiant kurti žinias, jomis dalytis ir jas naudoti, steigiant lygiateises mokslinių tyrimų partnerystes, atsižvelgiant į šalies, regiono ir socialines-ekonomines aplinkybes ir šalių partnerių žinių bazę. Strateginis metodas yra stiprinti ES konkurencingumą ir visuotinį darnų vystymąsi tokiomis ES ir trečiųjų šalių partnerystėmis dvišaliu, regioniniu ir pasauliniu lygiu, remiantis abipusiu interesu ir nauda. Šiuo tikslu ES kaip pasaulinio lygio dalyvės vaidmuo taip pat turėtų būti propaguojamas pasitelkus daugiašales tarptautines mokslinių tyrimų programas. Remiama tarptautinio bendradarbiavimo veikla bus susieta su pagrindiniais politikos klausimais, kad padėtų vykdyti tarptautinius ES įsipareigojimus ir bendrai naudotis Europos vertybėmis, konkurencingumu, socialine-ekonomine pažanga, aplinkos apsauga ir gerove, bendrai suvokiamais kaip visuotinis darnus vystymasis.Tarptautinis bendradarbiavimas pagal šios specialiosios programos kiekvieną teminę sritį atskirai ir visose srityse vyks:-  Atveriant visą veiklą , atliekamą teminėse srityse, visų šalių tarptautinio bendradarbiavimo partnerių ir pramoninių šalių mokslo darbuotojams ir mokslo įstaigoms[18]. Be to, trečiosios šalys bus ypatingai skatinamos dalyvauti nustatytose abipusio intereso srityse.-  Kiekvienoje teminėje srityje atliekant specialią bendradarbiavimo veiklą , skirtą trečiosioms šalims abipusio intereso bendradarbiauti konkrečiais klausimais atveju. Ypatingų poreikių ir prioritetų nustatymas bus glaudžiai susietas su atitinkamais dvišaliais bendradarbiavimo susitarimais ir su vykstančiais daugiašaliais ir dviejų regionų dialogais tarp ES ir šių šalių ar šalių grupių. Prioritetai bus nustatomi remiantis konkrečiais poreikiais, potencialu ir regiono ar šalies ekonominio išsivystymo lygiu. Šiam tikslui bus sukurta tarptautinio bendradarbiavimo strategija ir įgyvendinimo planas atskiroms temoms arba joms kartu, pavyzdžiui, sveikatos, žemės ūkio, sanitarijos, vandens, maisto saugumo, socialinės sanglaudos, energetikos, aplinkos, žuvininkystės, akvakultūros ir gamtinių išteklių, darnios ekonomikos politikos bei informacijos ir ryšių technologijų temoms bus parengta speciali kryptinga veikla. Ši veikla bus privilegijuota priemonė ES ir tų šalių tarptautiniam bendradarbiavimui įgyvendinti. Tokia veikla visų pirma yra veikla, kuria siekiama padidinti šalių kandidačių, kaimyninių šalių bei besivystančių ir naujų šalių mokslinių tyrimų ir bendradarbiavimo pajėgumus. Dėl šios veiklos bus skelbiami tiksliniai kvietimai teikti paraiškas, taip pat bus ypatingai stengiamasi palengvinti atitinkamų trečiųjų šalių, visų pirma besivystančių šalių, dalyvavimą veikloje.Ši veikla bus atliekama koordinuojant ją su tarptautinio bendradarbiavimo veikla pagal specialiąsias programas „Žmonės“ ir „Pajėgumai“.TEMOS1. SveikataTikslasGerinti Europos piliečių sveikatą ir didinti su sveikata susijusių Europos pramonės ir verslo įmonių konkurencingumą, tuo pat metu sprendžiant visuotines sveikatos problemas, įskaitant ir naujas epidemijas. Bus akcentuojami pritaikymo moksliniai tyrimai (pagrindinių atradimų pritaikymo klinikinėje praktikoje), naujų gydymo metodų kūrimas ir patvirtinimas, sveikatinimo ir ligų prevencijos metodai, diagnostikos priemonės ir technologijos, taip pat darnios ir veiksmingos sveikatos priežiūros sistemos.MetodasŠie moksliniai tyrimai didins mūsų supratimą, kaip veiksmingiau propaguoti gerą sveikatą, gydyti pagrindines ligas ir užkirsti joms kelią bei kaip teikti medicinos priežiūros paslaugas. Jie padės sujungti į visumą didžiulį kiekį genomo duomenų, kad jais remiantis galima būtų kurti naujas žinias ir medicinos bei biotechnologijos taikymus. Jie skatins tarptautinius sveikatos mokslinius tyrimus, labai svarbius užtikrinant praktinę biomedicininių mokslinių tyrimų naudą. Jie leis Europai veiksmingiau prisidėti prie tarptautinių pastangų kovojant su visuotinį susirūpinimą keliančiomis ligomis, kaip tai rodo dabar vykdoma programa dėl „Europos ir besivystančių šalių klinikinių bandymų partnerystės“ (EBŠKBP), skirta kovai su ŽIV/AIDS, maliarija ir tuberkulioze (169 straipsnis)[19]. Jie suteiks tvirtesnį pagrindą su sveikatos politika susijusiems moksliniams tyrimams Europos lygiu ir ypač modelių, sistemų ir nacionalinių duomenų bazių duomenų palyginimams.Šie tyrimai padės gerinti Europos sveikatos priežiūros biotechnologijų ir medicinos technologijų sektorių, kuriuose pagrindinė varomoji ekonominė jėga yra MVĮ, ir farmacijos pramonės įmonių konkurencingumą. Visų pirma numatoma remti naujų vaistų Europos technologijų platformą[20], siekiančią įveikti vaistų kūrimo proceso mokslinių tyrimų kliūtis. Ypatingas dėmesys bus skiriamas mažinant mokslinių tyrimų veiklos ir panaudojimo atotrūkį, remiant idėjos pagrindimo ir klinikinio patvirtinimo veiklą. Šie moksliniai tyrimai taip pat padės rengti naujų pažangių gydymo metodų (pvz., regeneracinės medicinos), kurių reikia, kad ES pramonė galėtų lengviau konkuruoti pasaulyje, normas ir standartus.Tinkamais atvejais bus atkreiptas dėmesys į lyčių aspektus ir projektuose į juos bus atsižvelgta[21]. Ypatingas dėmesys bus skiriamas mokslinių tyrimų rezultatų pranešimui ir dialogo su pilietine visuomene, visų pirma su pacientų grupėmis, inicijavimui kuo ankstesniame etape, aptariant biomedicinos ir genetikos mokslinių tyrimų naujienas. Taip pat bus užtikrinta, kad rezultatai bus plačiai paskleisti ir panaudoti.Pasitelkus tris pagrindines, toliau nurodytas veiklos grupes bus sprendžiami du strateginės svarbos klausimai – vaikų sveikata[22] ir senėjančių gyventojų sveikata, darbo programoje nustatant prioritetus. Taip pat bus įtrauktos kitos daugiadisciplininės sritys. Tai užtikrins aiškų ir darnų šių temos klausimų sprendimo metodą, nedubliuojant pastangų.Veiklos sritys:-  Biotechnologijos, nepatentuotos priemonės ir technologijos žmonių sveikatai gerintiŠios veiklos tikslas – rengti ir patvirtinti būtinas priemones ir technologijas, kurios leis kurti naujas žinias ir jas praktiškai taikyti sveikatos ir medicinos srityje.-  Didelio našumo moksliniai tyrimai: kurti naujas šiuolaikinės biologijos mokslinių tyrimų priemones, kurios reikšmingai patobulintų duomenų generavimą ir pagerintų duomenų ir pavyzdžių (biologinių bankų) standartizavimą, įgijimą ir analizę. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas naujosioms technologijoms, skirtoms: sekos nustatymui, genų ekspresijai, genotipo ir fenotipo nustatymui, struktūrinei genomikai; bioinformatikai ir sistemų biologijai, kitoms panašioms mokslo šakoms.-  Aptikimas, diagnozė ir stebėjimas: kurti vizualizavimo, vaizdo gavimo, aptikimo ir analizės priemones ir technologijas biomedicininiams tyrimams, ligų numatymui, diagnozei, stebėsenai ir prognozavimui, ir terapinės intervencijos pagalbinėms priemonėms ir gairėms. Pagrindinis dėmesys bus sutelktas į daugiadisciplininį metodą, integruojantį šias sritis: molekulinė ir ląstelių biologija, fiziologija, genetika, fizika, chemija, nanotechnologijos, mikrosistemos, prietaisai ir informacinės technologijos. Bus akcentuojami neintervenciniai ar minimaliai intervenciniai bei kiekybiniai metodai ir kokybės užtikrinimo aspektai.-  Novatoriški gydymo metodai ir intervencijos: konsoliduoti ir užtikrinti tolesnę pažangių gydymo metodų ir technologijų, turinčių didelį pritaikymo potencialą, raidą. Didžiausias dėmesys bus skiriamas genų ir ląstelių terapijai, regeneracinei medicinai, transplantacijoms, imunoterapijai ir vakcinoms bei kitiems vaistams. Taip pat bus tiriamos atitinkamos technologijos, pavyzdžiui, pažangios kryptingo poveikio sistemos, pažangūs implantai ir protezai bei neinvazinės ar minimaliai invazinės technologinės intervencijos.-  Gydymo metodų tinkamumo, saugumo ir veiksmingumo numatymas: parengti ir patvirtinti parametrus, priemones, metodus ir standartus, reikalingus tam, kad pacientams būtų tiekiami saugūs ir veiksmingi nauji biovaistai (įprastinių vaistų[23] atveju šie klausimai bus sprendžiami pasitelkus bendrąją technologijų iniciatyvą dėl naujų vaistų). Pagrindinis dėmesys bus skiriamas tokiems metodams, kaip farmakogenomika, metodams ir modeliams in silico , in vitro (įskaitant bandymų su gyvūnais alternatyvas) ir in vivo .-  Mokslinių tyrimų rezultatų pritaikymas žmonių sveikatos naudaiŠios veiklos tikslas - plėsti žinias apie biologinius procesus ir mechanizmus, vykstančius ir veikiančius esant normaliai sveikatos būklei ir sergant konkrečia liga, pritaikyti šias žinias klinikinėje praktikoje ir užtikrinti, kad tolesni moksliniai tyrimai būtų atliekami vadovaujantis klinikiniais duomenimis.-  Biologinių duomenų ir procesų integravimas: didelio masto duomenų rinkimas, sistemų biologija.-  Didelio masto duomenų rinkimas : naudoti didelio našumo technologijas kuriant duomenis, kuriais remiantis būtų aiškinamasi genų ir genų produktų paskirtis ir jų tarpusavio sąveika sudėtinguose tinkluose. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas: genomikai, proteomikai, gyventojų genetikai, lyginamajai ir funkcinei genomikai.-  Sistemų biologija : pagrindinis dėmesys bus skiriamas daugiadiscipliniams moksliniams tyrimams, kurių metu į vieną visumą bus sujungti patys įvairiausi biologiniai duomenys ir sukurti bei pritaikyti sisteminiai metodai, skirti biologiniams procesams suvokti ir modeliuoti.-  Smegenų ir su jomis susijusių ligų, žmogaus vystymosi ir senėjimo moksliniai tyrimai.-  Smegenų ir su jomis susijusios ligos: geriau suprasti bendrą smegenų sandarą ir dinamiką ir tirti smegenų ligas bei ieškoti naujų gydymo būdų. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas smegenų funkcijų tyrimams – nuo molekulių lygmens iki pažinimo, taip pat neurologinių ir psichiatrinių ligų ir sutrikimų tyrimams, įskaitant regeneracinius ir atstatomuosius gydymo metodus.-  Žmogaus vystymasis ir senėjimas : geriau suprasti gyvenimo raidos ir sveiko senėjimo procesus. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas žmogaus ir sumodeliuotų sistemų tyrimams, įskaitant sąveiką su aplinkos, elgsenos ir lyties veiksniais.-  Pritaikymo moksliniai tyrimai pagrindinių užkrečiamųjų ligų srityje: atremti didžiausias grėsmes visuomenės sveikatai.-  Atsparumas antibiotikams: pagrindinis dėmesys bus skiriamas molekulinių atsparumo mechanizmų, mikrobų ekologijos ir šeimininko organizmo ir patogeno sąveikos fundamentaliųjų mokslinių tyrimų ir naujų intervencijos būdų klinikinių tyrimų derinimui, siekiant sumažinti naujų daugeliui vaistų atsparių infekcijų skaičių ir paplitimą.-  ŽIV/AIDS, maliarija ir tuberkuliozė : pagrindinis dėmesys bus skiriamas kurti naujus gydymo metodus, diagnostikos priemones, prevencines vakcinas ir chemines perdavimo užtvaras, pavyzdžiui, ŽIV mikrobicidus. Moksliniai tyrimai bus nukreipti kovai su minėtomis trimis ligomis pasauliniu lygiu, tačiau taip pat bus atsižvelgiama į Europai būdingus aspektus. Bus akcentuojama ikiklinikinė ir ankstyvoji klinikinė mokslinių tyrimų veikla, taip pat prireikus tokia veikla, kai numatomas atitinkamas bendradarbiavimas (pvz., dėl ŽIV/AIDS vakcinų) su pasaulinėmis iniciatyvomis.-  Naujos epidemijos : pagrindinis dėmesys bus skirtas kovai su naujais patogenais, turinčiais pandemijos potencialą, įskaitant zoonozes (pvz., SŪRS ir labai patogeninį gripą). Tam tikrais atvejais bus numatyta greitai inicijuoti bendrus mokslinius tyrimus, kurių tikslas – operatyviai sukurti naujas diagnostikos priemones, vaistus ir vakcinas, skirtas naujų užkrečiamųjų ligų prevencijai, gydymui ir kontrolei.-  Pritaikymo moksliniai tyrimai kitų pagrindinių ligų srityje.-  Vėžys : pagrindinis dėmesys bus skiriamas etiologijai, vaistų poveikio tikslo nustatymui ir patvirtinimui bei biologiniams žymenims, kurie palengvina prevenciją, ankstyvą diagnostiką ir gydymą, bei prognozavimo, diagnostikos ir terapinių intervencijų veiksmingumo įvertinimui.-  Širdies ir kraujagyslių liga : pagrindinis dėmesys bus skiriamas širdies ir kraujo indų ligų (įskaitant kraujagyslių aspektus insulto atveju) diagnozavimui, prevencijai, gydymui ir stebėsenai, taikant plačius daugiadisciplininius metodus.-  Diabetas ir nutukimas: pirmuoju atveju, didžiausias dėmesys bus skiriamas įvairių tipų diabeto etiologijai ir atitinkamai jo prevencijai bei gydymui. Antruoju atveju, didžiausias dėmesys bus skiriamas daugiadiscipliniams metodams, įskaitant genetiką, gyvenseną ir epidemiologiją.-  Retos ligos : pagrindinis dėmesys bus skiriamas visoje Europoje atliekamiems gamtos mokslų, patofiziologijos tyrimams ir prevencinių, diagnostinių ir terapinių intervencijų kūrimui. Šis sektorius apims retus įprastinių ligų Mendelio fenotipus.-  Kitos lėtinės ligos : pagrindinis dėmesys bus skiriamas nemirtinoms ligoms, turinčioms didelės įtakos gyvenimo kokybei senyvame amžiuje, pavyzdžiui, juslių pablogėjimui ir kitoms lėtinėms ligoms (pvz., reumatoidinėms ligoms).-  Sveikatos priežiūros paslaugų teikimo Europos piliečiams optimizavimasŠia veikla siekiama parengti informuotai priimamų politinių sprendimų sveikatos priežiūros sistemų klausimais ir veiksmingesnių sveikatos propagavimo, ligų prevencijos, diagnozės ir gydymo strategijų būtinąją bazę.-  Pagerintas sveikatos propagavimas ir ligų prevencija: pateikti įrodymus apie geriausias visuomenės sveikatos priemones – gyvenimo būdą ir intervenciją skirtingais lygiais ir skirtingomis aplinkybėmis. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas platesniems sveikatą lemiantiems veiksniams ir tam, kaip jie sąveikauja individų ir bendrijos lygiu (pvz., racionas, stresas, tabakas ir kitos medžiagos, fizinis aktyvumas, kultūrinės aplinkybės, socialiniai ir ekonominiai bei aplinkos veiksniai). Visų pirma bus sprendžiami psichinės sveikatos gyvenimo perspektyvoje klausimai.-  Klinikinių mokslinių tyrimų rezultatų pritaikymas klinikinėje praktikoje , įskaitant geresnį vaistų panaudojimą ir tinkamą elgsenos ir organizacinių intervencijų bei sveikatos terapijų ir technologijų taikymą. Ypatingas dėmesys bus atkreiptas į pacientų saugą – nustatyti geriausią klinikinę darbo tvarką, suvokti sprendimų priėmimo pirminės ir specializuotos priežiūros klinikose procesą ir propaguoti įrodymais paremtos medicinos ir teisių suteikimo pacientams taikymus. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas strategijų lyginamųjų kriterijų nustatymui, įvairių intervencijų, įskaitant vaistus, padarinių tyrimams, atsižvelgiant į farmakologinio budrumo įrodomąją medžiagą, paciento savitumą (pvz., genetinį imlumą, amžių, lytį ir įpročius) bei ekonominę naudą.-  Sveikatos priežiūros sistemų kokybė, solidarumas ir darnumas : suteikti šalims bazę, kurios pagrindu jos galėtų adaptuoti savo sveikatos priežiūros sistemas, remdamosi kitų patirtimi, atsižvelgdamos į nacionalinių aplinkybių ir gyventojų charakteristikų (senėjimo, mobilumo, migracijos, švietimo, socialinės ir ekonominės padėties bei kintančio darbo pasaulio ir pan.) svarbą. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas sveikatos priežiūros sistemų organizaciniams, finansiniams ir reglamentavimo aspektams, jų įgyvendinimui ir tam, kokią įtaką jie turi veiksmingumui, našumui ir nešališkumui. Ypatingas dėmesys bus kreipiamas į investavimo klausimus ir žmonių išteklius.Tarptautinis bendradarbiavimasTarptautinis bendradarbiavimas yra sudėtinė šios temos dalis ir ypač svarbus sritims, susijusioms su visuotinėmis sveikatos problemomis, pavyzdžiui, atsparumu antibiotikams, ŽIV/AIDS, maliarija, tuberkulioze ir naujomis pandemijomis. Dėl to taip pat gali prireikti nustatyti tarptautinių iniciatyvų, pvz., Global HIV Vaccine Enterprise (tarptautinė iniciatyva, skirta sukurti vakciną nuo ŽIV) prioritetus. Konsolidavus ilgalaikę darnią Europos ir besivystančių šalių klinikinių mokslinių tyrimų partnerystę toliau bus teikiama parama[24] Europos ir besivystančių šalių klinikinių bandymų partnerystei (EBŠKBP), atsižvelgiant į jos pasiekimus ir būsimus poreikius. EBŠKBP programa ir toliau bus iš esmės orientuota į pažangius klinikinius bandymus kuriant naujas vakcinas, mikrobicidus ir vaistus nuo minėtų trijų ligų Afrikoje į pietus nuo Sacharos.Dviejų regionų dialogais trečiosiose šalyse ar regionuose ir tarptautiniuose forumuose apibrėžtose srityse, taip pat atsižvelgiant į tūkstantmečio plėtros tikslus bus atliekama speciali bendradarbiavimo veikla. Tokios prioritetinės sritys yra pritaikytos vietos poreikiams ir, pasitelkus partnerystes, gali apimti: sveikatos politikos mokslinius tyrimus, sveikatos priežiūros sistemų ir sveikatos priežiūros paslaugų mokslinius tyrimus, motinystę ir vaiko sveikatą, reprodukcinę sveikatą, negydytų užkrečiamųjų ligų kontrolę ir stebėjimą ir nenumatytus politinius poreikius tuose regionuose.Užsirašymas į tarptautinę žmogiškųjų ribų mokslo programos organizaciją ( Human Frontier Science Programme Organisation – HSFPO )[25] bus atliekamas kartu su tema „Informacijos ir ryšių technologijos“. Tai leis į G8 grupę neįeinančioms valstybėms narėms iki galo pasinaudoti žmogiškųjų ribų mokslo programa ir labiau atkreipti dėmesį į europinius mokslinius tyrimus.Reagavimas į naujus poreikius ir nenumatytus politinius poreikiusNaujų poreikių moksliniai tyrimai bus įgyvendinami pagal principą „iš apačios į viršų“ ir remiantis „sutelktomis“ iniciatyvomis, derinant juos su kitomis temomis ir įtraukiant plačių ir tarpdisciplininių mokslinių tyrimų portfelį. Teikiant paramą nenumatytiems Europos Sąjungos politiniams poreikiams gali būti atsižvelgiama, pavyzdžiui, į darbuotojų sveikatą ir saugą darbe, poveikio sveikatai įvertinimą, rizikos įvertinimą, statistinius rodiklius, valdymą ir informavimą visuomenės sveikatos srityje, taip pat į įsipareigojimus pagal tarptautines sveikatos priežiūros sutartis, įskaitant Tabako kontrolės pagrindų konvenciją[26] ir Tarptautines sveikatos taisykles[27]. Tai papildys pirmiau paremtus su sveikatos politika susijusius mokslinius tyrimus.2. Maistas, žemės ūkis ir biotechnologijosTikslasSukurti Europos žiniomis paremtą biologinę ekonomiką[28] , sutelkiant mokslo, pramonės ir kitų suinteresuotųjų šalių pastangas išnaudoti naujas ir atsiveriančias mokslinių tyrimų galimybes, leidžiančias spręsti socialinius ir ekonominius uždavinius: augančią saugesnio, sveikesnio ir aukštesnės kokybės maisto paklausą, atsižvelgiant į gyvūnų gerovę ir kaimo vietovių sąlygas, darnią gamybą ir atsinaujinančių biologinių išteklių naudojimą, augančią epizootinių ir zoonozinių ligų ir su maistų susijusių sutrikimų riziką, pavojus žemės ūkio ir žuvininkystės gamybos ilgalaikiškumui ir saugumui, kylančius visų pirma dėl klimato kaitos.MetodasŠi tema sutvirtins žinių bazę, užtikrins naujovių diegimą ir teiks politinę paramą kuriant ir plėtojant Europos žiniomis paremtą biologinę ekonomiką (ŽPBE). Moksliniai tyrimai bus sutelkti į darnų biologinių išteklių valdymą, gaminimą ir panaudojimą, visų pirma pasitelkus gyvosios gamtos mokslus ir biotechnologijas bei suartėjimą su kitomis technologijomis, siekiant, kad Europos žemės ūkio, žuvininkystės, akvakultūros, maisto[29], sveikatos priežiūros, miškininkystės ir kita atitinkama pramonė gamintų naujus, ekologiškus ir konkurencingus produktus. Moksliniai tyrimai įneš svarbų indėlį įgyvendinant ir formuluojant ES politiką ir taisykles, taip pat jų metu bus išskirtinai nagrinėjama ar remiama: bendroji žemės ūkio politika, žemės ūkio ir prekybos klausimai, maisto saugos taisyklės, Bendrijos gyvūnų sveikatos politika, ligų kontrolės ir gerovės standartai, aplinka ir biologinė įvairovė, ES miškininkystės strategija ir bendrosios žuvininkystės politika, kuria siekiama užtikrinti darnų žuvininkystės ir akvakultūros vystymąsi. Mokslinių tyrimų metu taip pat bus siekiama plėtoti naujus ir esamus rodiklius, padedančius analizuoti, plėtoti ir stebėti minėtas politikas.Žemės ūkio maisto pramonės įmonės, kurių 90 % sudaro MVĮ, gaus ypač daug naudos iš plačios mokslinių tyrimų veiklos, įskaitant kryptingo informacijos skleidimo ir technologijų perdavimo veiklą, visų pirma integruojant ir įsisavinant pažangias ekologiškai našias technologijas, metodiką ir procesus bei kuriant standartus. Tikimasi, kad įsisavintos aukštųjų biotechnologijų, nanotechnologijų ir IRT naujovės suteiks svarbios pagalbos augalų selekcijos, pagerintų kultūrų ir augalų apsaugos, pažangių aptikimo ir stebėjimo technologijų maisto saugai ir kokybei užtikrinti ir naujų pramoninių biologinių procesų srityse.Kelios Europos technologijų platformos, apimančios augalų genomikos ir biotechnologijų, miškininkystės ir miškininkyste paremtos pramonės, visuotinės gyvūnų gerovės, ūkio gyvulių veislininkystės, maisto, akvakultūros ir pramonės biotechnologijų sritis, padės nustatyti bendrus šios temos mokslinių tyrimų prioritetus, nustatydamos galimas didelės apimties būsimas iniciatyvas, pavyzdžiui, didmeninės cheminių medžiagų gamybos iš biomasės (augalų ląstelių sienelės, biokuras, biopolimerai) demonstravimo projektus, taip pat padės užtikrinti platų visų suinteresuotų šalių dalyvavimą ir integravimą. Kai tik reikės, bus atliekama nacionalinių mokslinių tyrimų programų koordinavimo veikla, glaudžiai ją derinant su ERA-NET projektais, technologijų platformomis ir kitais atitinkamais subjektais, pvz., Žemės ūkio tyrimų nuolatiniu komitetu (ŽŪTNK) ar kuria nors kita būsima Europos jūrų mokslinių tyrimų koordinavimo struktūra.Atitinkamais atvejais atliekant veiklą bus atsižvelgiama į mokslo ir technologijų plėtros socialinius, etinius, lyčių, teisinius, aplinkos, ekonominius ir platesnius kultūrinius aspektus bei galimą riziką ir poveikį (numatymas).Veikla-  Darni biologinių išteklių, gaunamų iš žemės, miškų ir vandens aplinkos, gamyba ir valdymas[30]-  Sudaryti sąlygas darnios biologinių išteklių (mikroorganizmų, augalų ir gyvūnų) gamybos ir valdymo ilgalaikių varomųjų jėgų, įskaitant biologinės įvairovės ir naujų biologiškai aktyvių molekulių šiose biologinėse sistemose panaudojimą, moksliniams tyrimams. Bus tiriama genomika, proteomika, metabolomika ir suartėjimo technologijos, taip pat jų integravimas į sistemų biologijos metodus, be to, bus kuriamos pagrindinės priemonės ir technologijos, įskaitant bioinformatiką ir atitinkamas duomenų bazes, bei rūšių grupių variacijų nustatymo metodikos.-  Padidintas darnumas ir konkurencingumas, mažinant poveikį aplinkai žemės ūkio, miškininkystės, žuvininkystės ir akvakultūros srityse, kuriant naujas technologijas, įrangą, stebėjimo sistemas, naujus augalus ir gamybos sistemas, gerinant žuvininkystės vadybos mokslinę ir techninę bazę ir geriau suprantant įvairių sistemų (žemės ūkio ir miškininkystės, žuvininkystės ir akvakultūros) tarpusavio sąveiką, taikant bendros ekosistemos metodą. Iš žemės gaunamų biologinių išteklių srityje bus ypatingai akcentuojamos mažos sąnaudos ir ekologinės gamybos sistemos, pagerintas išteklių valdymas ir nauji pašarai, taip pat pagerintos sudėties nauji augalai (grūdinės kultūros ir medžiai), atsparumas stresui, maisto medžiagų panaudojimo veiksmingumas ir sandara. Tam padės biologinės saugos, sambūvio ir naujų augalų sistemų ir produktų atsekamumo moksliniai tyrimai. Augalų sveikata bus gerinama geriau perpratus ekologiją, kenkėjų biologiją, ligas ir kitus pavojus ir padedant kontroliuoti ligų protrūkius bei tobulinant ekologiškas kenkėjų kontrolės priemones ir technologijas. Biologinių išteklių, gaunamų iš vandenų aplinkos, srityje bus akcentuojamos esminės biologinės funkcijos, saugios ir aplinkai nekenksmingos auginamų rūšių gamybos sistemos ir pašarai, taip pat žuvininkystės biologija, mišrių žvejybos plotų dinamika, žuvininkystės veiklos ir jūros ekosistemos tarpusavio sąveika, ir laivuose įrengtos, regioninės bei daugiametės valdymo sistemos.-  Optimizuota gyvulininkystė ir gyvūnų gerovė žemės ūkio, žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuose inter alia pritaikant genetikos žinias, naujus selekcijos metodus, geriau perprantant gyvūnų fiziologiją ir elgseną bei geriau suprantant, kaip kontroliuoti užkrečiamąsias gyvūnų ligas, įskaitant zoonozes. Pastarasis klausimas taip pat bus sprendžiamas kuriant stebėjimo, prevencijos ir kontrolės priemones, atliekant fundamentaliuosius ir taikomuosius vakcinų ir diagnostikos mokslinius tyrimus, tiriant žinomų ar naujų užkratų ekologiją ir kitus pavojus, įskaitant piktavališkus veiksmus ir įvairių ūkininkavimo sistemų ir klimato poveikį. Taip pat bus renkamos naujos žinios apie saugų gyvūnų atliekų šalinimą ir pagerintą šalutinių produktų tvarkymą.-  Rengti politiką formuojantiems asmenims ir kitiems subjektams reikalingas priemones, remiant atitinkamų strategijų, politikų ir teisės aktų įgyvendinimą ir ypač remiant Europos žiniomis paremtos biologinės ekonomikos (ŽPBE) kūrimą bei kaimo bei pakrantės zonų plėtros poreikius. Bendroji žuvininkystės politika bus remiama kuriant pritaikomus projektus, remiančius bendros ekosistemos metodą, taikomą išgaunant jūrų išteklius. Moksliniai tyrimai visose politikos srityse apims socialinius ir ekonominius tyrimus, lyginamuosius skirtingų ūkininkavimo sistemų tyrimus, rentabilių žuvininkystės vadybos sistemų, ne maistui skirtų gyvūnų auginimo, sąveikos su miškininkyste tyrimus ir kaimo bei pakrantės zonų pragyvenimo šaltinių gerinimo tyrimus.-  „Nuo šakutės iki ūkio“: maistas, sveikata ir gerovė-  Suprasti vartotojų elgseną, kaip vieną iš pagrindinių maisto pramonės konkurencingumo veiksnių, ir maisto įtaką Europos piliečių sveikatai ir gerovei. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas tam, kaip vartotojas suvokia maistą ir kokių nuostatų dėl jo laikosi, taip pat bus siekiama perprasti socialines tendencijas ir nustatyti maisto pasirinkimo ir vartotojo galimybių gauti maisto veiksnius.-  Suprasti raciono veiksnius ir mitybos įpročius, kaip vieną pagrindinių kontroliuojamų veiksnių, dėl kurių didėja ar mažėja su racionu susijusių ligų ir sutrikimų skaičius. Tam reikės plėtoti ir taikyti nutrigenomiką ir sistemų biologiją bei tirti mitybos, fiziologijos ir fiziologinių funkcijų tarpusavio sąveiką. Dėl to gali prireikti keisti perdirbtų maisto produktų receptus ir kurti naujus maisto produktus, dietinius maisto produktus bei produktus su pagerintomis maistinėmis ir sveikatai palankiomis savybėmis. Tai pat svarbu tirti tradicinius, vietos ir sezoninius maisto produktus ir racionus, akcentuojant tam tikrų maisto produktų ir racionų įtaką sveikatai, ir rengti bendras maisto rekomendacijas.-  Optimizuoti Europos maisto pramonės naujoves į tradicinius maisto gamybos procesus įtraukiant pažangias technologijas, svarbiausias perdirbimo technologijas maisto naudingumui padidinti, kuriant ir demonstruojant sudėtingus ir ekologiškai našius perdirbimo ir pakavimo procesus, pažangios kontrolės taikymus ir našesnį šalutinių produktų, atliekų ir energijos valdymą. Naujų mokslinių tyrimų metu taip pat bus sukurtos darnios ir naujoviškos gyvūnų šėrimo, įskaitant saugaus pašarų perdirbimo receptus, ir pašarų kokybės kontrolės technologijos.-  Užtikrinti Europos maisto pasiūlos cheminę ir mikrobiologinę saugą bei gerinti jos kokybę. Tam reikės perprasti mikrobų ekologijos ir maisto saugos sąryšius, sukurti maisto tiekimo grandinių vientisumo metodus ir modelius, naujus aptikimo metodus ir rizikos vertinimo, valdymo bei informacijos teikimo technologijas ir priemones, taip pat išplėsti rizikos suvokimo supratimą.-  Saugoti žmonių sveikatą ir aplinką geriau perprantant aplinkos ir maisto ar pašarų grandinių tarpusavio įtaką. Tam reikės tirti maisto teršalus ir poveikį sveikatai, kurti pagerintas maisto ir pašarų grandinių įtakos aplinkai vertinimo priemones ir metodus. Norint užtikrinti maisto grandinės kokybę ir vientisumą, reikia naujų prekių grandinės analizės modelių ir visos maisto grandinės valdymo koncepcijų, atsižvelgiant ir į su vartotojais susijusius aspektus.-  Gyvosios gamtos mokslai ir biotechnologijos ekologiškiems ne maisto produktams ir procesams-  Stiprinti žinių bazę ir kurti pažangias iš žemės ar jūros gaunamos biomasės gamybos technologijas, taikomas energetikoje ar pramonėje taikymams. Tam reikės tirti augalų, gyvūnų ir mikrobų genomiką ir metabolomiką siekiant pagerinti žaliavų ir biomasės pašarų produktyvumą ir sudėtį optimizuotam jų perdirbimui į aukštos pridėtinės vertės produktus, tuo pačiu metu tiriant natūralius ar patobulintus žemės ir vandenų organizmus, kaip naujus šaltinius. Tam reikės atlikti visą ūkininkavimo būdų, biologinių produktų transportavimo, sandėliavimo ir pateikimo į rinką ciklo analizę. Atitinkamai bus nagrinėjamas pramoninių biotechnologijų taikymas visoje pasėlių grandinėje, siekiant suvokti visą biologinio perdirbimo metodo potencialą, įskaitant socialinius ir ekonominius, agronominius, ekologinius ir su vartotojais susijusius aspektus. Tam padės geresnis augalų ir mikrobų metabolizmo ląstelių ir poląsteliniu lygmeniu supratimas ir kontrolė gaminant vertingas prekes, pasitelkus didesnę išeigą, kokybę ir perdirbtų produktų švarumą užtikrinančius biologinius procesus, įskaitant biologinės katalizės proceso schemą. Be to, bus taikomos ar sukurtos naujų ar pagerintų aukštos kokybės, aukštos pridėtinės vertės ir atnaujinamų miško produktų ir procesų biotechnologijos, siekiant padidinti miško ir miško produkcijos, įskaitant medienos ir atsinaujinančios bioenergijos atsargas, tvarumą. Galiausiai bus nagrinėjamos biotechnologijų galimybės aptikti ir stebėti taršą, užkirsti jai kelią, kovoti su ja ir ją šalinti, akcentuojant ekonominės atliekų ir šalutinių produktų vertės maksimizavimą pasitelkus naujus biologinius procesus, pavieniui ar derinant juos su augalų sistemomis ir (arba) cheminiais katalizatoriais.Tarptautinis bendradarbiavimasTarptautinis bendradarbiavimas yra prioritetinis maisto, žemės ūkio ir biotechnologijų mokslinių tyrimų aspektas, todėl jis bus ypač skatinamas visoje srityje. Bus remiami besivystančias šalis ypač dominantys moksliniai tyrimai, atsižvelgiant į tūkstantmečio plėtros tikslus ir jau atliekamą veiklą. Bus imtasi specialios veiklos skatinant bendradarbiavimą su prioritetiniais regionais ir šalimis partneriais, ypač tais, kurie dalyvauja dviejų regionų dialoguose ir dvišaliuose mokslo ir technologijų susitarimuose, taip pat su kaimyninėmis šalimis ir sparčiai augančios ekonomikos bei besivystančiomis šalimis.Be to, bus vykdomas daugiašalis bendradarbiavimas sprendžiant plačių tarptautinių pastangų reikalaujančius uždavinius, pavyzdžiui, augalų ir mikroorganizmų sistemų biologijos mastą ir sudėtingumą, arba sprendžiant visuotinius uždavinius ir laikantis tarptautinių ES įsipareigojimų (maisto ir geriamojo vandens saugumas ir sauga, visuotinis gyvūnų ligų paplitimas, teisingas biologinės įvairovės naudojimas, maksimalaus ilgalaikio žuvų kiekio atkūrimas pasaulio žvejybos plotuose iki 2015 m. ir įtaka klimato kaitai arba klimato kaitos įtaka).Reagavimas į naujus poreikius ir nenumatytus politinius poreikiusNaujų poreikių mokslinių tyrimų metu, pavyzdžiui, gali būti kuriamos naujos idėjos ir technologijos, skirtos krizių valdymo sistemoms ir maisto grandinės vientisumui.Lanksčiai reaguojant į nenumatytus politinius poreikius ypatingas dėmesys bus atkreipiamas į atitinkamą Europos žiniomis paremtos biologinės ekonomikos kūrimo politiką.3. Informacijos ir ryšių technologijosTikslasPadidinti Europos pramonės konkurencingumą ir suteikti Europai galimybę valdyti ir formuoti būsimą informacijos ir ryšių technologijų (IRT) raidą taip, kad būtų tenkinami jos visuomenės ir ekonomikos poreikiai. Veikla sustiprins Europos mokslo ir technologijų bazę ir užtikrins jos pasaulinį pirmavimą IRT srityje, padės valdyti ir skatinti inovacijas, pasitelkus IRT, ir užtikrins, kad IRT pažanga būtų greitai paverčiama nauda Europos piliečiams, verslo ir pramonės įmonėms bei valdžios institucijoms.ĮžangaInformacijos ir ryšių technologijoms (IRT) tenka išskirtinis ir nusistovėjęs vaidmuo skatinant inovacijas, kūrybingumą ir visų pramonės ir paslaugų sektorių konkurencingumą. Jų svarba esminė sprendžiant pagrindinius socialinius uždavinius ir modernizuojant viešąsias paslaugas, jos yra pažangos visuose mokslo ir technologijų srityse pagrindas. Todėl Europa turi valdyti ir formuoti būsimą IRT raidą ir užtikrinti, kad IRT paremtos paslaugos ir produktai būtų pritaikomi ir naudojami teikiant kuo didesnę naudą piliečiams ir verslo įmonėms.Tai iniciatyvoje i2010 apibrėžti Sąjungos informacinės visuomenės politikos tikslai, kuriais Europoje siekiama sukurti konkurencingą konvertuojančią informacijos ekonomiką, žymiai padidinti Europos investicijas į IRT mokslinius tyrimus ir inovacijas ir sukurti labai plačias prieigos galimybes informacinėje visuomenėje.Naujos IRT technologijos atvers daug naujų galimybių gauti vertingesnių produktų ir paslaugų, daugelis jų priklauso sritims, kuriose Europa jau užima pirmaujančias pramonės ir technologijų pozicijas. Partnerių paieška Europos lygiu – tai optimalus investavimo į IRT būdas. Labiau nei kada nors anksčiau tokių pastangų reikia siekiant šiais visuotinės konkurencijos laikais žengti koja kojon su vis brangstančiais moksliniais tyrimais ir vis sudėtingesnėmis ir tarpusavyje susietomis technologijomis.IRT temoje pirmenybė suteikiama strateginiams moksliniams svarbiausių technologijų tyrimams, užtikrinamas visaapimantis technologijų integravimas ir žinios bei priemonės patiems įvairiausiems naujoviškiems IRT taikymams. Tokia veikla turės įtakos pramonės ir technologijų pažangai IRT sektoriuje ir padidins svarbių sektorių, kuriuose plačiai taikomos IRT, konkurencinį pranašumą, kadangi dėl jos bus sukurta naujoviškų didelės vertės IRT paremtų produktų ir paslaugų bei pagerinti verslo ir administravimo organizaciniai procesai. Pagal šią temą bus remiamos ir kitos Europos Sąjungos politikos sritys visuomenės ir socialiniams poreikiams tenkinti pasitelkus IRT.Veikla apims bendradarbiavimą ir darbą tinkle, paramą bendroms technologijų iniciatyvoms, įskaitant rinktinius mokslinių tyrimų nanoelektronikos technologijų ir įterptųjų skaičiavimo sistemų srityse aspektus, bei nacionalinių programų koordinavimo iniciatyvas, įskaitant aplinkos padedamo gyvenimo sritį. Veiklos prioritetams bus priskirta problematika, nagrinėjama, be kitų šaltinių, remiantis ir Europos technologijų platformų darbu. Taip pat bus plėtojamas bendradarbiavimas pagal temas su kitomis specialiosiomis programomis.Iš esmės yra svarbus mažų ir vidutinių įmonių bei kitų mažų subjektų dalyvavimas šioje veikloje, atsižvelgiant į jų vaidmenį skatinant inovacijas. Jų vaidmuo gyvybiškai svarbus kuriant ir puoselėjant naujas IRT ir jų taikymo vizijas ir paverčiant jas vertingomis verslo priemonėmis.Veikla-  IRT technologijų ramsčiai :-  Nanoelektronika, fotonika ir integruotos mikro- ir nanosistemos : procesų, prietaisų ir konstrukcijų technologijos siekiant geriau suplanuoti sudėtinių dalių, lustuose sumontuotų sistemų, paketinių sistemų ir integruotų sistemų, įvairiausiems taikymams skirtų bazinių fotoninių sudėtinių dalių, gerų eksploatacinių savybių ir talpių duomenų saugojimo sistemų, labai didelio ploto ar labai integruoto vaizdavimo sprendimų, jutimo, sužadinimo, vizualizavimo ir vaizdų gavimo įrenginių, labai mažai energijos naudojančių sistemų, alternatyvių energijos šaltinių ar akumuliatorių, integruotų heterogeninių technologijų ar sistemų, daugiafunkcinių integruotų mikro-nano-bio-infosistemų, didelio ploto elektroninių sistemų, integravimo į įvairias medžiagas ar objektus, sąsajų su gyvais organizmais, savaiminio molekulių ar atomų susijungimo į stabilias struktūras dydį ir tankumą, patobulinti jų veikimą, energijos suvartojimo našumą, sumažinti gamybos sąnaudas ir išlaidas.-  Visur esantys ir neribotų pajėgumų ryšių tinklai : rentabilios mobilaus ryšio ir plačiajuosčių tinklų technologijos ir sistemos, įskaitant antžeminius ir palydovinius tinklus, įvairių fiksuoto, mobilaus, bevielio ryšio ir transliavimo tinklų, aprėpiančių nuo asmeninės zonos iki regiono ir viso pasaulio, susiliejimas, laidinių ir bevielių ryšių paslaugų ir taikymų tarpusavio sąveika, tinklo išteklių valdymas, paslaugų perkonfigūravimo galimybė, pavienių pažangių multimedijos įrenginių kompleksinis prijungimas prie tinklo, davikliai ir mikroschemos.-  Įterptosios sistemos, skaičiavimas ir kontrolė : galingesnės, saugesnės, labiau paskirstytos, patikimesnės ir našesnės aparatinės ir programinės įrangos sistemos, pajėgiančios suvokti savo aplinką, ją kontroliuoti ir prie jos prisitaikyti, optimizuodamos išteklių panaudojimą, sistemų modeliavimo, projektavimo ir inžinerijos metodai ir priemonės sudėtingoms sistemoms įvaldyti, atvira surenkamų dalių konstrukcija ir nuo mastelio nepriklausomos platformos, tarpinė įranga ir paskirstytos operacinės sistemos, užtikrinančios iš tiesų sklandžiai bendradarbiaujančią ir aplinkinę erdvę suvokiančią aplinką jutimo, sužadinimo, skaičiavimo, pranešimo, saugojimo ir paslaugų teikimo funkcijoms, skaičiavimo įrenginių konstrukcijos su heterogeninėmis, tinklinėmis ir perkonfigūruojamomis sudėtinėmis dalimis, įskaitant kompiliavimą, programavimą ir paramą eksploatacijos laikotarpiu, didelio masto, paskirstytų, neapibrėžtų sistemų kontrolė.-  Programinė įranga, tinkleliai, saugumas ir patikimumas : technologijos, priemonės ir metodai dinamiškai ir patikimai programinei įrangai, konstrukcijoms ir tarpinės įrangos sistemoms, kuriomis paremtos daug žinių reikalaujančios paslaugos, įskaitant jų, kaip komunalinių paslaugų teikimą, į paslaugas orientuotos, sąveikaujančios ir nuo mastelio nepriklausomos infrastruktūros, išteklių, tinklo operacinių sistemų virtualizavimas tinkleliuose, atviros platformos ir bendradarbiavimo metodai kuriant programinę įrangą, paslaugas ir sistemas, surinkimo priemonės, naujos sudėtingų sistemų elgsenos įsisavinimas, didelio masto paskirstytų ir tarpusavyje sujungtų sistemų ir paslaugų patikimumo ir lankstumo gerinimas, saugios ir patikimos sistemos ir paslaugos, įskaitant privatumą saugančios prieigos kontrolės ir autentikavimo, dinamiško saugumo ir pasitikėjimo politikas, patikimumo ir pasitikėjimo metamodelius.-  Žinios, pažinimo ir mokymosi sistemos : žmonėms ir mašinoms skirti metodai ir būdai žinioms įgyti ir interpretuoti, pateikti ir personalizuoti, ieškoti ir surasti, dalytis ir siųsti, atpažįstant turinio semantinius sąryšius, dirbtinės sistemos, kurios suvokia, interpretuoja ir įvertina informaciją, ir kurios gali bendradarbiauti, veikti savarankiškai ir mokytis, teorijos ir eksperimentai, pranokstantys laipsnišką pažangą ir pasinaudojantys natūralaus pažinimo įžvalga, visų pirma mokymusi ir atmintimi, taip pat žmonėms skirtų mokymosi sistemų tobulinimo tikslams.-  Imitavimas, vizualizavimas, sąveika ir mišrios realybės : modeliavimo, imitavimo, vizualizavimo, sąveikos, virtualios, papildytos ir mišrios realybės ir jų integravimo į aplinkas „nuo galinio taško iki galinio taško“ priemonės, produktų, paslaugų ir skaitmeninės vaizdo ir garso terpės naujoviško projektavimo ir kūrybiškumo priemonės, natūralesnės, intuityvesnės ir lengviau naudojamos sąsajos bei nauji sąveikos su technologijomis, mašinomis, įrengimais ir kitais įrankiais būdai, daugiakalbės ir automatinės mašininio vertimo sistemos.Naujos IRT perspektyvos, paremtos kitomis mokslo ir technologijų disciplinomis (fizika, medžiagomis, biotechnologijomis, gyvosios gamtos mokslais, pažinimo ir socialiniais mokslais ir pan.), numatytos visoje IRT temoje. Jos nuves į atradimus, kurie užtikrins IRT ir visiškai naujų pramonės ir paslaugų sektorių inovacijas. Joms priskiriama ir IRT prietaisų miniatiūrizacija iki dydžių, suderinamų ir sąveikaujančių su gyvais organizmais (pvz., naujoviškos IRT sudėtinės dalys ir skaičiavimo sistemos, paremtos sintetinėmis biomolekulinėmis struktūromis), ir nauji skaičiavimo ir ryšių mokslai, besisemiantys idėjų iš gyvojo pasaulio, visiškai ekologiškai suderinami IRT įrenginiai, sukonstruoti natūralių sistemų pavyzdžiu, ir gyvojo pasaulio modeliavimas ir imitavimas (pvz., žmogaus fiziologijos imitavimas keliais biologiniais lygmenimis).-  Technologijų integravimas :-  Asmeninės aplinkos : daugiarežimių sąsajų, jutimo būdų ir mikrosistemų, asmeninių ryšio ir skaičiavimo įrenginių, į asmeninius daiktus įmontuotų IRT sistemų, nešiojamų sistemų ir implantų integravimas ir jų prijungimas prie paslaugų ir išteklių, akcentuojant visų asmens buvimo ir tapatybės aspektų integravimą.-  Namų aplinkos : namų, pastatų ir viešųjų erdvių ryšiai, stebėjimas, kontrolė ir pagalbinės sistemos, sklandi visų įrenginių sąveika ir naudojimas, atsižvelgiant į rentabilumą, įperkamumą ir naudojimo galimybes, naujos paslaugos ir naujos interaktyvaus skaitmeninio turinio ir paslaugų formos, galimybė naudotis informacija ir žinių valdymas.-  Robotų sistemos : lanksčios ir patikimos robotų sistemos, veikiančios žmonių bei nesusistemintoje aplinkose ir bendradarbiaujančios su žmonėmis, į tinklą sujungti ir bendradarbiaujantys robotai, miniatiūrizuoti robotai, integruotų robotų sistemų modulinė konstrukcija ir modeliavimas.-  Pažangios infrastruktūros : IRT priemonės, dėl kurių svarbiausios infrastruktūros tampa našesnės ir lengviau naudojamos, pritaikomos ir prižiūrimos, atsparesnės nusidėvėjimui ir gedimams, duomenų integravimo priemonės, sisteminės rizikos įvertinimo, ankstyvo įspėjimo ir automatizuoto pavojaus signalo skelbimo IRT.-  Taikymų moksliniai tyrimai:-  IRT socialiniams uždaviniams spręsti : užtikrinti, kad visi Europos piliečiai galėtų gauti didžiausią naudą iš IRT produktų ir paslaugų, padidinti įtrauktį, viešojo intereso paslaugų sklandžią prieigą ir interaktyvumą, bei padidinti viešojo sektoriaus paslaugų vaidmenį diegiant naujoves, pagerinant tų paslaugų našumą ir veiksmingumą.-  sveikatos priežiūros sistemai : asmeninės nekrentančios į akis sistemos, suteikiančios piliečiams galimybę tvarkyti savo gerovę, pavyzdžiui, nešiojami ar implantuojami kontroliniai įtaisai ir autonominės geros sveikatos būklės palaikymo sistemos, nauji būdai, pvz., molekulinis vaizdų gavimas patobulintai prevencijai ir individualizuotai medicinai, žinių apie sveikatą atradimas ir taikymas klinikinėje praktikoje, organų funkcijų modeliavimas ir imitavimas, mikroskopiniai ir nanoskopiniai robotizuoti įrenginiai minimaliai invaziniams chirurginiams ir gydomiesiems taikymams.-  valdžios institucijoms : IRT panaudojimas viešojo administravimo tarpdisciplininiam metodui kartu su organizaciniais pokyčiais ir naujais įgūdžiais, siekiant visiems teikti naujoviškas, į pilietį orientuotas paslaugas, pažangūs IRT paremti moksliniai tyrimai ir sprendimai tobulinant demokratinius ir dalyvavimo procesus bei viešojo sektoriaus paslaugų našumą ir kokybę, sąveika su administracijos ir valdžios institucijomis ir tarp jų, taip pat parama teisėkūros ir politikos plėtros procesams visose demokratijos stadijose.-  įtraukčiai : suteikti asmenims ir jų bendruomenėms galimybes ir pagerinti lygiateisį visų piliečių dalyvavimą informacinėje visuomenėje, užkertant kelią skaitmeninei atskirčiai dėl negalios, menkų įgūdžių, skurdo, geografinės izoliacijos, kultūros, lyties ar amžiaus, inter alia remiant pagalbines technologijas, propaguojant savarankišką gyvenimą, didinant elektroninės terpės įgūdžius ir kuriant visiems skirtus produktus ir paslaugas.-  mobilumui : integruotos, IRT paremtos saugos sistemos transporto priemonėms, sukonstruotos naudojant atviras, saugias ir patikimas struktūras ir sąsajas, sąveikaujančios ir bendradarbiaujančios sistemos transporto našumui ir saugai, paremtos ryšiu tarp transporto priemonių ir su transporto infrastruktūra, su pritaikytomis tiksliomis ir patvariomis vietos nustatymo technologijomis, personalizuotos, atsižvelgiant į vietą teikiamos informacinio mobilumo ir daugiarežimės paslaugos, įskaitant pažangius paslaugų sprendimus turizmui.-  remiant aplinką ir darnų vystymąsi : rizikos ir avarinių situacijų valdymas, pažangių daviklių tinklai pavojų numatymo tobulinimui, gamtinių išteklių valdymas, įskaitant teršalų kiekio mažinimo sistemas, energijos vartojimo efektyvumo didinimas, žmogaus reagavimo į sudėtingą aplinkos padėtį ir biologinės įvairovės išsaugojimo veiklos valdymas, įspėjimo apie pavojų sistemos ir laiku atliekamas bei patikimas viešojo saugumo informacijos perdavimas, pagalbinės technologijos ir sistemos darbui atšiauriomis, pavojingomis ar rizikingomis sąlygomis, ekologiškai naši ir darni IRT produkcija, pažangus aplinkos stebėjimo ir rizikos vertinimo duomenų ir informacijos tvarkymas, prisidedant prie INSPIRE, GMES ir GEOSS.-  IRT turiniui, kūrybingumui ir asmeniniam tobulėjimui :-  naujoviškos interaktyvaus, netiesinio ir savaime prisitaikančio turinio formos, kūrybiškumas ir gilesnis vartotojo patiriamas įspūdis, mišrios terpės turinio pritaikymas pagal kliento poreikius ir pateikimas, vien tik skaitmeninio turinio gamyba ir tvarkymas įtraukiant naujas semantikos technologijas, į vartotoją orientuotas naudojimas, galimybė naudotis turiniu ir jo kūrimas.-  technologijomis patobulintos mokymosi sistemos, priemonės ir paslaugos, pritaikytos skirtingiems besimokantiesiems ir esant skirtingoms aplinkybėms, žmogaus mokymosi pamatiniai klausimai, kai procesas vyksta padedant IRT, žmonių sugebėjimų tapti aktyviais besimokančiaisiais tobulinimas.-  pažangios paslaugos sudarant galimybę naudotis skaitmeninės formos kultūriniu paveldu, priemonės, leidžiančios bendruomenėms sukurti naujus kultūrinius atsiminimus, paremtus gyvuoju paveldu, skaitmeninio turinio išsaugojimo metodai ir priemonės, galimybės naudotis skaitmeniniais objektais sudarymas ateities vartotojams, išlaikant jų originalų ir naudojimo aplinkybių autentiškumą ir nepažeistumą.-  Verslą ir pramonę remiančios IRT :-  dinamiškos, į tinklus orientuotos verslo sistemos produktams ir paslaugoms kurti ir teikti, pažangių objektų decentralizuota kontrolė ir valdymas, skaitmeninės verslo ekosistemos, visų pirma programinės įrangos sprendimai, pritaikomi mažų ir vidutinių organizacijų poreikiams, bendro darbo paslaugos paskirstytoms darbo vietoms, padidintas grupinis dalyvavimas, grupės valdymas ir dalijimasis parama.-  gamyba : pažangios tinklinės kontrolės priemonės tikslumo reikalaujančiai gamybai ir mažoms išteklių sąnaudoms, bevielė automatizacija ir logistika greitam įrenginių pertvarkymui, integruotos modeliavimo, imitavimo, pristatymo ir virtualios gamybos aplinkos, miniatiūrizuotų IRT sistemų ir sistemų, susietų su visokiausių rūšių medžiagomis ir objektais, gamybos technologijos.-  IRT pasitikėjimui :-  pasitikėjimą IRT ir jos taikymais remiančios priemonės, daugybinės ir jungtinės tapatybės tvarkymo sistemos, autentifikavimo ir įgaliojimo būdai, sistemos, atitinkančios privatumo poreikius, paremtos technologijų naujienomis, teisių ir turto tvarkymas, apsaugos nuo elektroninės erdvės pavojų priemonės.Tarptautinis bendradarbiavimasIRT temoje bus skatinamas tarptautinis bendradarbiavimas sprendžiant bendro intereso klausimus, siekiant su strateginiais partneriais suderintų sprendimų, nešančių didelę abipusę naudą, ir prisidedant prie informacinės visuomenės plėtros sparčiai augančios ekonomikos ir besivystančiose šalyse. Šalims ir regionams, į kuriuos Europa turi sutelkti bendradarbiavimą, ypatingą dėmesį skiriant bendradarbiavimui su sparčiai augančios ekonomikos šalimis, besivystančiomis šalimis ir kaimyninėmis šalimis, bus apibrėžta speciali veikla.Kartu su 1 tema „Sveikata“ bus galima užsirašyti į tarptautinę žmogiškųjų ribų mokslo programą (HFSP), skatinant tarpdisciplininius mokslinius tyrimus ir novatorišką įvairių sričių mokslininkų bendradarbiavimą bei suteikiant G8 grupei nepriklausančioms šalims galimybę iš šios programos gauti didžiausią naudą.Veikla pagal šią temą remia Pažangių gamybos sistemų (PGS) schemą, kuri jos nariams regionams sudaro MTTP bendradarbiavimo galimybę[31].Reagavimas į naujus poreikius ir nenumatytus politinius poreikiusAteities ir naujų technologijų veikla pritrauks ir puoselės daugiadisciplininę mokslinių tyrimų kompetenciją naujose su IRT susijusių mokslinių tyrimų srityse. Bus koncentruojamasi į naujų, netirtų miniatiūrizacijos ir skaičiavimo galimybių tyrimą, įtraukiant, pavyzdžiui, kvantinių efektų panaudojimą, sudėtingų tinklinių skaičiavimo ir ryšių sistemų įvaldymą, naujų idėjų dėl pažangių sistemų naujiems personalizuotiems produktams ir paslaugoms tyrimus ir eksperimentus su jomis.Mokslinių tyrimų, kuriais siekiama geriau suprasti IRT tendencijas ir poveikį visuomenei ir ekonomikai, metu gali būti tiriama, pavyzdžiui: IRT įtaka produktyvumui, užimtumui, įgūdžiams ir atlyginimams, IRT, kaip varomoji viešųjų ir verslo paslaugų inovacijų jėga, kliūtys didesnio masto ir greitesnėms IRT naujovėms ir taikymui, nauji verslo modeliai ir eksploatavimo keliai, IRT paremtų sprendimų panaudojimo galimybės, naudingumas ir priimtinumas, IRT infrastruktūrų privatumas, saugumas ir pasitikėjimas jomis, IRT plėtros etiniai klausimai, sąryšiai su pagrindinėmis teisinėmis, reglamentavimo ir valdymo nuostatomis, susijusiomis su IRT, IRT paramos ES politikai ir tos paramos poveikio šiai politikai analizės4. Nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagos ir naujos gamybos technologijosTikslasPagerinti Europos pramonės konkurencingumą ir užtikrinti jos transformaciją iš ištekliais paremtos į žiniomis paremtą pramonę, atrandant svarbias žinias naujiems taikymams įvairioms technologijoms ir disciplinoms bendrose srityse.MetodasTam, kad pagerintų savo konkurencingumą, Europos pramonei reikia esminių inovacijų. Ji turi sutelkti savo pajėgumus į didelės pridėtinės vertės produktus ir technologijas, kad patenkintų klientų reikalavimus, taip pat pateisintų aplinkosauginius, sveikatos priežiūros ir kitus socialinius lūkesčius. Moksliniai tyrimai neatsiejami nuo šių konkurencijos uždavinių sprendimo.Vienas iš svarbiausių šios temos elementų – tai faktinis nanotechnologijų, medžiagos mokslų ir naujų gamybos metodų integravimas, kad būtų pasiektas ir kuo labiau padidintas poveikis pramonės transformacijai ir, tuo pačiu, paremta ekologiška gamyba ir vartojimas. Pagal šią temą bus remiama visa pramoninė veikla, kuria bendradarbiaujama su kitomis temomis. Bus remiami taikymai visuose sektoriuose ir srityse, įskaitant medžiagų mokslus, našios gamybos ir procesų technologijas, nanobiotechnologijas ar nanoelektroniką.Vidutinės trukmės laikotarpio uždavinys – pagrindinį dėmesį skirti žinių ir įgūdžių, įgytų įvairiose disciplinose pasitelkus į taikymus nukreiptą mokslinį ir techninį bendradarbiavimą, susiliejimui. Ilgalaikis šios temos tikslas – pasinaudoti milžiniškomis nanomokslų ir nanotechnologijų perspektyvomis kuriant tikrą žiniomis paremtą pramonę ir ekonomiką. Abiem atvejais bus nepaprastai svarbu užtikrinti, kad sukurtos žinios būtų įsisavintos, veiksmingai skleidžiant ir panaudojant rezultatus.Didelis įnašas tenkinant pramonės poreikius ir papildomas iniciatyvų ir finansuojamų projektų indėlis bus užtikrintas visų pirma pasitelkus Europos technologijos platformas (pvz., potencialiose aplinką tausojančios chemijos, naujos gamybos, pramoninės saugos, nanomedicinos, plieno, mišku pramonės sektoriaus srityse ir pan.) ir remiant bendras technologijų inciatyvas.Ši tema yra ypač svarbi MVĮ dėl jų poreikių ir vaidmens technologijų pažangai ir panaudojimui. Ypatingos svarbos sritys: nanoinstrumentai, nanopriemonės ir nanoįrenginiai (dėl greitai augančių aukštųjų technologijų MVĮ koncentracijos šiame sektoriuje), techniniai audiniai (būdinga tradiciniam sektoriui, kuriame vyksta greita transformacija, turinti įtakos daugeliui MVĮ), kosminės sistemos, mechanikos pramonė (pvz., apdirbimo staklės; Europos MVĮ yra šios srities lyderės), taip pat kiti sektoriai, kuriuose yra daug MVĮ, gausiančių naudos, kai bus pradėti taikyti nauji verslo modeliai, medžiagos ir produktai.Speciali veikla koordinuoti nacionaliniu ir regioniniu lygmeniu vykdomas programas ir bendrą veiklą bus atliekama pasitelkus schemas ERA-NET ir ERA-NET+, kad būtų skatinamas mokslinių tyrimų programų suartėjimas ir stiprinama Europos technologijos platformų kritinė masė ir tarpusavio bendradarbiavimas. Pramoniniams moksliniams tyrimams taip pat duos naudos veiklos metrologijos, toksikologijos, standartų ir nomenklatūros srityse koordinavimas.Veikla-  Nanomokslai ir nanotechnologijosTikslas yra sukurti iš anksto nustatytų savybių ir elgsenos medžiagas ir sistemas, paremtas didesnėmis darbo su medžiagomis nanoskopinėje skalėje žiniomis ir patirtimi. Dėl to bus sukurti naujos kartos, didelės pridėtinės vertės, konkurencingi aukštos kokybės produktai ir paslaugos įvairiausiuose taikymuose, iki minimumo sumažinant bet kokį galimą žalingą poveikį aplinkai ir sveikatai. Bus skatinama kelioms disciplinoms bendra veikla, kurioje pritaikomi teoriniai ir eksperimentiniai metodai.Pagrindinis dėmesys bus skiriamas naujoms žinioms apie atomų, molekulių tarpusavio sąveiką ir jų konglomeratus su natūraliais ir dirbtiniais objektais. Mokslinių tyrimų metu taip pat bus kuriami atitinkami instrumentai, priemonės, nustatomos eksperimentinės kryptys ir atliekama demonstracinė veikla, reikalinga visiškai naujiems nanotechnologijomis paremtos gamybos metodams daugiausiai žadančiuose pramonės sektoriuose.Be to, ši veikla bus sutelkta į atitinkamus uždavinius ir socialines aplinkybes bei nanotechnologijų pripažinimą. Tuo tikslu bus atliekami moksliniai tyrimai, nagrinėjantys visus rizikos įvertinimo aspektus (pvz., nanotoksikologija ir nanoekotoksikologija), taip pat saugos, nomenklatūros, metrologijos ir standartų klausimus, kurie tampa vis svarbesni grindžiant kelią pramoniniams taikymams. Taip pat bus pradėta speciali veikla kuriant specialius žinių ir patirties centrus, taip pat centrą Komisijos integruotam ir atsakingam nanotechnologijų metodui taikyti, kaip numatyta atitinkamame veiksmų plane[32].-  MedžiagosVis didesnę svarbą pramonės konkurencingumui ir darniam vystymuisi turi naujos pažangios medžiagmos, kurioms pagaminti reikia daugiau žinių, kurios turi naujų funkcinių savybių, ir kurių savybės yra patobulintos. Pagal naujus gamybos pramonės modelius svarbiausiu dalyku didinant produktų vertę ir eksploatacines savybes tampa medžiagos, o ne apdorojimo etapai.Didžiausias dėmesys moksliniuose tyrimuose bus skiriamas naujoms, žiniomis paremtoms medžiagos su pagal poreikius sukurtomis savybėmis. Tam reikia pažangios būdingų savybių, apdorojimo ir gamybos kontrolės, taip pat reikia atsižvelgti į galimą poveikį sveikatai ir aplinkai per visą jų eksploatacijos laikotarpį. Bus akcentuojamos naujos pažangios medžiagos, gautos išnaudojant nanotechnologijų ir biotechnologijų potencialą ir (arba) „mokantis iš gamtos“, ypač geresnių savybių nanomedžiagos, biologinės medžiagos ir hibridinės medžiagos.Bus skatinamas daugiadisciplininis metodas, įskaitant chemiją, fiziką ir, vis didesniu mastu, biologijos mokslus. Medžiagų savybių aprašymas, projektavimas ir imitavimas taip pat labai svarbūs siekiant geriau suprasti medžiagų reiškinius, visų pirma įvairių mastelių sandaros ir savybių sąryšius, gerinti medžiagų įvertinimą ir patikimumą ir išplėtoti medžiagų projektavimui skirtą virtualių medžiagų koncepciją. Bus remiamas nano-molekulinių-makro lygmenų įtraukimas į chemijos ir medžiagų technologijas, siekiant sukurti naujų koncepcijų ir procesų, pavyzdžiui, katalizėje, bei suintensyvinti ir optimizuoti procesus.-  Naujos gamybos technologijosSiekiant transformuoti ES pramonę iš ištekliais paremtos į žiniomis paremtą pramonės aplinką, reikalingas naujas gamybos metodas, priklausysiantis nuo priimtų visiškai naujų požiūrių į nuolatinį naujų žinių įgijimą, pritaikymą, apsaugą, finansavimą bei panaudojimą, be kita ko kuriant darnios gamybos ir vartojimo modelius. Tam reikia tinkamų sąlygų nuolatiniam naujovių diegimui (pramonės veikloje ir gamybos sistemose, įskaitant statybas, įrenginius ir paslaugas) ir bendram gamybos turtui (technologijoms, organizacinėms ir gamybos priemonėms) kurti laikantis saugos ir aplinkos apsaugos reikalavimų.Atliekant mokslinius tyrimus pagrindinis dėmesys bus skiriamas: naujiems pramonės modeliams ir strategijai, apimančiai visus produkto ir proceso ciklo aspektus, kurti ir patvirtinti, pritaikomoms gamybos sistemoms, galinčioms įveikti esamus proceso trūkumus ir sudarančioms galimybes taikyti naujus gamybos ir apdorojimo metodus, tinklinei gamybai, siekiant sukurti pasaulinio masto bendradarbiavimo ir vertės pridedančių operacijų priemones ir metodus, greito naujų žinių perkėlimo ir integravimo į gamybos procesų projektus ir atlikimą priemonėms, taip pat nano-, bio-, info- ir pažinimo technologijų suartėjimo išnaudojimui, kuriant naujus produktus ir inžinerines koncepcijas ir atveriant naujų pramonės šakų galimybes.-  Technologijų integravimas pramoniniams taikymamsLabai svarbu integruoti trijų minėtų mokslinių tyrimų sričių žinias ir technologijas, kad būtų pagreitinta Europos pramonės ir ekonomikos transformacija, taikant saugų, socialiniu požiūriu patikimą ir darnų metodą.Pagrindinis mokslinių tyrimų dėmesys bus skiriamas naujiems taikymams ir naujoviškiems, iš esmės kitokiems sprendimams, atitinkantiems pagrindinius uždavinius, taip pat MTTP poreikiams, kuriuos nustatė įvairios Europos technologijų platformos. Naujų žinių ir nano-, medžiagų ir gamybos technologijų integravimas bus remiamas sektoriniuose ir keliems sektoriams skirtuose taikymuose, pavyzdžiui, sveikatos, statybų, kosmoso pramonės, transporto, energetikos, chemijos, aplinkos, tekstilės ir drabužių, celiuliozės ir popieriaus bei mašinų gamybos sektoriuose, taip pat bendroje pramoninės saugos temoje.Tarptautinis bendradarbiavimasDėl vis didėjančio pramoninių mokslinių tyrimų tarptautinio matmens reikia gerai koordinuoto darbo su trečiosiomis šalimis metodo. Todėl tarptautinis bendradarbiavimas bus svarbus visoje šioje temoje.Speciali veikla gali būti: veikla su pramoninėmis šalimis ir šalimis, pasirašiusiomis mokslinio ir techninio bendradarbiavimo susitarimus šios temos srityse, specialios iniciatyvos su naujomis ekonomikomis ir besivystančiomis šalimis, siekiant sudaryti joms galimybę naudotis žiniomis, dialogas su pagrindinėmis šalimis dėl „elgesio kodekso“, siekiant atsakingai ir saugiai plėtoti nanotechnologijas, ir pažangių gamybos sistemų (PGS) schema, sudaranti jai priklausančių regionų MTTP bendradarbiavimo galimybę[33]. Bus skatinamos mokslinių tyrimų duomenų (pvz., tokiais klausimais, ar nanotechnologijos saugios aplinkai ir sveikatai) koordinavimo ir keitimosi jais iniciatyvos, leidžiančios viso pasaulio politikams suprasti reglamentavimo poreikius.Reagavimas į naujus poreikius ir nenumatytus politinius poreikiusMoksliniai naujų poreikių tyrimai bus atliekami visų pirma siekiant sukurti ir konsoliduoti Europos pajėgumus tam tikrose naujose ir tarpdisciplininių mokslinių tyrimų srityse, kuriose yra didelių ateities galimybių. Į bet kokius nenumatytus politinius poreikius bus reaguojama lanksčiai, jie gali būti susiję, pavyzdžiui, su standartizavimu, su parama saugiai transformacijai į žiniomis paremtą pramonę ar su galimu nanotechnologijų poveikiu aplinkai ir sveikatai.5. EnergetikaTikslasTransformuoti dabartinę iškastiniu kuru paremtą energetikos sistemą į tvaresnę, paremtą įvairiu energijos šaltinių ir transportavimo sistemų rinkiniu, kartu su padidintu energijos efektyvumu, spręsti skubius tiekimo patikimumo ir klimato kaitos uždavinius, kartu didinant Europos energetikos pramonės įmonių konkurencingumą.MetodasIš dabartinių vertinimų matyti, kad svarbiausi energetikos rodikliai (pvz., energijos suvartojimas, priklausomybė nuo iškastinio kuro, priklausomybė nuo importo, CO2 išmetimas, energijos kainos) ES, o dar labiau pasaulyje krypsta į blogąją pusę. Moksliniai energetikos tyrimai padės lengviau apgręžti šias tendencijas, subalansuodami esamų technologijų ir energijos šaltinių našumo, prieinamumo, priimtinumo ir saugumo didinimą, tuo pat metu siekiant tolimesnėje perspektyvoje pakeisti tai, kaip Europa generuoja ir vartoja energiją. Todėl moksliniai energetikos tyrimai tiesiogiai prisidės prie ES politikos sėkmės ir visų pirma padės pasiekti dabartinius ir būsimus šiltnamio efektą sukeliančių dujų mažinimo ir ES energetikos tikslus.Vadovaujantis plataus technologijų rinkinio metodu, remiantis žaliosios knygos „Plėtojant patikimo energijos tiekimo strategiją“[34] išvadomis, pagrindinis mokslinių tyrimų dėmesys bus skiriamas kurti rentabilias technologijas, siekiant Europoje (ir pasaulyje) sukurti darnesnę energijos ekonomiką ir sudaryti Europos pramonei sąlygas sėkmingai konkuruoti pasaulyje. Veikloje bus atsižvelgiama į įvairios trukmės laikotarpius, ji apims visą grandinę nuo fundamentaliųjų ir taikomųjų mokslinių tyrimų bei technologinės plėtros iki didelio masto technologijų demonstravimo („projektai švyturiai“), paremtų kelioms sritims bendrais bei socialiniais ir ekonominiais moksliniais tyrimais, siekiant patvirtinti mokslinių tyrimų rezultatus ir suteikti racionalų pagrindą politiniams sprendimams ir pagrindinių rinkos nuostatų plėtrai. Kai tik galima, bus taikomas integruotas metodas, skatinantis būtinus įvairių suinteresuotų šalių atsiliepimus ir jų tarpusavio bendradarbiavimą. Bus skatinama integruota veikla, apimanti skirtingas mokslinių tyrimų sritis ar išnaudojanti šioms sritims bendras pastangas.Stiprinti Europos energetikos sektoriaus konkurencingumą susidūrus su didžiule pasauline konkurencija yra svarbus šios temos tikslas, sudarant Europos pramonei galimybę užimti ar išlaikyti pirmaujančias pozicijas pasaulyje svarbiausių energetikos technologijų srityje. Visų pirma MVĮ yra energetikos sektoriaus gyvybės syvai, joms tenka gyvybiškai svarbus vaidmuo energijos grandinėje, taip pat jos bus iš esmės svarbios skatinant naujovių diegimą. Platus jų dalyvavimas mokslinių tyrimų ir demonstravimo veikloje yra esminis ir bus aktyviai skatinamas.Europos technologijų platformų parengtos strateginės mokslinių tyrimų darbotvarkės ir diegimo strategija yra svarbus indėlis į temos mokslinių tyrimų prioritetus. Tokios platformos kuriamos atlikti tyrimus vandenilio ir kuro elementų bei fotoelektros srityje, o pati idėja plėtojama kitose srityse, pavyzdžiui, biokuro, energijos generavimo neišskiriant teršalų ir ateities elektros tinklų sritis. Vandenilio ir kuro elementų ETP bus bendros technologijų iniciatyvos pagrindas, kitose srityse, pavyzdžiui, energijos generavimo neišskiriant teršalų ir atsinaujinančios energijos, galėtų būti numatytos panašios iniciatyvos. Kai reikės, bus atliekama nacionalinių programų koordinavimo gerinimo veikla.Siekiant geriau platinti ir panaudoti mokslinių tyrimų rezultatus, visose srityse bus remiamas žinių skleidimas ir rezultatų perdavimas, taip pat ir politikams. Tai papildys veiklą, atliekamą programą „Pažangi energetika Europai“, įtrauktą į Konkurencingumo ir inovacijų programą, skirtą paremti inovacijas ir pašalinti su technologijomis nesusijusias kliūtis siekiant rinkoje plačiai įdiegti įrodymais pagrįstas energetikos technologijas.Veikla-  Vandenilio ir kuro elementaiEuropos vandenilio ir kuro elementų technologijos platformos sukurta integruota mokslinių tyrimų ir diegimo platforma sudaro bazę strateginei, integruotai transportavimo, stacionarių ir mobilių taikymų programai, skirtai užtikrinti tvirtą technologinį pagrindą, ant kurio bus statoma konkurencinga ES kuro elementų ir vandenilio tiekimo bei įrangos pramonė. Programą sudarys: fundamentalieji ir taikomieji moksliniai tyrimai ir technologijų plėtra, didelio masto demonstravimo projektai („švyturiai“), skirti mokslinių tyrimų rezultatams patvirtinti ir tolesniems tyrimams būtiniems atsiliepimams gauti, kelioms sritims bendrų ir socialinių bei ekonominių mokslinių tyrimų veikla, skirta paremti pagrįstą pereinamojo laikotarpio strategiją ir suteikti racionalų pagrindą politiniams sprendimams ir pagrindinių rinkos nuostatų plėtrai. Pramoniniai taikomieji tyrimai, demonstravimo ir kelioms sritims bendra programos veikla bus įgyvendinama pirmiausia pasitelkus bendrą technologijų iniciatyvą. Šią strategiškai valdomą, į tikslą orientuota veiklą papildys ir glaudžiai koordinuos kitos bendros naujų krypčių mokslinių tyrimų pastangos, kuriomis siekiama padaryti esminių medžiagų, procesų ir naujų technologijų atradimų.-  Atsinaujinančios elektros energijos generavimasIntegruotų elektros energijos gaminimo iš atsinaujinančių šaltinių technologijų, pritaikytų skirtingoms regioninėms sąlygoms, kūrimas ir demonstravimas, siekiant sukurti priemones, užtikrinsiančias esminį atsinaujinančių šaltinių pagaminamos elektros energijos dalies padidėjimą ES. Moksliniai tyrimai turėtų padidinti bendrą konversijos proceso našumą, žymiai sumažinti elektros energijos kainą, padidinti proceso patikimumą ir dar labiau sumažinti poveikį aplinkai. Bus akcentuojamos fotoelektros, vėjo ir biomasės (įskaitant biologiškai skaidomą atliekų dalį) sritys. Be to, moksliniais tyrimais bus siekiama realizuoti visą kitų atsinaujinančių energijos šaltinių – geoterminių, saulės, vandenyno ir mažų hidroelektrinių potencialą.-  Atsinaujinančio kuro gamybaPatobulintų konversijos technologijų darniai kieto, skysto ir dujinio kuro gamybai iš biomasės (įskaitant biologiškai skaidomą atliekų dalį) ir tiekimo grandinėms, visų pirma biokuro transporto reikmėms, kūrimas ir demonstravimas. Turi būti akcentuojamas naujų rūšių biokuras, taip pat nauji esamo biokuro gamybos ir paskirstymo keliai, įskaitant integruotą energijos ir kitų pridėtinės vertės produktų gamybą biologinio perdirbimo įrenginiuose. Siekiant mažinti anglies išskyrimą grandinėje „nuo šaltinio iki vartotojo“, mokslinių tyrimų metu pagrindinis dėmesys bus skiriamas gerinti energijos efektyvumą, didinti technologijų integravimą ir tobulinti pramonės žaliavų vartojimą. Taip pat bus įtraukti pramonės žaliavų logistikos, parengtinių normatyvinių mokslinių tyrimų ir standartizavimo klausimai saugiam ir patikimam naudojimui transporte ir stacionariuose taikymuose. Siekiant išnaudoti atsinaujinančio vandenilio gamybos potencialą, bus remiami procesų, kuriuose naudojama biomasės, atsinaujinanti elektros energija ir saulės energija, tyrimai.-  Atsinaujinantys energijos šaltiniai šildymui ir aušinimuiTechnologijų rinkinio, skirto padidinti šildymo ir aušinimo naudojant atsinaujinančius energijos šaltinius, kūrimas ir demonstravimas, prisidedant prie darnios energetikos. Siekiama iš esmės sumažinti išlaidas, padidinti našumą, dar labiau sumažinti poveikį aplinkai ir optimizuoti technologijų panaudojimą įvairiomis regioninėmis sąlygomis. Moksliniai tyrimai ir demonstravimas turi apimti naujas sistemas ir sudėtines dalis, skirtas pramoniniams taikymams (įskaitant terminį jūros vandens gėlinimą), rajono ir (arba) tam tikros erdvės šildymą ir aušinimą, pastatų integraciją ir energijos saugyklas.-  CO2 surinkimo ir saugojimo technologijos energijos generavimui neišskiriant teršalųIš iškastinio kuro per ateinančius dešimtmečius neišvengiamai bus ir toliau išgaunama reikšminga suvartojamos energijos dalis. Siekiant suderinti šį variantą su aplinkos apsauga, ypač, kiek tai susiję su klimato kaita, būtina žymiai sumažinti žalingą iškastinio kuro vartojimo poveikį aplinkai, siekiant našaus energijos generavimo beveik neišskiriant teršalų. Gyvybiškai svarbu sukurti ir įrodymais pagrįsti našias ir patikimas CO2 pagavos ir saugojimo technologijas, siekiant sumažinti CO2 surinkimo ir saugojimo išlaidas iki mažiau kaip 20 EUR/t, siekiant 90 % surinkimo rodiklio, taip pat įrodant ilgalaikį CO2 saugojimo stabilumą, saugą ir patikimumą.-  Švarios anglies technologijosAnglimi kūrenamos elektrinės visame pasaulyje išlieka pagrindiniu elektros energijos šaltiniu, tačiau turi žymų potencialą ateityje padidinti našumą ir sumažinti teršalų išmetimą, visų pirma CO2 išmetimą. Siekiant palaikyti konkurencingumą ir prisidėti prie CO2 išmetimo valdymo, bus remiamas švarios anglies konversijos technologijų kūrimas ir demonstravimas, kad būtų žymiai padidintas elektrinių našumas ir patikimumas, iki minimumo sumažintas teršalų išmetimas ir sumažintos bendros išlaidos įvairiomis eksploatacijos sąlygomis. Rengiantis būsimam energijos generavimui neišskiriant teršalų, šia veikla turi būti pasirengta CO2 pagavos ir saugojimo technologijų raidai, ją papildyti, taip pat ta veikla turi būti susijusi su minėta raida.-  Pažangieji energijos tinklaiSiekiant palengvinti perėjimą prie darnesnės energetikos sistemos, reikia pačių įvairiausių MTTP pastangų, kad būtų padidintas Europos elektros ir dujų sistemų ir tinklų našumas, lankstumas, sauga ir patikimumas. Elektros tinklams siekiant pertvarkyti dabartinius tinklus į tamprius ir interaktyvius (vartotojai – operatoriai) paslaugų tinklus ir pašalinti kliūtis atsinaujinančių energijos šaltinių diegimui dideliu mastu, veiksmingai jų integracijai ir paskirstytam generavimui (pvz., kuro elementai, mikroturbinos, stūmokliniai varikliai), taip pat reikės sukurti ir įrodymais pagrįsti svarbiausias įgalinančias technologijas (pvz., naujoviškus IRT sprendimus, atsinaujinančių šaltinių energijos saugojimo technologijas, energetikos sistemų elektroniką ir aukštatemperatūrinių laidininkų įrenginius). Dujų tinklų tikslas yra įrodymais pagrįsti pažangesnius ir našesnius dujų transportavimo ir paskirstymo procesus ir sistemas, įskaitant veiksmingą atsinaujinančių energijos šaltinių integravimą.-  Energijos efektyvumas ir taupymasDidelis energijos taupymo ir energijos efektyvumo gerinimo potencialas[35] turi būti išnaudotas optimizuojant, patvirtinant ir įrodymais pagrindžiant naujas pastatų, paslaugų ir pramonės koncepcijas ir technologijas. Tai apima darnios strategijos ir technologijų derinį siekiant efektyviau vartoti energiją, naudoti atsinaujinančią energiją ir paskirstyti jos generavimą bei dideliu mastu miestuose ir bendruomenėse integruoti paklausos valdymo sistemas. Ši didelio masto veikla gali būti remiama pasitelkus naujovišką MTTP, nukreiptą į tam tikras dalis ar technologijas, pvz., skirtas paskirstytam generavimui ir ekologiškiems pastatams. Pagrindinis tikslas yra vietos bendruomenės energetikos sistemos optimizavimas, žymaus energijos paklausos sumažinimo ir prieinamiausio ir darnaus tiekimo sprendimo suderinimas, taip pat specializuotų transporto priemonių parkams panaudojant naujų rūšių kurą[36].-  Žinios energetikos politikai formuotiSukurti priemones, metodus ir modelius, skirtus įvertinti pagrindines ekonomines ir socialines problemas, susijusias su energetikos technologijomis. Atliekant šią veiklą bus kuriamos išsiplėtusios ES ir energetikos bei su energetika susijusios politikos poveikio tiekimo patikimumui, aplinkai, visuomenei ir energetikos pramonės konkurencingumui vertinimo duomenų bazės ir scenarijai. Technologijų pažangos poveikis ES politikai yra ypač svarbus.Tarptautinis bendradarbiavimasAtsižvelgiant į visuotinį uždavinių, grėsmių ir galimybių pobūdį, tarptautinis bendradarbiavimas yra vis svarbesnis mokslinių energijos tyrimų elementas. Specialia veikla bus remiamos strategiškai svarbios daugiašalio bendradarbiavimo iniciatyvos, tokios kaip Tarptautinė vandenilio ekonomikos partnerystė (TVEP), Anglies izoliavimo vadovaujantis forumas (AIVF) ir Johanesburgo atsinaujinančios energijos koalicija (JAEK). Bus remiama kita speciali veikla, nagrinėjanti tokius klausimus, kaip energetikos politikos padariniai aplinkai, energijos tiekimo tarpusavio priklausomybė, technologijų perdavimas ir pajėgumų kūrimas.Tarptautinis mokslinis bendradarbiavimas energetikos srityje taip pat rems ES energetikos iniciatyvos mažinti skurdo mažinimui ir darniam vystymuisi (ESEI), pradėtos Pasaulio vadovų susitikime dėl darnaus vystymosi (PVSDV), tikslą padėti siekti tūkstantmečio plėtros tikslų (TPT) sudarant patikimas ir prieinamas galimybes neturtingiesiems naudotis tvaria energija.Reagavimas į naujus poreikius ir nenumatytus politinius poreikiusMoksliniai naujų poreikių tyrimai padės nustatyti ir ištirti naujas mokslo ir technologijų galimybes energijos tiekimo, konversijos, vartojimo ir darnos srityse, dažnai derinant jas su kitomis sritimis ir disciplinomis, pavyzdžiui, biotechnologijomis ir naujomis medžiagomis bei gamybos procesais. Nenumatytiems politiniams poreikiams, į kuriuos gali reikėti skubiai atsižvelgti, priskiriami, pavyzdžiui, tarptautinės veiklos dėl klimato kaitos pokyčiai ir reagavimas į didelius energijos tiekimo ar kainos sutrikimus ar svyravimus.6. Aplinka (įskaitant klimato kaitą)TikslasSkatinti darnų gamtinės ir žmogaus aplinkos ir jos išteklių valdymą plečiant mūsų žinias apie biosferos, ekosistemų ir žmogaus veiklos tarpusavio sąveiką ir kuriant naujas technologijas, priemones ir paslaugas, kuriomis būtų integruotai sprendžiamos visuotinės aplinkos problemos. Bus akcentuojamas klimato, ekologinių, žemės ir vandenyno sistemų pokyčių prognozavimas, priemonės ir technologijos, skirtos opioms aplinkos problemoms ir pavojams, įskaitant pavojus sveikatai, stebėti, sušvelninti ir užkirsti jiems kelią, taip pat skirtos užtikrinti gamtinės ir žmogaus sukurtos aplinkos darnumą.MetodasSaugoti gamtą yra labai svarbu siekiant užtikrinti dabartinės ir būsimų kartų gyvenimo kokybę ir ekonominį augimą. Atsižvelgiant į tai, kad didėjantis gyventojų skaičius, urbanizacija, nuolatinė žemės ūkio, transporto ir energetikos sektorių plėtra, taip pat klimato nepastovumas ir atšilimas vietos, regioniniu ir pasauliniu mastu grasina peržengti gamtinių Žemės išteklių ir žmogaus sukurtos aplinkos galimybių ribas, ES iškilęs uždavinys yra užtikrinti nuolatinį ir darnų augimą, sumažinant neigiamą poveikį aplinkai. Bendradarbiavimą visos ES mastu skatina tas faktas, kad šalims, regionams ir miestams yra iškilusios bendros aplinkosaugos problemos, ir kad būtina pasiekti kritinę masę, atsižvelgiant į aplinkos mokslinių tyrimų mastelį, apimtį ir didelį sudėtingumą. Toks bendradarbiavimas taip pat palengvina bendrą planavimą, sujungtų ir tarpusavyje suderinamų duomenų bazių naudojimą ir bendrų rodiklių, vertinimo metodikų ir suderintų didelio masto stebėjimo ir prognozavimo sistemų kūrimą. Be to, tarptautinis bendradarbiavimas būtinas siekiant papildyti žinias ir propaguoti geresnį valdymą pasaulio mastu.Moksliniai tyrimai pagal šią temą[37] padės įgyvendinti tarptautinius ES ir valstybių narių įsipareigojimus, pavyzdžiui, Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvenciją, Kioto ir Monrealio protokolus, po Kioto protokolo pradėtas iniciatyvas, JT biologinės įvairovės konvenciją, JT konvenciją dėl kovos su dykumėjimu ir Pasaulio vadovų susitikime dėl darnaus vystymosi prisiimtus įsipareigojimus, įskaitant ES vandens iniciatyvą (taip pat įsipareigojimą skatinti darnią gamybą ir vartojimą). Jie taip pat prisidės prie Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos veiklos, Žemės stebėjimo grupės (ŽSG) iniciatyvos, juos atliekant bus atsižvelgiama į Tūkstantmečio ekosistemos įvertinimą. Be to, jie iš dalies tenkins mokslinių tyrimų poreikius, atsirandančius dėl esamų ir naujų ES teisės aktų ir politikos, 6-osios aplinkos veiksmų programos įgyvendinimo, atitinkamų teminių strategijos krypčių ir kitų naujų strategijos krypčių (pvz., gyvsidabrio strategijos), taip pat aplinkos technologijų bei aplinkos ir sveikatos veiksmų planų.Naujoviškų aplinkosaugos technologijų propagavimas padės pasiekti, kad būtų darniai naudojami ištekliai, sušvelninta klimato kaita ir prie jos prisiderinta, taip pat kad būtų saugomos ekosistemos ir žmogaus sukurta aplinka. Moksliniai tyrimai taip pat prisidės prie technologijų raidos, kuri pagerins Europos įmonių, visų pirma MVĮ, padėtį tokiose rinkos srityse, kaip aplinkosaugos technologijos. Europos technologijų platformos – vandens tiekimo ir sanitarijos, tvarios chemijos, statybų ir miškininkystės – patvirtina, kad reikia veiklos ES lygiu, o jų mokslinių tyrimų darbotvarkių atitinkamos dalys bus remiamos atliekant toliau nurodytą veiklą.Nacionalinių programų koordinavimas bus padidintas išplėtus ir padidinus dabartinių aplinkosaugos mokslinių tyrimų tinklų ERA-NET apimtį, įskaitant bendrą programų Baltijos jūroje įgyvendinimą ir naujus tinklus ERA-NET.Ypatingas dėmesys bus skiriamas ES mokslinių tyrimų rezultatams skleisti, be kita ko pasinaudojant papildomų finansavimo mechanizmų ES ir valstybių narių lygiu sudaromomis galimybėmis, ir skatinti, kad atitinkami galutiniai vartotojai juos pritaikytų savo veikloje, ypač orientuojantis į už politikos formavimą atsakingus asmenis.Veikla-  Klimato kaita, tarša ir pavojai-  Pavojai aplinkai ir klimatuiBūtini integruoti klimato ir žemės sistemų funkcionavimo moksliniai tyrimai, kad galima būtų stebėti ir analizuoti, kaip tos sistemos evoliucionuoja, ir numatyti būsimą jų raidą. Tai leis sukurti veiksmingų prisitaikymo prie klimato kaitos bei jos padarinių ir jų sušvelninimo priemonių. Bus sukurta įvairaus mastelio – nuo visuotinio iki subregioninio – pažangių klimato kaitos modelių, kurie bus pritaikyti vertinant pokyčius, galimus padarinius ir kritines ribas. Bus tiriami atmosferos sudėties ir vandens ciklo pokyčiai ir sukurta nustatyta rizika paremtų modelių, atsižvelgiant į sausrų, audrų ir potvynių ciklų pokyčius. Bus tiriami aplinkos kokybei ir klimatui dėl oro, vandens ir dirvožemio taršos kylantys pavojai, taip pat atmosferos, stratosferos ozono sluoksnio, žemės paviršiaus, ledynų ir vandenyno tarpusavio sąveika. Bus nagrinėjami grįžtamojo ryšio mechanizmai ir staigūs pokyčiai (pvz., vandens apytaka vandenyne) bei poveikis biologinei įvairovei ir ekosistemoms.-  Aplinka ir sveikataDaugiadisciplininiai aplinkos rizikos veiksnių ir žmogaus sveikatos sąveikos moksliniai tyrimai reikalingi remiant Aplinkos ir sveikatos veiksmų planą ir atsižvelgiant į rūpesčius dėl visuomenės sveikatos ir į ligų charakteristikas, susijusias su naujais aplinkos pavojais. Pagrindinis mokslinių tyrimų dėmesys bus sutelktas į daugybinį poveikį skirtingais poveikio keliais, taršos šaltinių nustatymą ir naujus ar besiformuojančius aplinkos rizikos veiksnius (pvz., patalpų ir lauko orą, elektromagnetinius laukus, triukšmą ir toksinių medžiagų poveikį) bei galimus jų padarinius sveikatai. Moksliniais tyrimais taip pat bus siekiama integruoti žmogaus biologinio stebėjimo mokslinių tyrimų veiklą, susijusią su moksliniais aspektais, metodikomis ir priemonėmis, skirtomis koordinuotam ir darniam metodui sukurti. Jie apims Europos grupės tyrimus, atkreipiant dėmesį į pažeidžiamas gyventojų grupes, ir patobulinto rizikos apibūdinimo, įvertinimo bei rizikos ir poveikio sveikatai palyginimo metodus ir priemones. Mokslinių tyrimų metu bus sukurti biologiniai žymenys ir modeliavimo priemonės, atsižvelgiant į bendrą poveikį, pažeidžiamumo variacijas ir neapibrėžtumą. Jų metu taip pat bus sukurti rizikos analizės, valdymo ir informavimo bei politikos kūrimo ir analizės metodai ir pagalbinės sprendimų priėmimo priemonės (rodikliai, ekonominės naudos ir daugelio kriterijų analizės, poveikio sveikatai įvertinimas, ligos naštos ir tvarumo analizė).-  Gamtiniai pavojaiStichinėms nelaimėms valdyti reikia metodo, kuriame atsižvelgiama į daugeriopą riziką. Pavojams, pažeidžiamumui ir rizikai įvertinti reikia geresnių žinių, metodų ir integruotos bazės. Be to, reikia sukurti kartografavimo, prevencijos ir sušvelninimo strategiją, taip pat apsvarstyti ekonominius ir socialinius veiksnius. Bus tiriamos su klimatu susijusios nelaimės (pvz., audros, sausros, miškų gaisrai, nuošliaužos ir potvyniai) ir geologiniai pavojai (pvz., žemės drebėjimai, ugnikalniai ir cunamiai). Tokie moksliniai tyrimai leis geriau perprasti pagrindinius procesus ir patobulinti numatymo ir prognozavimo metodus, remiantis tikimybių apskaičiavimo metodu. Jie taip pat bus ankstyvo perspėjimo ir informacinių sistemų kūrimo pagrindas. Bus kiekybiškai įvertinti didžiausių stichinių nelaimių atgarsiai visuomenėje.-  Darnus išteklių valdymas-  Gamtinių ir žmogaus sukurtų išteklių išsaugojimas ir darnus valdymasMoksliniais tyrimais bus tobulinama žinių bazė ir kuriami pažangūs modeliai ir priemonės, reikalingi užtikrinti darnų išteklių valdymą ir kurti tvaraus vartojimo struktūras. Tai leis prognozuoti ekosistemų funkcionavimą ir jas atkurti, taip pat sušvelninti svarbių struktūrinių ir funkcinių ekosistemų elementų degradavimo ir praradimo padarinius (biologinei įvairovei, vandeniui, dirvožemiui ir jūros ištekliams). Atliekant ekosistemų modeliavimo mokslinius tyrimus bus atsižvelgiama į apsaugos ir išsaugojimo praktiką. Bus propaguojami naujoviški ekonominės veiklos vystymo iš ekosistemų paslaugų metodai. Bus kuriami dykumėjimo, žemės degradacijos ir erozijos prevencijos ir biologinės įvairovės mažėjimo stabdymo metodai. Mokslinių tyrimų metu taip pat bus nagrinėjami darnaus miškų valdymo ir urbanistinės aplinkos, įskaitant planavimą, bei atliekų tvarkymo klausimai. Moksliniams tyrimams bus naudingas atvirų, paskirstytų, sąveikaujančių duomenų tvarkymo ir informacinių sistemų kūrimas ir jie prie jo prisidės, taip pat suteiks pagrindą įvertinimams, prognozėms ir paslaugoms, susijusioms su gamtiniais ištekliais ir jų naudojimu.-  Jūros aplinkos raidaSpecialūs moksliniai tyrimai turi pagerinti mūsų supratimą apie žmogaus veiklos poveikį vandenynui ir jūroms bei jūrinės aplinkos ištekliams, įskaitant regioninių jūrų ir pakrantės zonų taršą ir eutrofikaciją. Vandenų aplinkos, giliavandenių ekosistemų ir jūros dugno mokslinių tyrimų veikla bus atliekama siekiant stebėti, kontroliuoti ir nuspėti šios aplinkos funkcionavimą ir pagilinti supratimą apie jūrą ir darnų vandenyno išteklių vartojimą. Žmogaus veiklos poveikis vandenynui bus vertinamas pasitelkus integruotus metodus, atsižvelgiant į jūros biologinę įvairovę, ekosistemų procesus ir paslaugas, vandens apytaką vandenyne ir jūros dugno geologiją.-  Aplinkosaugos technologijos-  Aplinkosaugos technologijos gamtinės ir žmogaus sukurtos aplinkos darniam valdymui ir išsaugojimuiSiekiant sumažinti žmogaus veiklos poveikį aplinkai, saugoti aplinką, našiau valdyti išteklius ir kurti naujus produktus, procesus ir paslaugas, naudingesnes aplinkai negu dabartiniai alternatyvūs variantai, reikalingos naujos ar patobulintos aplinkosaugos technologijos. Moksliniai tyrimai bus visų pirma orientuoti į: pavojų aplinkai prevencijos ar mažinimo, pavojų ir nelaimių švelninimo, klimato kaitos ir biologinės įvairovės mažėjimo stabdymo technologijas, darnią gamybą ir vartojimą skatinančias technologijas, našesnio vandenų, dirvožemio, oro, jūros ir kitų gamtinių išteklių ar atliekų valdymo ar taršos mažinimo technologijas, žmogaus aplinkos, įskaitant užstatytą aplinką, urbanizuotas zonas, kraštovaizdį, ekologiškai pagrįsto ir darnaus valdymo bei kultūrinio paveldo išsaugojimo technologijas.-  Technologijų įvertinimas, patikrinimas ir bandymaiPagrindinis mokslinių tyrimų dėmesys bus skiriamas technologijų rizikos ir eksploatacinių parametrų, įskaitant procesus ir produktus, vertinimui ir tolesniam atitinkamų metodų, pvz., eksploatacijos ciklo analizės, kūrimui. Be to, bus akcentuojamos: aplinkosaugos technologijų ilgalaikės perspektyvos galimybės, rinkos potencialas ir socialiniai bei ekonominiai aspektai, cheminių medžiagų rizikos vertinimas, pažangių bandymų strategija ir metodai, siekiant iki minimumo sumažinti bandymus su gyvūnais, rizikos kiekybinio įvertinimo metodai, taip pat moksliniai tyrimai, padedantys kurti Europos aplinkosaugos technologijų patikrinimo ir bandymų sistemą.-  Žemės stebėjimo ir vertinimo priemonės-  Žemės stebėjimasMoksliniai tyrimai bus skirti plėtoti Visuotinei žemės stebėjimo sistemų sistemai (GEOSS) ir jai integruoti į iniciatyvą GEO[38], sprendžiant aplinkos ir darnaus vystymosi klausimus. Bus sprendžiami stebėjimų sistemos sąveikos, informacijos valdymo ir dalijimosi duomenimis bei informacijos optimizavimo geresniam aplinkos reiškinių supratimui, modeliavimui ir prognozavimui klausimai. Ši veikla daugiausia bus sutelkta į stichijos pavojus, klimato kaitą, orus, ekosistemas, gamtinius išteklius, vandenį, žemės panaudojimą, aplinką ir sveikatą bei biologinę įvairovę (įskaitant rizikos vertinimo, prognozavimo metodų ir vertinimo priemonių aspektus), siekiant pažangos tose srityse, kuriose GEOSS teikia naudą visuomenei, taip pat siekiant įnešti indėlį į GMES.-  Vertinimo priemonės darniam vystymuisiPriemonės, reikalingos tam, kad galima būtų kiekybiškai įvertinti aplinkos ir mokslinių tyrimų politikos indėlį į konkurencingumą ir darnų vystymąsi, įskaitant rinka paremtų ir reglamentavimo metodų įvertinimą, taip pat dabartinių gamybos ir vartojimo tendencijų poveikį. Tokios priemonės bus ir modeliai, kuriuose atsižvelgiama į ekonomikos, aplinkos ir visuomenės tarpusavio ryšius, taigi bus sukurtos naudingos ir veiksmingos prisitaikymo ir prevencijos strategijos. Moksliniais tyrimais taip pat bus stengiamasi patobulinti esamus rodiklius ir sukurti naujus, kurie sudarytų galimybę vertinti darnaus vystymosi politikos prioritetus ir analizuoti jų tarpusavio ryšius, atsižvelgiant esamus ES darnaus vystymosi rodiklius. Taip pat bus atliekama technologijų, socialinių ir ekonominių varomųjų jėgų, išorinių veiksnių ir valdymo analizė ir numatymo tyrimai. Rezultatai bus taikomi žemės naudojimo ir jūros politikos srityse bei su klimato kaita susijusių ekonominių, politinių ir socialinių konfliktų srityje.Tarptautinis bendradarbiavimasAplinkos problemos neišvengiamai yra tarpvalstybinio, regioninio ar pasaulinio masto, todėl tarptautinis bendradarbiavimas bus svarbus šios temos aspektas. Tam tikros sritys yra susijusios su tarptautiniais ES įsipareigojimais, pavyzdžiui, Klimato kaitos, Biologinės įvairovės, Dykumėjimo ir Cheminių medžiagų bei atliekų konvencijomis, taip pat su Vadovų susitikimo Johanesburge sprendimais dėl darnaus vystymosi ir kitomis regioninėmis konvencijomis. Taip pat bus skirta dėmesio atitinkamai mokslinių tyrimų veiklai pagal ES aplinkos apsaugos strategiją ir veiksmų planus[39].Mokslo ir technologijų partnerystės su besivystančiomis šalimis padės siekti tūkstantmečio plėtros tikslų keliose srityse (pvz., apgręžti aplinkos išteklių praradimo tendenciją, pagerinti vandens valdymą, tiekimą ir sanitariją, spręsti urbanizacijos keliamus aplinkosaugos uždavinius), tarp jų ir tose, kur vienas svarbiausių vaidmenų taip pat gali tekti MVĮ. Ypatingas dėmesys bus skirtas pasaulinių aplinkosaugos problemų ir regioninės ir vietos plėtros problemų, susijusių su gamtiniais ištekliais, biologine įvairove, žemės naudojimu, gamtiniais ir žmogaus sukeltais pavojais ir rizika, klimato kaita, aplinkosaugos technologijomis, aplinka ir sveikata, tarpusavio sąryšiams, taip pat politikos analizės priemonėms. Bendradarbiavimas su pramoninėmis valstybėmis pagerins galimybes pasitelkti visuotinę mokslinių tyrimų kompetenciją.Sistemos GEOSS įsteigimas Žemės stebėjimams skatins tarptautinį bendradarbiavimą, kuriuo siekiama perprasti Žemės sistemų ir darnaus vystymosi klausimus bei koordinuotai rinkti duomenis moksliniams ir politiniams tikslams.Reagavimas į naujus poreikius ir nenumatytus politinius poreikiusŠios temos moksliniai naujų poreikių tyrimai gali padėti spręsti tokius klausimus, kaip žmonių, ekosistemų ir biosferos tarpusavio sąveika arba nauja rizika, susijusi su stichinėmis, žmogaus ar technologijų sukeltomis nelaimėmis.Parama reaguojant į nenumatytus aplinkos politikos poreikius gali būti susijusi, pavyzdžiui, su naujos ES politikos aplinkos, jūrų politikos, standartų ir reglamentų klausimais poveikio darniam vystymuisi įvertinimu.7. Transportas (įskaitant aeronautiką)TikslasRemiantis technologijų pažanga sukurti integruotas ekologiškesnes, pažangesnes ir saugesnes paneuropines transporto sistemas piliečių ir visuomenės naudai, saugančias aplinką ir gamtinius išteklius, taip pat užtikrinti ir toliau plėtoti Europos pramonės įmonių konkurencingumą ir jų pirmaujančias pozicijas pasaulinėje rinkoje.MetodasEuropos transporto sistema yra gyvybiškai svarbus Europos ekonominio ir socialinio klestėjimo elementas. Ji atlieka pagrindinius vaidmenis vežant žmones ir prekes vietos, regioniniu, nacionaliniu, europiniu ir tarptautiniu mastu. Pagal šią temą bus sprendžiami keli iš aktualių uždavinių, kaip nustatyta Transporto baltojoje knygoje[40], tobulinant indėlį, kurį transporto sistemos įneša į visuomenės ir pramonės konkurencingumą išsiplėtusioje ES, ir iki minimumo sumažinant neigiamą transporto poveikį ir padarinius aplinkai, energijos suvartojimui, saugumui ir visuomenės sveikatai.Bus imtas taikyti naujas integruotas metodas, susiejantis visas transporto rūšis, padedantis spręsti mokslinių tyrimų ir žinių plėtros socialinius ir ekonominius bei technologinius klausimus ir apimantis naujovių diegimą ir pagrindines politines nuostatas.Įvairios šioje srityje įsteigtos technologijų platformos (ACARE – aeronautikos ir oro transporto, ERRAC – geležinkelių transporto, ERTRAC – kelių transporto, WATERBORNE – vandens kelių transporto, taip pat vandenilio ir kuro elementų) parengė ilgalaikes vizijas ir strategines mokslinių tyrimų darbotvarkes (SMTD), kurios yra naudingas indėlis apibrėžiant šią temą ir papildomai tenkina politiką formuojančių asmenų poreikius ir pildo visuomenės lūkesčius. Atrinkti SMTD klausimai gali būti pakankamai svarbūs, kad jais remiantis būtų steigiamos bendros technologijų iniciatyvos. ERA-NET veikla atveria galimybių palengvinti tolesnį tarptautinį tam tikros problematikos transporto sektoriuje koordinavimą, ji bus atliekama visais atvejais, kai bus reikalinga.Ypatingai svarbi MVĮ veikla apims pastangas užtikrinti tvirtas, technologijomis paremtas tiekimo grandines įvairiuose sektoriuose, sudaryti galimybių MVĮ naudotis mokslinių tyrimų iniciatyvomis ir palengvinti aukštųjų technologijų MVĮ vaidmenį ir veiklos pradžią, ypač pritaikant pažangias transporto technologijas ir imantis transportui būdingos su paslaugomis susijusios veiklos, taip pat kurti sistemas ir taikymus palydovinės navigacijos srityse.Dabartiniai politiniai poreikiai, taip pat naujos politikos (pvz., jūrų politikos) kūrimas, vertinimas ir įgyvendinimas bus nagrinėjami pagal atskiras veiklos kryptis ir bendrai. Darbas apims tyrimus, modelius ir priemones, skirtas strateginiam stebėjimui ir prognozavimui, ir integruos žinias, susijusias su pagrindiniais transporto srities ekonominiais, socialiniais, saugos ir aplinkosaugos klausimais. Veikla, remianti bendrą teminę problematiką bus sutelkta į transporto specifiką, pavyzdžiui, saugumo aspektus, kaip sudėtinę transporto sistemos reikalavimų dalį, alternatyvių energijos šaltinių panaudojimą transporto taikymuose ir transporto poveikio aplinkai, įskaitant klimato kaitą, stebėjimą.Taip pat bus remiama informacijos skleidimo ir pritaikymo veikla bei poveikio vertinimai, ypatingą dėmesį skiriant ypatingiems transporto sektoriaus vartotojų poreikiams ir politiniams reikalavimams.Veiklos sritys:Aeronautika ir oro transportasVeikla bus prisidedama prie pagrindinių Bendrijos politikos krypčių, taip pat prie ACARE strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkės. Kiekybiniai tikslai atitinka šios darbotvarkės programą iki 2020 m. Moksliniai tyrimai apima visus oro susisiekimo sistemos aspektus, susijusius su orlaiviais, keleivių vežimu ir oro uostų terminalais.Oro transporto ekologiškumo didinimas: kurti technologijas aviacijos daromam poveikiui aplinkai mažinti, siekiant per pusę sumažinti išmetamo anglies dvideginio (CO2) kiekį, sumažinti specifinę azoto oksidų (NOx) emisiją 80 % ir per pusę sumažinti girdimąjį triukšmą. Pagrindinis mokslinių tyrimų dėmesys bus skirtas tolesniam ekologiškų variklių technologijų tyrimui, įskaitant kuro technologijas ir pagerintą fiksuotųjų sparnų orlaivių ir sraigtasparnių našumą, naujas pažangias lengvas konstrukcijas ir pagerintas aerodinamines savybes. Bus taip pat įtraukti tokie klausimai, kaip oro uostuose (terminalų ir prieigų pusėse) su orlaiviais atliekamos operacijos, oro eismo valdymas, gamyba, priežiūra ir perdirbimas.Laiko išnaudojimo produktyvumo didinimas: atlikti esminį pokyti aviacijoje, siekiant susitvarkyti su pagal prognozes trigubai išaugsiančiu orlaivių skrydžių skaičiumi pagerinant punktualumą visomis oro sąlygomis ir žymiai sutrumpinant oro uostuose su kelionėmis susijusioms procedūroms sugaištamą laiką. Mokslinių tyrimų metu pagal iniciatyvą SESAME[41] bus sukurta ir įdiegta naujoviška oro eismo valdymo (OEV) sistema, sujungiant oro, antžeminius ir erdvės komponentus bei srauto valdymą ir didesnį orlaivių savarankiškumą. Taip pat bus sprendžiami orlaivių projektavimo uždaviniai, siekiant geriau tvarkyti keleivių ir krovinių srautus, rasti naujų našaus oro uostų eksploatavimo sprendimų ir sujungti oro transportą su bendra transporto sistema. Produktyviausias OEV sistemų kūrimo Europoje koordinavimas bus užtikrintas pasitelkus iniciatyvą SESAME[42].Klientų pasitenkinimo ir saugumo užtikrinimas: iš esmės pagerinti keleivių pasirinkimo galimybes ir tvarkaraščio lankstumą, penkis kartus sumažinant avarijų skaičių. Naujos technologijos atvers didesnio orlaivių ir variklių konfigūracijų pasirinkimo galimybes nuo plataus korpuso iki mažo dydžio transporto priemonių, leis labiau automatizuoti visus sistemos elementus, įskaitant pilotavimą. Didelis dėmesys taip pat bus skiriamas gerinant keleivių komfortą, gerovę ir naujas paslaugas bei aktyvias ir pasyvias saugumo priemones, ypatingai pabrėžiant žmogiškąjį elementą. Moksliniai tyrimai taip pat nagrinės oro uostų ir eismo operacijų pritaikymą skirtingų rūšių transporto priemonėms ir eksploatacijai visą parą esant visuomenei priimtiniems triukšmo lygiams.Rentabilumo gerinimas: skatinti konkurencingą tiekimo grandinę, galinčią per pusę sumažinti patekimo į rinką laiką, taip pat sumažinti produkto kūrimo ir eksploatacijos išlaidas, taip užtikrinant piliečiams pigesnį transportą. Pagrindinis mokslinių tyrimų dėmesys bus skiriamas visam verslo procesui – nuo konceptualaus projekto iki produkto kūrimo, gaminimo ir operacijų eksploatacijos metu, įtraukiant ir tiekimo grandinę. Taip pat bus tiriamos tobulesnės imitavimo galimybės bei automatizacija, technologijos ir metodai orlaiviui, kuriam nereikia techninės priežiūros, kurti bei taupios orlaivių, oro uostų ir oro eismo valdymo operacijos.Orlaivių ir keleivių apsauga: užkirsti kelią bet kokios rūšies priešiškiems veiksmams, kuriais siekiama sužaloti keleivius ar piliečius, padaryti jiems nuostolio, žalos ar suardyti jų planus netinkamai naudojant orlaivius. Pagrindinis mokslinių tyrimų dėmesys bus skiriamas atitinkamiems oro transporto sistemos elementams, įskaitant saugumo priemones salono ir pilotų kabinos konstrukcijoje, automatinio valdymo ir nusileidimo priemones neteisėto orlaivio panaudojimo atveju, apsaugą nuo užpuolimo iš išorės, taip pat oro erdvės valdymo ir oro uostų operacijų saugumo aspektus.Kelio atvėrimas ateities oro transportui: tirti labiau esmines, ekologiškai našias ir naujoviškas technologijas, kurios gali padėti atlikti esminius pokyčius, kurių oro transportui reikės antrojoje šio amžiaus pusėje ir vėliau. Moksliniai tyrimai nagrinės naujas varomųjų ir keliamųjų jėgų koncepcijas, naujas oro susisiekimo priemonių vidaus erdvės idėjas, naujas oro uostų koncepcijas, naujus orlaivių valdymo ir kontrolės metodus, alternatyvias oro transporto sistemos funkcionavimo koncepcijas ir jos sujungimą su kitų rūšių transportu.Antžeminis transportas (geležinkeliai, automobilių keliai ir vandens keliai)Antžeminio transporto ekologiškumo didinimas: kurti technologijas ir žinias, skirtas mažinti taršą (oro, vandens ir dirvožemio) bei poveikį aplinkai – klimato kaitai, sveikatai, biologinei įvairovei ir triukšmingumui. Moksliniai tyrimai pagerins pavarų įrenginių ekologiškumą ir energetinį efektyvumą bei skatins naudoti alternatyvų kurą, įskaitant vandenilio ir kuro elementus. Veikla apims infrastruktūros, transporto priemonių, laivų ir sudėtinių dalių technologijas, įskaitant bendrą sistemų optimizavimą. Transportui būdingos raidos moksliniai tyrimai apims gamybos, konstravimo, operacijų, priežiūros, remonto, apžiūrų, perdirbimo ir eksploatacijos pabaigos strategiją bei įsikišimą jūroje avarijos atveju.Transporto rūšių keitimo skatinimas ir transporto koridorių perkrovų mažinimas [43] : kurti ir demonstruoti keleiviams ir prekėms skirtą sklandų transportą „nuo durų iki durų“, taip pat technologijas, užtikrinančias veiksmingą transporto rūšių derinimą, be kita ko atsižvelgiant į geležinkelių transporto konkurencingumą. Tam priskiriama veikla, susijusi su vietos, regioninių, nacionalinių ir Europos transporto tinklų, sistemų ir paslaugų tarpusavio sąveika ir eksploatacijos optimizavimu bei jų skirtingų rūšių transporto integracija. Veiklos tikslas bus optimizuoti infrastruktūros, įskaitant terminalus ir specializuotus tinklus, panaudojimą, pagerinti transporto, eismo ir informacijos valdymą, patobulinti krovinių vežimo logistiką ir keleivinių transporto rūšių tarpusavio derinimą. Bus kuriamos pažangios sistemos, naujos transporto priemonių ir laivų koncepcijos bei technologijos, įskaitant pakrovimo ir iškrovimo operacijas. Politikai formuoti reikalingos žinios apims kainų ir mokesčių už infrastruktūrą nustatymą, ES transporto politikos priemonių ir transeuropinių tinklų politikos ir projektų įvertinimą.Darnaus mobilumo miestuose užtikrinimas: sutelkti dėmesį į žmonių ir prekių mobilumą, atliekant „kitos kartos transporto priemonės“ ir jos įsisavinimo rinkoje mokslinius tyrimus, sujungiant visus švaraus, energetiškai našaus, saugaus ir pažangaus kelių transporto elementus. Naujų mobilumo koncepcijų, naujoviškų organizacinio ir mobilumo valdymo schemų bei aukštos kokybės viešojo transporto mokslinių tyrimų tikslas bus užtikrinti visapusiškos ir aukšto lygio įvairių transporto rūšių integracijos galimybes. Bus kuriama ir išbandoma naujoviška švaraus miesto transporto[44] strategija. Ypatingas dėmesys bus skiriamas neteršiančioms transporto rūšims, paklausos valdymui, privataus transporto racionalizacijai ir informacijos bei pranešimų strategijai, paslaugoms ir infrastruktūrai. Politikos formavimo ir įgyvendinimo priemonėms bus priskiriamas ir transporto bei žemės panaudojimo planavimas.Saugos ir saugumo gerinimas: kurti technologijas ir pažangias sistemas, apsaugančias pažeidžiamus asmenis – vairuotojus, dviratininkus, keleivius, įgulą ir pėsčiuosius. Transporto priemonių, laivų ir infrastruktūros projektams rengti bus sukurtos pažangios inžinerinės sistemos ir rizikos analizės metodikos. Bus akcentuojami integruojantys metodai, sujungiantys žmogiškuosius elementus, struktūrinį vientisumą, prevencinę, pasyvią ir aktyvią saugą bei krizių valdymą. Sauga bus laikoma visos transporto sistemos, apimančios infrastruktūrą, prekes ir konteinerius, transporto vartotojus ir operatorius, transporto priemones ir laivus bei politinio bei įstatymų leidžiamojo lygmens priemones, įskaitant pagalbines sprendimų priėmimo ir patvirtinimo priemones, sudėtine dalimi, į saugumą bus atsižvelgiama visada, kai tik jis yra sudėtinė transporto sistemų reikalavimų dalis.Konkurencingumo stiprinimas: pagerinti transporto pramonės įmonių konkurencingumą, užtikrinant darnias, našias ir pigias transporto paslaugas ir pasitelkus mokslinius tyrimus bei raidą sukurti naujų įgūdžių bei darbo vietų. Pažangių pramoninių procesų technologijoms bus priskiriami projektavimas, gamyba, surinkimas, konstrukcija ir priežiūra, jomis bus siekiama sumažinti eksploatacijos išlaidas ir kūrimui reikalingą laiką. Bus akcentuojamos naujoviškos produktų koncepcijos ir pagerintos transporto paslaugos, užtikrinančios didesnį klientų pasitenkinimą. Bus sukurtas naujas gamybos organizavimas, įskaitant tiekimo grandinės valdymą ir platinimo sistemas.Parama visuotinei Europos palydovinės navigacijos sistemai ( Galileo )Visuotinė Europos palydovinės navigacijos sistema apima EGNOS ir Galileo bei užtikrina pasaulinę vietos ir laiko nustatymo infrastruktūrą[45].Viso potencialo išnaudojimas: skatinti plačiau naudotis paslaugomis nuo atvirosios iki komercinės prieigos, nuo gyvybės apsaugos iki „paieškos ir gelbėjimo“ bei viešai reguliuojamų paslaugų, krovinių vežimo valdymo taikymais, naudotis pagalbinėmis produktų paslaugomis, įrodant palydovinės navigacijos naudą ir pranašumus.Priemonių parengimas ir tinkamos aplinkos sukūrimas: užtikrinti saugų naudojimąsi paslaugomis daugiausia pasitelkus sertifikavimą pagrindinėse taikymų srityse, parengti ir patvirtinti, kad paslaugos ir jų įgyvendinimas atitiktų naują politiką ir teisės aktus, užtikrinti, kad viešai reguliuojamos paslaugos atitiktų patvirtintą naudojimosi galimybių politiką, sukurti esminius skaitmeninės topologijos, kartografijos, geodezijos duomenis ir sistemas, skirtas naudoti navigacijos taikymuose, tenkinti saugos ir saugumo poreikius bei reikalavimus.Imtuvų pritaikymas pagal reikalavimus ir pagrindinių technologijų atnaujinimas: patobulinti imtuvų parametrus, integruoti mažo energijos suvartojimo ir miniatiūrizacijos technologijas, papildyti navigacijos patalpose aprėptį, susieti su radijo dažnių nustatymo prietaisais, panaudoti imtuvų programinės įrangos technologijas derinant su kitomis funkcijomis, pvz., telekomunikacija, remti pagrindines navigacijos antžeminės infrastruktūros technologijas, užtikrinant patikimumą ir lankstumą.Parama infrastruktūros raidai: parengti antrosios kartos sistemą, prisitaikyti prie kintančių vartotojų poreikių ir rinkos prognozių, pasinaudoti augančia infrastruktūros internacionalizacija, siekiant patekti į pasaulines rinkas, ir kurti pasaulinio lygio standartus.Tarptautinis bendradarbiavimasTarptautinis bendradarbiavimas yra svarbi šios srities MTTP veiklos sudėtinė dalis, jis bus skatinamas visada, kai tuo bus suinteresuota pramonė ir politiką formuojantys asmenys. Plačios specialios veiklos problematikos sritys bus tos, kurios patrauklios rinkai (pavyzdžiui, pasaulinės prekybos plėtra ir tinklų bei paslaugų sujungimas žemyniniu ir tarpžemyniniu lygmeniu), kuriose yra galimybių naudotis ir įgyti mokslo žinių ir technologijų, kurios papildo dabartines Europos žinias ir teikia abipusės naudos, ir kuriose Europa reaguoja į visuotinius poreikius (pvz., dėl klimato kaitos) ar įneša prisideda prie tarptautinių standartų ar pasaulinių sistemų (pvz., taikomosios logistikos ir palydovinės navigacijos infrastruktūra).Reagavimas į naujus poreikius ir nenumatytus politinius poreikiusNaujų poreikių iniciatyvos rems mokslinius tyrimus, kuriuose atsižvelgiama į ypač svarbius įvykius ir ateities transporto sistemų uždavinius, pavyzdžiui, dėl novatoriškų transporto ir transporto priemonių koncepcijų, automatizavimo, mobilumo ar organizavimo.Nenumatyti politiniai poreikiai, dėl kurių gali reikėti specialių su transportu susijusių mokslinių tyrimų, gali apimti plačius visuomeninius klausimus, pavyzdžiui, demografinius, gyvenimo būdo ir su transporto sistemomis susijusių visuomenės lūkesčių pokyčius, taip pat naują riziką ar Europos visuomenei ypatingai svarbias problemas.8. Socialiniai ir ekonomikos mokslai bei humanitariniai mokslaiTikslasKurti gilų, bendrą Europai iškilusių sudėtingų ir tarpusavyje susijusių socialinių ir ekonominių uždavinių, pavyzdžiui, augimo, užimtumo ir konkurencingumo, socialinės sanglaudos ir darnumo, gyvenimo kokybės, švietimo, kultūrinių reikalų ir visuotinio tarpusavio priklausomumo, supratimą, visų pirma siekiant atitinkamose srityse sudaryti patobulintą žinių bazę politikai formuoti.MetodasMokslinių tyrimų prioritetai – tai esminiai socialiniai, ekonominiai ir kultūriniai uždaviniai, iškilę Europai ir pasauliui dabar ir iškilsiantys ateityje. Pasiūlyta mokslinių tyrimų darbotvarkė sudaro darnų šių uždavinių sprendimo metodą. Socialinių ir ekonominių bei humanitarinių žinių apie šiuos pagrindinius uždavinius bazė bus reikšmingas indėlis skatinant Europoje bendrą supratimą ir sprendžiant platesnes tarptautines problemas. Mokslinių tyrimų prioritetai padės patobulinti politikos formulavimą, įgyvendinimą, poveikį ir vertinimą praktiškai visose Bendrijos politikos srityse Europos, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmeniu, o į didžiąją dalį mokslinių tyrimų taip pat įtraukta esminė tarptautinė perspektyva.Be socialinių ir ekonominių mokslinių tyrimų ir numatymo bus akcentuojami humanitariniai moksliniai tyrimai, kurie atvers skirtingas perspektyvas ir įneš esminį indėlį visoje temoje, pavyzdžiui, istoriniais, kultūriniais ir filosofiniais aspektais, įskaitant atitinkamus kalbos, identiteto ir vertybių klausimus.Darbas bus atliekamas taip pat remiantis atitinkamų nacionalinių mokslinių tyrimų programų patirtimi, papildant toliau nurodytą mokslinių tyrimų veiklą ir pasinaudojant schema ERA-NET ir, galbūt, 169 straipsniu. Tam tikriems klausimams spręsti taip pat gali būti pasinaudota socialinėmis platformomis, aptariant būsimų mokslinių tyrimų darbotvarkes, į šias platformas būtų įtraukta mokslinių tyrimų bendruomenė ir suinteresuotos visuomenės šalys.Mokslinius tyrimus atlikti padės mokslinių tyrimų infrastruktūros, generuojančios naujus mokslinių tyrimų duomenis, įskaitant apžvalgas, skelbiančios turimus duomenis tarptautiniams lyginamiesiems tyrimams ir suteikiančios galimybę naudotis žaliavomis ir pažangiomis mokslinių tyrimų priemonėmis, taip pat esamais daugelio sričių mokslinių tyrimų rezultatais. Kai kuri šios veiklos dalis bus atliekama pagal programos „Pajėgumai“ dalį „Infrastruktūra“, o kita dalis – pagal šios temos projektus. Mokslinių tyrimų metu bus stengiamasi gauti ir naudojamasi oficialiais statistiniais duomenimis.Bus imtasi specialios informacijos skleidimo veiklos, nukreiptos į tam tikras grupes ir plačiąją visuomenę, įskaitant seminarus ir konferencijas mokslo darbuotojams, kuriose vyktų diskusijos su politiką formuojančiais asmenimis ir kitomis suinteresuotomis šalimis, ir informavimą apie rezultatus per įvairias informavimo priemones.Bus užtikrintas tinkamas socialinių ir ekonominių bei humanitarinių mokslinių tyrimų ir numatymo elementų koordinavimas programoje „Bendradarbiavimas“ ir kitose specialiosiose programose.VeiklaAugimas, užimtumas ir konkurencingumas žinių visuomenėjeBus siekiama plėtoti ir integruoti mokslinius tyrimus, nagrinėjančius augimui, užimtumui ir konkurencingumui turinčios įtakos klausimus, kad galima būtu užtikrinti geresnį ir integruotą šių klausimų supratimą nuolatiniam žinių visuomenės vystymuisi. Tai bus naudinga politikai ir padės daryti pažangą siekiant šių tikslų. Moksliniai tyrimai apims šiuos klausimo aspektus:-  kintantį žinių vaidmenį ekonomikoje, įskaitant įvairių rūšių žinių ir kompetencijos, švietimo ir mokymosi visą gyvenimą vaidmenį ir nematerialias investicijas;-  ekonominių struktūrų, struktūrinių pokyčių ir produktyvumo klausimus, įskaitant paslaugų sektoriaus, finansų, demografijos, paklausos ir ilgalaikių pokyčių procesų vaidmenį;-  institucinius ir politikos klausimus, įskaitant makroekonomikos politiką, darbo rinkas, institucines aplinkybes ir politikos darną bei koordinavimą.Tai apims svarbius naujus uždavinius ir galimybes, pradedant padidinta globalizacija, naujomis ekonomikomis, persikėlimu ir ES plėtra. Į užimtumo klausimus bus įtraukti nedarbo ir nepakankamo užimtumo klausimai.Ekonominių, socialinių ir aplinkosaugos tikslų derinimas Europos perspektyvojeSiekiama padėti siekti visuomeninio tikslo suderinti ekonominius, socialinius ir aplinkosaugos tikslus ir taip pagerinti darnaus vystymosi bazę. Mokslinių tyrimų veikla nagrinės du tarpusavyje susijusius klausimus:-  kaip Europos ir ne Europos socialiniams ir ekonominiams modeliams pavyko suderinti šiuos tikslus, kokiomis sąlygomis tai vyko, įskaitant dialogo, socialinės partnerystės, institucinių pokyčių vaidmenį, ir ar tie modeliai pajėgūs susidoroti su naujais uždaviniais;-  išsiplėtusios ES regionų ekonominė sanglauda ir regioninė plėtra, taip pat socialinė sanglauda (įskaitant nelygybę, socialinę apsaugą ir socialines paslaugas, mokesčių politiką, etninius santykius, švietimą ir socialinę atskirtį ir sveikatą) bei jos santykis su socialinėmis problemomis – skurdu, būstu, įvairiu nusikalstamumu ir narkotikais.Sprendžiant šiuos klausimus bus atkreipiamas dėmesys į bendras pastangas siekiant ekonominių, socialinių ir aplinkosaugos tikslų pasaulio mastu, į erdvės aspektus, ilgalaikę darną ir besivystančioms šalims svarbius klausimus.Pagrindinės tendencijos visuomenėje ir jų reikšmėTikslas yra suprasti ir įvertinti tam tikrų pagrindinių tendencijų Europos visuomenėje, kurios turi esminių padarinių piliečiams, jų gyvenimo kokybei ir politikai, reikšmę ir taip suteikti pagrindą daugeliui politikos sričių. Empiriniai ir teoriniai moksliniai tyrimai iš pradžių nagrinės tris svarbiausias tendencijas:-  demografinius pokyčius, įskaitant senėjimą, gimstamumą ir migraciją;-  atitinkamų gyvenimo būdo, šeimos, darbo, vartojimo, sveikatos ir gyvenimo kokybės aspektų pokyčius, įskaitant vaikų, jaunimo ir nedarbingumo klausimus;-  kultūrines sąveikas tarptautinėje perspektyvoje, įskaitant įvairių visuomenių tradicijas, gyventojų įvairovę, diskriminaciją, rasizmą, ksenofobiją ir netoleranciją.Bus nagrinėjami lyčių klausimai ir kintančios vertybės. Be to, bus tiriami nusikalstamumo ir nusikaltimų suvokimo pokyčiai, taip pat kolektyvinės visuomeninės atsakomybės pokyčiai.Europa pasaulyjeSiekiama suprasti kintančią pasaulio regionų tarpusavio sąveiką ir priklausomumą bei jų reikšmę atitinkamiems regionams, ypač Europai, ir su tuo susijusį klausimą, kaip atremti naujas grėsmes bei riziką pasauliniu mastu, bei kaip šios grėsmės ir rizika susijusi su žmogaus teisėmis, laisvėmis ir gerove. Moksliniai tyrimai bus atliekami dviem atitinkamomis kryptimis:-  Prekybos, finansų, investicijų, migracijos srautai ir jų poveikis, nevienodas vystymasis, skurdas ir darnumas, ekonominiai ir politiniai santykiai ir visuotinis valdymas. Bus tiriamos kultūrinės sąveikos, įskaitant informavimo priemones ir religijas bei savitus neeuropietiškus metodus.-  Konfliktai, jų priežastys ir sprendimas, saugumo ir destabilizuojančių veiksnių, pavyzdžiui, skurdo, nusikalstamumo, aplinkos blogėjimo ir išteklių trūkumo, sąryšis, terorizmas ir jo priežastys bei padariniai, su saugumu susijusi politika ir nesaugumo suvokimas bei civilių ir kariškių santykiai.Abiem atvejais bus nagrinėjamas Europos vaidmuo pasaulyje, daugiašališkumo ir tarptautinės teisės plėtojimas, demokratijos ir pagrindinių teisių propagavimas, atsižvelgiant į skirtingą jų suvokimą, taip pat bus tiriama tai, kaip likęs pasaulis mato Europą.Pilietis Europos SąjungojeAtsižvelgiant į būsimą ES raidą, siekiama geriau suprasti, pirma, klausimus, susijusius su demokratinės „autorystės“ jausmo įdiegimu ir aktyviu piliečių dalyvavimu, taip pat su veiksmingu ir demokratišku valdymu, ir, antra, Europos kultūrinius, institucinius, teisinius, istorinius, kalbinius ir vertybinius skirtingumus ir bendrumus. Mokslinių tyrimų metu bus nagrinėjama:-  dalyvavimas (įskaitant jaunimą), atstovavimas, atskaitomybė ir teisėtumas, Europos viešoji sfera, informavimo priemonės ir demokratija, įvairios ES valdymo formos ir politiniai procesai, pilietinės visuomenės vaidmuo, pilietybė ir teisės bei atitinkamos gyventojų vertybės;-  Europos skirtingumai ir bendrumai, įskaitant jų istorines šaknis ir raidą, institucijų skirtumus (įskaitant normų, praktikos ir įstatymų skirtumus), kultūrinis palikimas, įvairios Europos integracijos vizijos ir perspektyvos, atsižvelgiant į gyventojų nuomonę, identitetas, daugelio sugyvenančių kultūrų metodai, kalbos, menų ir religijų vaidmuo, požiūriai ir vertybės.Socialiniai ir ekonominiai bei moksliniai rodikliaiSiekiant patobulinti rodiklių taikymą politikoje, tikslas yra pagilinti jų taikymo plėtojant ir įgyvendinant politiką supratimą ir pasiūlyti rodiklių ir jų taikymo metodų patobulinimų. Mokslinių tyrimų metu bus nagrinėjama:-  kaip rodikliai taikomi siekiant politikos tikslų, plėtojant ir įgyvendinant politiką įvairiausiose srityse nuo makro- iki mikrolygių, koks esamų rodiklių ir jų taikymo tinkamumas, bei naujų rodiklių ir rodiklių rinkinių pasiūlymai;-  kaip įrodymais pagrįstą politiką galima paremti rodikliais ir jų taikymo metodais, rodikliai daugelio tikslų politikai, politikos koordinavimui ir reguliavimui, tokių rodiklių parėmimas oficialiais statistiniais duomenimis;-  rodiklių ir su jais susijusių metodų taikymas mokslinių tyrimų programų vertinimui, įskaitant poveikio vertinimą.Numatymo veiklaSiekiama suteikti nacionalinę, regioninę ir Bendrijos politiką formuojantiems asmenims įžvalgos žinių, leidžiančių iš anksto nustatyti ilgalaikius uždavinius ir bendro intereso sritis ir galinčių jiems padėti formuoti politiką. Bus atliekama keturių rūšių veikla:-  platus socialinis ir ekonominis tam tikrų pagrindinių ES uždavinių ir galimybių numatymas, tiriant tokius klausimus, kaip būsimas senėjimo, migracijos, žinių globalizacijos, nusikalstamumo ir pagrindinės rizikos pokyčių poveikis;-  labiau koncentruota teminė įžvalga dėl naujų mokslinių tyrimų sričių ar esamoms sritims bendrų mokslinių tyrimų, taip pat dėl ateities mokslo disciplinų;-  mokslinių tyrimų sistemų ir politikos Europoje bei pagrindinių susijusių subjektų ateities numatymas;-  nacionalinių ir (arba) regioninių numatymo iniciatyvų abipusis mokymasis ir bendradarbiavimas, ES, tračiųjų šalių ir tarptautinių numatymo iniciatyvų bendradarbiavimas.Tarptautinis bendradarbiavimasAtsižvelgiant į svarbų tarptautinį šių mokslinių tyrimų matmenį visose temos srityse bus plėtojamas tarptautinis bendradarbiavimas. Keliomis pasirinktomis temomis daugiašaliu ir dvišaliu pagrindu bus atliekama speciali tarptautinio bendradarbiavimo veikla, nustatyta atsižvelgus į šalių partnerių ir Europos šalių poreikius.Reagavimas į naujus poreikius ir nenumatytus politinius poreikiusNaujų poreikių moksliniai tyrimai sudarys mokslo darbuotojams galimybę nustatyti pirmiau neapibrėžtus mokslinių tyrimų uždavinius ir juos spręsti. Jie paskatins novatorišką mąstymą apie Europai iškilusius uždavinius, apie kuriuos iki šiol nebuvo plačiai diskutuota, arba apie kitus atitinkamus klausimų, perspektyvų ir disciplinų derinius. Taip pat bus atliekami moksliniai tyrimai, skirti atsižvelgti į nenumatytus politinius poreikius, glaudžiai konsultuojantis su į politiką įtrauktais subjektais.9. Saugumas ir erdvėTikslasSukurti technologijas ir žinias į civilinį taikymą orientuotiems pajėgumams kurti, reikalingiems užtikrinti piliečių apsaugą nuo terorizmo ir nusikalstamumo grėsmių, taip pat nuo nenumatytų atsitikimų – stichinių nelaimių ar pramoninių avarijų – poveikio ir padarinių, užtikrinti optimalų ir darnų esamų ir plėtojamų technologijų panaudojimą Europos saugumo labui, laikantis pagrindinių žmogaus teisių, taip pat skatinti saugumo sprendimo tiekėjų ir vartotojų bendradarbiavimą, tuo pačiu metu atliekama veikla stiprinti Europos saugumo pramonės technologinę bazę ir jos konkurencingumą.Remti Europos kosmoso programą sutelkiant dėmesį į tokius taikymus, kaip GMES, užtikrinant naudą piliečiams ir Europos kosmoso pramonės konkurencingumui. Tai prisidės prie Europos kosmoso politikos vystymo, papildys valstybių narių ir kitų svarbių suinteresuotųjų šalių, tarp jų ir Europos kosmoso agentūros, pastangas.9.1 SaugumasMetodasSaugumas ES yra būtina išankstinė klestėjimo ir laisvės sąlyga. Mokslinių saugumo tyrimų temos pagrindinis dėmesys tenka civiliams taikymams, pagal ją remiamas ne tik su saugumu susijusių ES politikos ir iniciatyvų, pavyzdžiui, bendros užsienio ir saugumo politikos ar Hagos programos, įgyvendinimas siekiant visoje ES sukurti teisingumo, laisvės ir saugumo zoną, bet ir tokios politikos ir iniciatyvų įgyvendinimas transporto, sveikatos priežiūros (įskaitant ES sveikatos saugumo programą[46]), civilinės saugos (įskaitant saugą stichinių nelaimių ir pramoninių avarijų atveju), energetikos ir aplinkos srityse. Tokiomis pastangomis ši tema taip pat prisidės prie augimo ir užimtumo, taip pat prie Europos saugumo pramonės konkurencingumo. Ji padės įvairiems nacionaliniams ir tarptautiniams subjektams bendradarbiauti ir koordinuoti savo veiklą, kad būtų išvengta nereikalingo pastangų dubliavimo ir visada, kai tik galima būtų išnaudojamos bendros pastangos. Privatumo ir pilietinių laisvių užtikrinimas bus visos šios temos pagrindinis principas.Bendrijos lygio veikla apims keturias saugumo užduočių sritis, nustatytas reaguojant į politiškai labai svarbius tam tikrus uždavinius, Europos pridėtinę vertę sprendžiant grėsmių ir galimų saugumo incidentų problemas bei tris bendro intereso sritis. Kiekvieną užduočių sritį sudaro šeši įvairios trukmės etapai su skirtingais akcentais. Šie šeši etapai – tai: nustatymas (susijęs su incidentu), prevencija (susijęs su grėsme), apsauga (susijęs su taikiniu), parengtis (susijęs su operacijomis), atsakas (susijęs su krizėmis) ir atkūrimas (susijęs su padariniais), jie aprašo kokios pastangos atliekamos atitinkamais etapais. Pirmųjų keturių etapų pastangomis siekiama išvengti incidento ir sušvelninti galimus žalingus jo padarinius, o dviejų paskutinių – siekiama valdyti padėtį incidento metu ir kovoti su ilgalaikiais padariniais.Kiekvienam atskiros užduočių grupės etapui tampa svarbi speciali pajėgumų grupė, kurią atsakingieji už piliečių saugumą turi turėti, kad galėtų veiksmingai kovoti su grėsmėmis ir sureguliuoti incidentus. Pagal tuos pajėgumus galima spręsti, kaip bus atliekami veiksmai, o patys pajėgumai kai kuriais atvejais prisidės prie daugiau nei vieno etapo ir (arba) vienos užduočių srities pastangų. Pajėgumai įgyjami derinant žinias, technologijas ir organizacines priemones. Pastarieji dalykai išeina už mokslinių tyrimų programos ribų, tačiau mokslinių saugumo tyrimų veikla Europos lygiu įneš indėlį į žinias ir technologijas, būtinas kuriant reikalingus pajėgumus.Moksliniai tyrimai bus daugiadisciplininiai ir orientuoti į užduotis, jų apimtis bus nuo technologijų ir metodikų kūrimo iki technologijų integravimo, demonstravimo ir patvirtinimo. Raginama, kad technologijos turėtų daugeriopą paskirtį, kad būtų kuo labiau išplėsta jų taikymo sritis, ir kad būtų skatinamas produktyvus esamų technologijų derinimas tarpusavyje, taip pat skatinama, kad esamos technologijos būtų pritaikomos civiliniame sektoriuje. Mokslinių saugumo tyrimų tema papildys ir integruos į technologijas ir daugiau į sistemas orientuotus su saugumu susijusius mokslinius tyrimus, atliekamus pagal kitas temas.Pagrindinis mokslinių tyrimų dėmesys bus sutelktas į civilinės saugos taikymus. Pripažįstant, kad yra dvigubos paskirties technologijų sričių, svarbių ir civiliniams, ir kariniams taikymams, bus sukurta tinkama veiksmų koordinavimo su Europos gynybos agentūra (EGA) bazė.Aktyviai skatinamos įsitraukti į veiklą tiek mažos ir vidutinės įmonės (MVĮ), tiek už piliečių saugumą atsakingos valdžios institucijos ir organizacijos. Europos saugumo tyrimų patariamosios tarybos (ESTPT)[47] parengta ilgesnio laikotarpio mokslinių tyrimų darbotvarkė padės apibrėžti šios temos mokslinių tyrimų turinį ir struktūrą.VeiklaVeikla apims šias užduočių sritis :-  Apsauga nuo terorizmo ir nusikalstamumo: Veikla bus sutelkta į galimų incidentų grėsmių aspektus – nusikaltėlius, jų naudojamą įrangą ir išteklius arba užpuolimų atlikimo techniką. Šiai užduočių sričiai reikia tam tikrų pajėgumų, kurių daugelis visų pirma susiję su etapais „nustatymas“, „prevencija“, „parengtis“ ir „atsakas“. Siekiama ir išvengti incidento, ir sušvelninti galimus jo padarinius. Kuriant reikalingus pajėgumus, bus akcentuojama: grėsmė (pvz., cheminė, biologinė, radioaktyvioji ir branduolinė), informuotumas (pvz., žvalgybinių duomenų rinkimas, panaudojimas, dalijimasis jais ir perspėjimas), aptikimas (pvz., pavojingų medžiagų, asmenų ar jų grupių, įtartino elgesio), nustatymas (pvz., asmenų, medžiagų rūšies ir kiekio), prevencija (pvz., teisės naudotis finansiniais ištekliais ir jų judėjimo kontrolė, finansinių struktūrų kontrolė), pasirengimas (pvz., rizikos įvertinimas, tyčia paskleistų biologinių ir cheminių medžiagų kontrolė, strateginių išteklių – darbo jėgos, įgūdžių, įrangos, vartojimo reikmenų – kiekio įvertinimas, atsižvelgiant į didelio masto įvykius ir pan.), teroristinių užpuolimų ir nusikalstamumo padarinių neutralizavimas ir lokalizavimas, teisėsaugos duomenų tvarkymas.-  Infrastruktūros ir komunalinių įrenginių saugumas: Veikla bus sutelkta į užpuolimų taikinius, atitinkamos infrastruktūros pavyzdžiams priskirtinos didelio masto renginių vietos, reikšmingos politinės (pvz., parlamento pastatai) ar simbolinės (pvz., tam tikri paminklai) vertės vietos ir komunaliniai įrenginiai – energetikos (įskaitant naftos, elektros energijos, dujų), vandentiekio, transporto (įskaitant oro, jūrų ir antžeminį transportą), ryšių (įskaitant transliacijų), finansinė, administracinė, visuomenės sveikatos ir panaši infrastruktūra. Šiai užduočių sričiai reikia tam tikrų pajėgumų, kurių daugelis visų pirma susiję su etapais „apsauga“ ir „parengtis“. Siekiama ir išvengti incidento, ir sušvelninti galimus jo padarinius. Kuriant reikalingus pajėgumus, bus akcentuojama: fizinės infrastruktūros ir jos funkcionavimo pažeidžiamų vietų analizė ir įvertinimas, esamos ir būsimos viešosios ir privačios gyvybiškai svarbios tinklinės infrastruktūros, sistemų ir paslaugų fizinių ir funkcinių aspektų apsauga, kontrolės ir perspėjimo sistemos, sudarančios galimybę greitai reaguoti įvykus incidentui, apsauga nuo incidento padarinių serijos.-  Sienų apsauga: Veikla bus nukreipta į dviejų rūšių klausimus: su prieiga (parengta ir nenumatyta) susijusius saugumo klausimus, kai ES sienos laikomos išoriniu ES teritorijos apsaugos perimetru (žaliosios ir mėlynosios sienos), ir sienos perėjimo punktus, sudarančius (transporto) infrastruktūros dalį, todėl galimus grėsmių saugumui objektus. Šiai užduočių sričiai reikia tam tikrų pajėgumų, kurių daugelis visų pirma susiję su etapais „nustatymas“, „prevencija“ ir „apsauga“. Siekiama ir išvengti incidento, ir sušvelninti galimus jo padarinius. Kuriant reikalingus pajėgumus, bus akcentuojama: visų su saugumu susijusių sistemų, įrangos, priemonių ir procesų, naudojamų sienos perėjimo punktuose, veiksmingumo ir našumo didinimas (pvz., sieną kertančių žmonių tapatybės nustatymas, neintervencinis žmonių ir prekių aptikimas, medžiagų susekimas, mėginių ėmimas, erdvinis atpažinimas, įskaitant duomenų registravimą ir analizę, ir pan.), Europos žemės ir jūrų sienų apsaugos gerinimas (pvz., pasitelkus neintervencinį ir povandeninį transporto priemonių aptikimą, transporto priemonių sekimą, erdvinį atpažinimą, įskaitant duomenų registravimą ir analizę, stebėjimą, nuotolines operacijas ir pan.), (nelegalios) migracijos srautų vertinimas ir valdymas.-  Saugumo atkūrimas krizės atveju: Veikla bus sutelkta į operacijų esant kritinei padėčiai valdymą, pvz., užtikrinant civilinę saugą (įskaitant stichinių nelaimių ir pramoninių avarijų atvejus), teikiant humanitarinę pagalbą ir vykdant gelbėjimo užduotis bei remiant bendrą užsienio ir saugumo politiką (BUSP). Šiai užduočių sričiai reikia tam tikrų pajėgumų, kurių daugelis visų pirma susiję su etapais „parengtis“, „atsakas“ ir „atkūrimas“. Siekiama sušvelninti incidento padarinius. Kuriant reikalingus pajėgumus, bus akcentuojama: bendras organizacinis ir operatyvinis pasirengimas saugumo incidentams (pvz., tarporganizacinis koordinavimas ir informavimas apie kritinę padėtį, strateginių išteklių ir inventoriaus įvertinimas ir pan.), krizių valdymas (pvz., incidento ir prioritetinių reikalavimų įvertinimas, evakuacija ir teroristinių užpuolimų bei nusikalstamumo padarinių izoliavimas, neutralizavimas, lokalizavimas ir pan.), skubi humanitarinė pagalba ir saugumo incidento padarinių bei jų serijų valdymas (pvz., visuomenės sveikatos priežiūros sistemos funkcionavimas, verslo nenutrūkstamumas, pasitikėjimo kūrimo priemonės, sutrikdyto ar nutraukto visuomenės funkcionavimo atkūrimas ir pan.).Pirmiau minėtos sritys bus remiamos toliau išvardytų bendro intereso sričių veikla:-  Saugumo sistemų integravimas ir tarpusavio sąveika: Veikla bus atveriamos technologijų, reikalingų minėtiems pajėgumams sukurti, galimybės ir (arba) prisidedama prie jų, taip sutelkiant ją į bendrus klausimus, pavyzdžiui: sistemų, įrangos, paslaugų ir procesų sąveikos ir ryšių tobulinimą, užtikrinant jų patikimumą, informacijos slaptumo ir patikimumo apsaugą, visų operacijų su duomenimis ir jų tvarkymo atsekamumą ir pan. Į veiklą taip pat bus įtraukti standartizavimo ir mokymo reikalai (įskaitant susjusius su kultūrine, žmonių ir organizacine sąveika).-  Saugumas ir visuomenė: Veikla yra bendra visoms sritims ir turėtų būti atliekama bendradarbiaujant gamtos mokslų, technologijų ir kitų, visų pirma politikos, socialinių ir humanitarinių mokslų atstovams. Dėmesys bus sutelktas į kultūrines ir socialines bei ekonomines analizes, scenarijų sudarymą ir kitą mokslinių tyrimų veiklą, susijusią su: saugumu, kaip besivystančia koncepcija (išsami su saugumu susijusių poreikių analizė, siekiant apibrėžti pagrindinius funkcinius reikalavimus, kad galima būtų spręsti kintančias saugumo užduotis), pažeidžiamomis vietomis ir naujomis grėsmėmis (pvz., terorizmo ir organizuoto nusikalstamumo srityse), piliečių elgsena kritinėmis situacijomis (pvz., terorizmo ir nusikalstamumo suvokimas, minios elgsena, tai, kaip visuomenė supranta ir priima saugumo (ir saugos) priemones), piliečių pasirengimu ir parengtimi teroristinio užpuolimo atvejams, klausimais, susijusiais su valdžios institucijų ir piliečių tarpusavio informavimu kritinėmis situacijomis, visuomenės informuotumo apie grėsmes didinimu, piliečiams skirtomis gairėmis apie vidaus saugumo patariamąsias ir pagalbines sistemas valstybėse narėse ir ES lygiu, teroristų elgsenos, psichologijos ir kitomis atitinkamomis analizėmis, etiniais klausimais, susijusiais su asmens duomenų apsauga ir informacijos patikimumu. Mokslinių tyrimų metu taip pat bus stengiamasi sukurti statistinius nusikalstamumo rodiklius, kurie leistų vertinti nusikalstamumo pokyčius.-  Mokslinių saugumo tyrimų koordinavimas ir sisteminimas: Ši sritis suteikia pagrindą nacionalinio, Europos ir tarptautinio saugumo mokslinių tyrimų pastangų koordinavimo ir sisteminimo veiklai, kad būtų išplėtotos bendros civilinių, saugumo ir gynybos mokslinių tyrimų pastangos ir suderinama mokslinių saugumo tyrimų paklausa ir pasiūla. Veikla taip pat bus sutelkta į atitinkamų teisinių sąlygų ir procedūrų tobulinimą.Tarptautinis bendradarbiavimasTarptautinis bendradarbiavimas mokslinių saugumo tyrimų veikloje bus vykdomas atsižvelgiant į vidinius ir išorinius ES saugumo politikos aspektus. Darbo programoje gali būti apibrėžti tam tikri tarptautinio bendradarbiavimo reikalavimai ir kriterijai.Specialios tarptautinio bendradarbiavimo veiklos galimybė bus svarstoma tada, kai tokia veikla, nenukrypstant nuo ES saugumo politikos, duotų abipusės naudos, pavyzdžiui, mokslinių tyrimų, susijusių su visuotinio pritaikymo saugumo veikla, atveju.Reagavimas į naujus poreikius ir nenumatytus politinius poreikiusMokslinių saugumo tyrimų tema pagal savo pobūdį ir sandarą yra lanksti. Veiklą galima bus pritaikyti pagal dar nežinomas būsimas saugumo grėsmes ir galinčius kilti atitinkamus politinius poreikius. Lankstumas papildys į užduotį orientuotą minėtos mokslinių tyrimų veiklos pobūdį.9.2 ErdvėMetodasŠioje srityje ES prisidės prie bendrų tikslų, paremtų vartotojų reikalavimais ir Europos politikos tikslais, apibrėžimo, prie veiklos koordinavimo išvengiant pastangų dubliavimo ir palengvinant sąveiką, ji taip pat prisidės prie standartų apibrėžimo. Europos kosmoso politika[48] padės siekti valdžios institucijų ir sprendimus priimančių asmenų nustatytų tikslų, didindama Europos pramonės konkurencingumą. Ji bus įgyvendinama vykdant Europos kosmoso programą, o Septintoji pagrindų programa padės remti ar papildys mokslinių tyrimų ir technologijų pažangos veiklą, kurią numatė kitos Europos viešojo ir privataus sektoriaus suinteresuotosios šalys.Pagal šią temą atliekama veikla padės siekti ES politikos tikslų, pavyzdžiui žemės ūkio, žuvininkystės, aplinkos, telekomunikacijų, saugumo, plėtros, sveikatos priežiūros, humanitarinės pagalbos, transporto, mokslo srityse, tai pat užtikrinti, kad Europa įsitrauktų į regioninį ir tarptautinį bendradarbiavimą. Taip pat numatoma, kad su kosmosu susijusios priemonės padės kai kuriuose iš tų sričių užtikrinti teisėsaugą.Pagal šį prioritetą apibrėžta veikla siekiama: panaudoti su kosmosu susijusius išteklius diegiant tam tikrus taikymus, ypač GMES (Pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėjimo sistemos), užsiimti kosmoso tyrimų veikla, sudaryti galimybę remti strateginį Europos Sąjungos vaidmenį.Tikimasi, kad į panaudojimą orientuota veikla papildys pagal kitas specialiosios programos „Bendradarbiavimas“ temas atliekamą veiklą (ypač tą, kuri atliekama pagal temą „Aplinka“, susijusią su GEOSS, ir pagal temą „Informacijos ir ryšių technologijos“). Taip pat bus plėtojamas bendradarbiavimas pagal temas su kitomis specialiosiomis programomis. Papildoma veikla numatoma visoje Konkurencingumo ir inovacijų pagrindų programoje bei Švietimo ir mokymo programoje.Mokslinių tyrimų ir technologijų perdavimo veikla pagal šią temą galėtų būti ypač patraukli naujoviškas technologijas kuriančioms MVĮ, kurioms reikia susipažinti su naujų kosminių technologijų galimybėmis (perėmimas), arba rasti jų pačių sukurtų kosminių technologijų taikymo galimybių kitose rinkose (perdavimas).Kai kurių su kosmosu susijusios veiklos dalių valdymą galima būtų patikėti jau egzistuojantiems išoriniams subjektams, pavyzdžiui, Europos kosmoso agentūrai[49]. GMES atveju, mokslinių tyrimų veikla gali būti atliekama pasitelkus bendrą technologijų iniciatyvą (žr. III priedą).Veikla-  Kosminiai taikymai Europos visuomenei-  Pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėjimo sistemos (GMES):Tikslas yra sukurti tinkamas palydovines kontrolės ir išankstinio perspėjimo sistemas, kaip vienintelius ir visuotinai prieinamus duomenų šaltinius, ir konsoliduoti bei skatinti jų operatyvinio panaudojimo raidą. Pagal šią programą taip pat bus padedama kurti operatyvines GMES paslaugas, sudarančias sprendimus priimantiems asmenims galimybę geriau numatyti ar sušvelninti krizes ir problemas, susijusias su aplinkos ir saugumo valdymu. Mokslinių tyrimų veikla daugiausia turėtų padėti kuo plačiau panaudoti GMES duomenis, surinktus iš kosmose skriejančių šaltinių, bei įtraukti juos bei kitų stebėjimo sistemų duomenis į sudėtinius produktus, skirtus teikti informaciją ir pagal poreikius sukurtas paslaugas galutiniams vartotojams, pasitelkus našų duomenų integravimą ir informacijos valdymą. Mokslinių tyrimų veikla taip pat turėtų padėti tobulinti kontrolės būdus ir su jais susijusias instrumentines technologijas, kai reikia, kurti naujas kosmines sistemas ar gerinti esamų sistemų sąveiką, bei sudaryti galimybę jas naudoti ikioperatyvinėms paslaugoms, tenkinant tam tikrų rūšių paklausą.-  Aplinkos srityje yra poreikis gauti nepriklausomų šaltinių žinių apie atsinaujinančių išteklių (pvz., augmenijos ir miškų) darnaus vartojimo būklę ir raidą, šlapžemes, žemės dangą ir žemės naudojimą, maisto atsargas, žemės ūkio aplinką ir žvejybą, anglies sorbentus ir kiekį, atmosferos procesus ir chemiją bei vandenynų būklę. Tai pat bus atsižvelgta į EB 6-ąjį aplinkosaugos veiksmų planą dėl aplinkos politikos, klimato kaitos, oro, dirvožemio ir vandens kokybės stebėjimo.-  Saugumo srityje pageidaujama be kita ko tobulinti žinių ir informacijos, reikalingos reaguojant į kritines situacijas ir valdant krizes, įsigijimo, naudojimosi ir keitimosi jomis priemones. Reikia remti civilinę saugą prevencijos ir padarinių sušvelninimo tikslais, stebėjimą, rizikos valdymą, gamtinių ir technologinių pavojų vertinimą, taip pat humanitarinę pagalbą, kad įvykus stichinei nelaimei ar ištikus humanitarinei krizei (pabėgėliai, šalies viduje perkelti asmenys ir pan.) būtų tinkamai įvertinti poreikiai ir suplanuoti krizės valdymo veiksmai. Taip pat reikia apgalvoti paramą ES politikai įgyvendinti, ypač konfliktų prevencijos ir sienų kontrolės srityse.-  Saugumo aspektai (papildantys mokslinių saugumo tyrimų ir GMES veiklą)EB SPASEC ataskaitoje[50] buvo pabrėžta, kad su kosmosu susijusioms paslaugoms tenka toks svarbus vaidmuo užtikrinant Europos visuomenės gerovę, kad esminės kosmoso sektoriaus infrastruktūros apsauga yra prioritetas. Tam gali prireikti paslaugų ir pajėgumų stebėti kosmose esančią įrangą, taip pat apsaugoti antžeminę infrastruktūrą. Kosmoso stebėjimo sistema, pavyzdžiui, galėtų teikti informaciją apie pagrindines palydovų charakteristikas (pvz., orbitos parametrus, veiklos duomenis), pagrindines potencialiai pavojingų nuolaužų charakteristikas (pvz., trajektoriją, fizinius duomenis) ir atitinkamą informaciją apie Saulės vėją bei kitus reiškinius Žemės magnetosferoje ir arti Žemės skriejančius objektus. Šioje srityje gali būti numatyta atlikti ekonominio pagrįstumo analizes ir finansuoti demonstravimo projektus.-  Palydovinio ryšio taikymaiSiekiama paremti naujoviškus palydovinio ryšio taikymus ir paslaugas, sklandžiai integruotas į pasaulinius elektroninių ryšio priemonių tinklus, skirtas piliečiams ir įmonėms taikomuosiuose sektoriuose, apimančiuose civilinę saugą, saugumą, e. vyriausybę, nuotolinę mediciną, nuotolinį švietimą, paiešką ir gelbėjimą, turizmą ir laisvalaikį, asmeninę navigaciją, transporto priemonių parko valdymą, žemės ūkį ir miškininkystę. Pagrindinis mokslinių tyrimų dėmesys bus sutelktas į naujų taikymų kūrimą ir demonstravimo užduočių vykdymą bei ikioperatyvinių sistemų diegimą, kai palydovinis ryšys gali efektyviai patenkinti tokius poreikius.-  Kosmoso tyrimai-  Siekiama prisidėti prie kosmoso tyrimų veiklos (atliekamos robotų ir žmonių), įskaitant susijusius technologijų perkėlimo padarinius, ir sudaryti mokslo bendruomenei galimybę naudotis rezultatais ir duomenimis, gautais per tyrimų ekspedicijas, atliktas pagal Europos kosmoso programą. Mokslinių tyrimų veikla visų pirma bus atliekama pasitelkus pagalbinę veiklą, ekonominio pagrįstumo analizes ir ikioperatyvinius projektus. Turės būti apsvarstyti ir papildomi aspektai: būdingos tarptautinio bendradarbiavimo galimybės ir nuolatinio informavimo ir rezultatų sklaidos svarba.-  MTTP kosminei bazei stiprinti-  Kosminės technologijosKalbant bendrai, siekiama padėti didinti Europos kosminių technologijų sektoriaus, kaip visumos, konkurencingumą.Konkrečiau, mokslinių tyrimų veikla galėtų prisidėti prie kosminio transporto technologijų: ilgalaikių poreikių įvertinimais, indėliu į sistemų tyrimus, atsižvelgiant į galutinių vartotojų reikalavimus, indėliu į naujų krypčių technologijų tyrimus kitos konstruktorių kartos labui.-  Kosmoso mokslaiSiekiama padėti plėtoti pažangias technologijas, kurios bus naudojamos kosmoso moksluose. Kosmoso mokslai ne tik leidžia giliai pažvelgti į Visatos sandarą, geriau perprasti Žemės planetą ir naujoje šviesoje išvysti gyvosios gamtos ir fizinius mokslus, jie taip pat yra stipri naujų technologijų, kurios visuomenės labui bus pritaikytos daugelyje sričių, raidos varomoji jėga. Septintoji pagrindų programa turėtų užpildyti nustatytas vykdomų mokslinių programų spragas ir remti Tarptautinėje kosminėje stotyje (TKS) atliekamą mokslinę veiklą. Taip pat numatyta veikla, atverianti galimybes lengviau naudotis moksliniais duomenimis.Tarptautinis bendradarbiavimasKosmoso eksploatacija ir tyrimai, pagal savo pobūdį, yra pasaulinio masto žingsnis. Veiksmingas tarptautinis bendradarbiavimas padės sustiprinti Sąjungos politines pozicijas pasaulyje, padidinti jos ekonominį konkurencingumą ir pagerinti mokslinės kompetencijos reputaciją. Bendradarbiavimas kosmoso sektoriuje taip pat padės siekti ES užsienio politikos tikslų (pvz., parama besivystančioms šalims, kaimyninėms šalims).Dėl šių priežasčių kosmoso sektoriui turi būti teikiama pirmenybė plėtojant tarptautinę veiklą, visų pirma bendradarbiaujant su pagrindinėmis ir naujomis kosmoso užkariavimo valstybėmis – Rusija, Jungtinėmis Valstijomis, Kinija, Indija, Kanada, Japonija, Ukraina ir kitomis veikla kosmose užsiimančiomis šalimis.Bus dedamos pastangos propaguoti kosmoso sprendimų darniam vystymuisi remti, taikymą ypač Afrikoje. Tai atitinka visuotinį metodą, aplinkai stebėti taikomą GMES[51].Siekiant sudaryti geresnes produktyvaus bendradarbiavimo galimybes ir užtikrinti, kad į Europos kosmoso programą būtų įtraukta geriausia tarptautinė kosmoso srities patirtis, bus atliekama speciali bendradarbiavimo veikla rengiant dvišalius ar daugiašalius projektus, tarptautines ir pasaulines iniciatyvas bei bendradarbiaujant su sparčiai augančios ekonomikos ir besivystančiomis šalimis.Reagavimas į naujus poreikius ir nenumatytus politinius poreikiusNaujų poreikių moksliniai tyrimai sudarys galimybę rasti naujų kosmoso mokslinių tyrimų srities technologijų raidos sprendimų ir galimų pritaikymų bei taikymų kitose srityse (pvz., išteklių valdymo, biologinių procesų ir naujų medžiagų). Nenumatytiems politiniams poreikiams tenkinti skirti moksliniai tyrimai gali nagrinėti tokią problematiką, kaip kosmoso sprendimai, skirti besivystančių šalių paramai, naujų kosminio stebėjimo ir ryšių priemonių ir metodų kūrimas, susijęs su Bendrijos politika, taip pat indėlis į socialinę įtrauktį.II PRIEDASORIENTACINIS SUMOS PASKIRSTYMASOrientacinis paskirstymas yra šis (mln. EUR):Sveikata | 8317 |Maistas, žemės ūkis ir biotechnologijos | 2455 |Informacijos ir ryšių technologijos | 12670 |Nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagos ir naujos gamybos technologijos | 4832 |Energetika | 2931 |Aplinka (įskaitant klimato kaitą) | 2535 |Transportas (įskaitant aeronautiką) | 5940 |Socialiniai ir ekonomikos mokslai bei humanitariniai mokslai | 792 |Saugumas ir erdvė | 3960 |IŠ VISO* | 44432[52],[53] |* Įskaitant įnašą į subsidiją, skirtą Europos investicijų bankui, kaip nurodyta III priede. Šio įnašo palūkanų pajamos įskaičiuojamos į EIB skirtą subsidiją. Pagal socialinių ir ekonominių mokslų bei humanitarinių mokslų temą įnašas į šią sumą nemokamas.III PRIEDASBendros technologijų iniciatyvos ir rizikos pasidalijimo finansinė priemonėBendros technologijų iniciatyvosPirmojo bendrų technologijų iniciatyvų rinkinio mokslinių tyrimų sritys nurodytos toliau, remiantis 1 priede pateiktais kriterijais. Šios bendros technologijų iniciatyvos sprendžia pačius įvairiausius uždavinius. Atitinkamai, kiekvienu konkrečiu atveju turi būti sukurtos struktūros, kad galima būtų atsižvelgti į ypatingas aptariamos mokslinių tyrimų srities charakteristikas. Kiekvienu atveju bus nustatyta tam tikra struktūra, kad galima būtų įgyvendinti sutartą bendros technologijų iniciatyvos mokslinių tyrimų darbotvarkę ir suvienyti reikalingas viešojo ir privataus sektoriaus investicijas bei Europos pastangų koordinavimą. Komisija mokslinių tyrimų darbotvarkei įgyvendinti skirs sumą, remdamasi atskirais pasiūlymais (pvz., pagal Sutarties 171 straipsnį). Įgyvendinant Septintąją pagrindų programą, remiantis I priede nurodytais kriterijais gali būti atrinktos ir pasiūlytos kitos bendros technologijų iniciatyvos.-  Naujų vaistų iniciatyvaNaujų vaistų bendros technologijų iniciatyvos tikslas yra didinti Europos farmacijos sektoriaus konkurencingumą numatant koordinuotą metodą, skirtą vaistų kūrimo proceso mokslinių tyrimų kliūtims įveikti, sumažinti vaistų sukūrimo laiką ir sumažinti klinikinių bandymų metu nepatvirtintų naujų vaistų dalį. Tai sudarys galimybę greičiau gauti kryptingesnio poveikio vaistų ir užtikrins greitesnę investicijų moksliniams tyrimams grąžą, taip pritraukiant daugiau privataus sektoriaus investicijų tolesniems moksliniams tyrimams.Naujų vaistų iniciatyvos strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkėje (SMTD) apibrėžti ikikonkurenciniai moksliniai tyrimai apims: geresnio vaistų tinkamumo, saugos ir veiksmingumo numatymo priemonių ir metodų, duomenų integravimo ir žinių valdymo pažangios infrastruktūros kūrimą visuose reikalinguose etapuose artimai bendradarbiaujant su pramonės įmonėmis, akademinio sluoksnio atstovais ir klinikų centrais. Jie taip pat užpildys švietimo ir mokymo spragas, užtikrindami, kad Europa turėtų įgūdžių mokslinių tyrimų rezultatus paversti nauda pacientams. Bus užtikrintas glaudus Europos bendrijos ir pramonės įmonių bei kitų suinteresuotų šalių – reglamentavimo tarnybų, pacientų, akademinio sluoksnio atstovų, klinikų darbuotojų ir pan. – bendradarbiavimas, taip pat bus mobilizuotos viešojo ir privataus sektoriaus lėšos. SMTD bus įgyvendinama pasitelkus naujų vaistų iniciatyvą (NVI) ir atitinkamą viešojo ir privataus sektoriaus partnerystės struktūrą, kuri bus sukurta specialiai šiam tikslui.-  Nanoelektronikos technologijos 2020Nanoelektronika Europos konkurencingumui yra nepaprastai svarbi strategiškai, kadangi jos produktai atveria esminių inovacijos galimybių kituose sektoriuose (multimedijos, telekomunikacijų, transporto, sveikatos priežiūros, aplinkos, pramoninio perdirbimo ir pan.). Tam reikia, kad MTTP ir inovacijų pastangos būtų geriau susistemintos, optimizuotos ir integruotos į platesnius procesus, kuriuose dalyvautų visi subjektai, būtini sėkmei šioje srityje užtikrinti.Šia iniciatyva bus stengiamasi patenkinti siliciu paremtų technologijų poreikį keturiuose technologijų sektoriuose: i) loginių ir atminties įtaisų dydžio mažinimas siekiant geresnių charakteristikų ir mažesnių išlaidų, ii) pridėtinės vertės funkcijų, įskaitant jutimo, sužadinimo, paketavimo funkcijas, kūrimas, bei jų susiejimas su loginėmis ir atminties funkcijomis, parengiant kompleksinius sprendimus „sistema luste“ ar „sistema pakete“, iii) įrangos ir medžiagų ir iv) konstrukcijos automatizavimo.-  Įterptosios skaičiavimo sistemosĮterptosios skaičiavimo sistemos – nematoma elektroninė ir programinė įranga, produktus ir procesus padaranti pažangius – yra strategiškai svarbios svarbių Europos pramonės sektorių, pvz., automobilių, aviacijos elektronikos, vartotojiškos elektronikos, telekomunikacijų, medicininių sistemų ir apdirbamosios gamybos, konkurencingumui. Be to, didėjančios šių įtaisų sujungimo galimybės sukuria visiškai naujų rinkų ir socialinių taikymų potencialą, kurį Europa turi būti gerai pasirengusi išnaudoti.Įterptųjų skaičiavimo sistemų bendra technologijų iniciatyva sutelks ir sukoncentruos mokslinių tyrimų pastangas, pritraukdama privataus ir viešojo sektoriaus investicijų siekiant pasidalinti didele rizika ir išlaikyti aukštą ambicijų lygį. Pagal šią iniciatyvą bus nagrinėjamas visur esančios, tarpusavyje sąveikaujančios ir rentabilios, bet taip pat ir galingos bei saugios elektronikos ir programinės įrangos sistemų projektavimas, kūrimas ir diegimas. Bus sukurti pavyzdiniai projektai, siūlantys standartinius konstrukcinius metodus tam tikriems taikymams, tarpinei įrangai, sudarančiai sklandaus sujungimo ir sąveikos galimybę, integruotoms projektavimo programinės įrangos priemonėms ir metodams, skirtiems greitai kūrybai ir prototipų gamybai, bei naujus kompiuterių ir realaus pasaulio sąveikos metodus.-  Vandenilio ir kuro elementų iniciatyvaVandenilio ir kuro elementai – tai energetikos technologijos, kurios gali iš esmės pakeisti tai, kaip Europa gamina ir vartoja energiją, kurios atveria didžiulį plėtros į ilgalaikes nepriklausomas tvarios energijos atsargas potencialą ir suteikia Europai lemiamą konkurencinį pranašumą. Perėjimui į vandeniliu paremtą ekonomiką reikia didelių mokslinių tyrimų ir kapitalo investicijų į naujų pramonės šakų, naujų tiekimo grandinių struktūrų, infrastruktūros ir žmogiškųjų išteklių kūrimą.Pagal šią bendrą technologijų iniciatyvą bus apibrėžta ir įgyvendinta į tikslą orientuota Europos pramoninių mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo programa, kurios metu turi būti sukurtos patikimos vandenilio ir kuro elementų technologijos ir parengtos komerciniam platinimui. Pagrindinės BTI mokslinių tyrimų darbotvarkės temos bus: kuro elementų kūrimas visiems taikymų sektoriams ir tipams, darnus vandenilio tiekimas, įskaitant gamybą, platinimą, laikymą ir pristatymą, integruotas, plataus masto brandžių ir pažangių technologijų demonstravimas tikros eksploatacijos sąlygomis ir parengtinė rinkos bazės formavimo veikla. Tai bus įgyvendinta remiantis nuodugniu ir nuolat plėtojamu ES technologijų plėtros planu ir verslo atstovų pozicija, išsamiai aprašančiais perėjimo strategiją ir ilgalaikius tikslus bei įgyvendinimo etapus.-  Aeronautika ir oro transportasEuropa turi išlikti pagrindinių technologijų priešakyje, jei nori ateityje turėti darnų, novatorišką ir konkurencingą aeronautikos ir oro transporto pramonės sektorių. Atsižvelgiant į tai, kad ši pramonės šaka labai imli MTTP pastangoms, dabartinis Europos aeronautikos ir oro transporto įmonių konkurencingumas pasaulio rinkose buvo pasiektas reikšmingomis privataus sektoriaus investicijomis (paprastai 13–15 % apyvartos) per daugelį dešimtmečių. Atsižvelgiant į šio sektoriaus specifiką, naujovės dažnai priklauso nuo produktyvaus viešojo ir privataus sektoriaus bendradarbiavimo.Dėl tam tikrų ACARE strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkės aspektų reikalingas tam tikras poveikio mastas ir tikslo tęstinumas, todėl reikia, kad bendra technologijų iniciatyva būtų sutelkta į darnią ir specializuotą pažangių technologijų mokslinių tyrimų programą ir skatintų integraciją, patvirtinimą dideliu mastu ir demonstravimą.Aeronautikos ir oro transporto sektoriuje bus nagrinėjamos įvairios sritys, pvz., aplinkai žalos nedarantys ir rentabilūs orlaiviai (ekologiškasis orlaivis) ir oro eismo valdymas, remiant bendro Europos dangaus politiką ir iniciatyvą SESAME.-  Pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėjimo sistemos (GMES)Europai reikia savarankiškų pajėgumų, paremtų Europos pasaulinio stebėjimo standartu. Tai labai padės Europai ir jos pramonės įmonėms šioje srityje, kurioje jos konkurentai į pasaulinio stebėjimo sistemų standartų kūrimą investuoja stambias sumas.GMES turi pasinaudoti politiniais įgaliojimais, suteiktais Tarybos nutarime dėl GMES[54], priimtame po 2001 m. birželio Geteborgo vadovų susitikimo, bei atsižvelgto į 2004 m. vasarį pristatytą veiksmų planą dėl GMES[55] ir jo įtraukimą į „Augimo iniciatyvą“ bei „Greitos pradžios sąrašą“.GMES ateitis priklauso nuo reikšmingų ilgalaikių investicijų, kurias darytų ir vartotojai, ir infrastruktūros tiekėjai (viešo ir privataus sektorių). Tam labai svarbu, kad GMES sudarytų aiškų ir darnų savo įvaizdį, kurį vartotojai, valdžios institucijos ir pramonė lengvai atpažintų. Nepriklausomai nuo specialių GMES taikymo sričių, remiantis bendra politine atsakomybe reikės taikyti pripažintų standartų rinkinį, patvirtinimo mechanizmus ir politiką.Tuo tikslu galėtų būti sukurta GMES valdymo struktūra bendros technologijų iniciatyvos (BTI) forma, siekiant suburti visas suinteresuotąsias šalis kartu su jų ištekliais, ypač nacionalines ir europines vartotojų organizacijas.GMES skirta BTI turėtų užtikrinti gerą su GMES susijusios veiklos koordinavimą, be kita ko ir šiais būdais:-  kiekvienos GMES taikymo srities vartotojų reikalavimų konsolidavimas,-  GMES operatyvinių paslaugų plėtros bei su jomis susijusių pajėgumų ir infrastruktūros priežiūra ir palaikymas,-  tam tikrais atvejais – tokių paslaugų patvirtinimas,-  mechanizmų, skirtų užtikrinti ilgalaikes galimybes naudotis duomenimis („duomenų pirkimas“), kūrimas.GMES BTI taip pat būtų veiksminga priemonė skatinti aktyvų privataus sektoriaus įsitraukimą, kad jis veiktų kaip pramonės (įskaitant MVĮ) ir kitų galimų rangovų, pageidaujančių prisidėti prie GMES įgyvendinimo, koordinavimo ir finansavimo priemonė, pasitelkus atitinkamus konkurencijos procesus.GMES užtikrins, kad Europa pirmautų pagrindinių infrastruktūrų, įskaitant strateginius kosminius pajėgumus, valdymo ir naudojimo srityje. Jis taip pat galėtų būti pagrindas, kuriuo remdamiesi viešieji ir privatūs subjektai efektyviai vartotų baigtinius gamtinius išteklius. Taigi, tai padės pagerinti produktyvumą daugelyje sektorių, kuriuose reikia nuoseklios ir atnaujintos informacijos apie turimus išteklius.Rizikos pasidalijimo finansinė priemonėPagal II priedą Bendrija suteiks subsidiją (koordinavimo ir paramos veikla) Europos investicijų bankui (EIB). Šia subsidija bus prisidedama prie Bendrijos tikslo skatinti privataus sektoriaus investicijas į mokslinius tyrimus padidinant banko rizikos valdymo galimybes; subsidija jam leis i) suteikti didesnį EIB paskolų su tam tikra rizika skaičių ir ii) finansuoti rizikingesnę, nei būtų galima be tokios Bendrijos paramos, europinę MTTP veiklą.EIB skolins lėšas iš tarptautinių finansų rinkų pagal savo standartines taisykles, reglamentus ir procedūras. Jis naudos subsidiją ir savo lėšas atidėjimams ir kapitalo paskirstymui banke ir tokiu būdu padengs dalį rizikos, susijusios su tomis paskolomis, suteiktomis plačiai europinei MTTP veiklai finansuoti.Remdamasis savo finansiniu vertinimu EIB įvertins finansinės rizikos dydį ir nustatys atidėjimų ar kapitalo paskirstymo vertę. Rizikos įvertinimas ir su tuo susiję sprendimai dėl atidėjimų ir kapitalo paskirstymo yra standartinės akcininkų patvirtintos ir kontroliuojamos banko procedūros, ir dėl Bendrijos subsidijos jos nesikeis. Bendrija neturės jokių su tuo susijusių galimų įsipareigojimų.Ši subsidija bus išmokama kasmet. Metinė suma bus nustatyta darbo programose atsižvelgiant į veiklos ataskaitą ir prognozes, kurias EIB pateiks Komisijai.Subsidijos susitarimu, kuris bus sudarytas su EIB, bus nustatytos sąlygos ir reikalavimai Bendrijos lėšų naudojimui atidėjimams ir kapitalo paskirstymui. Į susitarimą bus įtrauktos inter alia šios sąlygos ir reikalavimai:-  Reikalavimus atitinkančios temos ir veikla. Siekdama išlaikyti balansą tarp įnašų iš specialiųjų programų ir iš jų temų bei veiklos, Bendrija gali sutartimi nustatyti reikalavimų atitikimo sąlygas kiekvienai veiklai ar temai, nepažeidžiant jų pakeitimo galimybės pagal 7 straipsnio 2 dalį.-  Reikalavimus atitinkanti plataus masto europinė MTTP veikla. Bendros technologijų iniciatyvos ir stambūs bendri projektai, kuriuos Bendrija finansuoja pagal šios specialiosios programos įnašus iš temų ir veiklos, automatiškai yra reikalavimus atitinkanti veikla. Galėtų būti svarstomi ir kiti stambūs bendri europiniai projektai, tokie kaip EUREKA. Remiantis pagal Sutarties 167 straipsnį priimtu reglamentu, subsidijos susitarime taip pat bus nustatyta procedūrinė tvarka, ir Bendrijai bus užtikrinta galimybė uždrausti tam tikromis aplinkybėmis naudoti subsidiją EIB siūlomos paskolos atidėjimui.-  Bus nustatyti finansinės rizikos dalies, kuri bus dengiama iš Bendrijos subsidijos, nustatymo principai ir rizikos riba, kurią viršijęs EIB gali naudoti Bendrijos subsidiją.-  Bendrija prižiūrės EIB skolinimo operacijas, susijusias su subsidija.IV PRIEDASNe Bendrijos mokslinių tyrimų programų koordinavimasKelios bendro nacionalinių mokslinių tyrimų programų įgyvendinimo iniciatyvos pateikiamos toliau, joms bus skirtas atskiras sprendimas remiantis Sutarties 169 straipsniu. Įgyvendinant Septintąją pagrindų programą gali būti nustatomos ir siūlomos kitos iniciatyvos.Kiekvieno sprendimo atveju bus sukurta speciali įgyvendinimo struktūra, organizacinė struktūra ir tinkamos šios veiklos įgyvendinimo valdymo įstaigos. Pagal II priedą Bendrija iniciatyvoms suteiks finansinę paramą ir aktyviai dalyvaus ją įgyvendinant, pasitelkdama šiai veiklai atlikti tinkamiausias priemones.-  169 straipsnio iniciatyva Baltijos jūros mokslinių tyrimų srityjeBus siekiama pradėti ir įgyvendinti bendrą MTTP programą, sujungiančią kelias nacionalines programas jūros mokslų ir darnaus Baltijos jūros vystymo srityje. Laikydamasi tam tikrų tarptautinių, Europos ir regioninių konvencijų, susijusių su Baltijos jūra, ši iniciatyva sudarys galimybę sukurti platformą, kurios pagrindu bus sisteminami ir platinami šios srities rezultatai, ir užtikrins būtiną MTTP darniam Baltijos jūros vystymui remti.-  169 straipsnio iniciatyva aplinkos padedamo gyvenimo srityjeBendros aplinkos padedamo gyvenimo MTTP programos tikslas bus sutelkti nacionalines mokslinių tyrimų pastangas ir tirti, kaip IRT gali pagerinti senyvo amžiaus žmonių gyvenimo kokybę ir pratęsti jų savarankiško gyvenimo savo namų aplinkoje ir apylinkėse laikotarpį. Tai, pavyzdžiui, apima pagalbą atliekant kasdieninę veiklą, socialinių kontaktų palengvinimą, sveikatos ir aktyvumo kontrolę ir saugos bei saugumo padidinimą. Pagrindinis dėmesys bus sutelktas į tai, kaip pasitelkus įrenginius, sistemas ir paslaugas sukurti nebrangius, patikimus ir pasitikėjimo vertus sprendimus. Šia iniciatyva bus siekiama plataus masto europinio bendradarbiavimo, suburiant pakankamą dalyvių kiekį ir užtikrinant ilgalaikius įsipareigojimus.-  169 straipsnio iniciatyva metrologijos srityjeBus siekiama pradėti ir vykdyti darnią bendrą metrologijos MTTP programą, sujungiančią kelias nacionalines programas, kurios sudarys Europai galimybę reaguoti į augančią naujausios metrologijos, kaip mokslinius tyrimus ir politiką remiančių inovacijų priemonės, paklausą. Ši iniciatyva visų pirma padės siekti Europos nacionalinių matų sistemų tikslų, su kuriais susijusį darbą atlieka nacionalinių metrologijos laboratorijų tinklai.TEISINĘ GALIĄ TURINTI FINANSINĖ PAŽYMA1. PASIŪLYMO PAVADINIMAS :Pasiūlymas dėl TARYBOS SPRENDIMO, kuriuo būtų priimta specialioji mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos programa: „Bendradarbiavimas“ (2007–2013 m.)2. VEIKLA PAGRĮSTO VALDYMO IR BIUDŽETO SUDARYMO PAGAL VEIKLOS RŪŠIS SISTEMAMOKSLINIAI TYRIMAI3. BIUDŽETO EILUTĖS3.1. Biudžeto eilutės (veiklos eilutės ir atitinkamos techninės ir administracinės pagalbos eilutės), įskaitant pavadinimus :02 04 01 Kosmosas; 02 04 02 Parengiamoji veikla Europos saugumo moksliniams tyrimams gerinti; 08 02 01 Genomikos ir biotechnologijų taikymas sveikatos priežiūrai; 08 05 01 Maisto kokybė ir sauga; 09 04 01 Informacinės visuomenės technologijos; 08 03 01 Nanotechnologijos, unikaliomis savybėmis pasižyminčios medžiagos, naujos gamybos priemonės ir procesai; 08 06 01 01 Tvarios energijos sistemos; 08 06 02 01 Tvarios energijos sistemos; 08 06 01 03 Globalūs pokyčiai ir ekosistemos; 08 04 01 Aeronautika; 08 06 01 02 Darnus antžeminis transportas; 06 06 01 Aeronautika ir kosmoso erdvė; 06 06 02 02 Darnus antžeminis transportas; 08 07 01 Piliečiai ir valdymas žinių visuomenėje; 08 08 01 01 – 06 06 03 – 09 04 02 – 11 05 01 – Parama Bendrijos veikloms ir mokslo bei technologijų reikmių numatymas(galutinė biudžeto nomenklatūra 7-ajai Pagrindų programai bus nustatyta tinkamu laiku)3.2. Priemonės ir jos finansinio poveikio trukmė:2007–2013 m., jeigu bus pritarta naujoms finansinėms perspektyvoms3.3. Biudžetinės charakteristikos :Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Nauja | ELPA įnašas | Šalių kandidačių įnašai | Finansinės perspektyvos išlaidų kategorija |02, 06, 08, 09 ir 11 | NPI | Dif[56]/ | TAIP | TAIP | TAIP | Ne [1a] |XX.01 | NPI | NDIF[57] | TAIP | NE | NE | Ne [1a] |XX.01.05 | NPI | NDIF | TAIP | TAIP | TAIP | Ne [1a] |4. IŠTEKLIŲ APŽVALGA4.1. Finansiniai ištekliai4.1.1. Įsipareigojimų asignavimų (ĮA) ir mokėjimų asignavimų (MA) suvestinė[58]mln. EUR (trijų dešimtųjų tikslumu)Žmogiškieji ištekliai ir susijusios išlaidos (NDIF) | 8.2.5 d | 11,633 | 11,866 | 12,103 | 12,345 | 12,592 | 12,844 | 13,101 | 86,483 |Administracinės išlaidos, nepriskiriamos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms, neįskaičiuotos į orientacinę sumą. (NDIF) | 8.2.6 e | 0,807 | 0,824 | 0,840 | 0,857 | 0,874 | 0,891 | 0,909 | 6,002 |Bendra orientacinė intervencijos finansinių išlaidų sumaIŠ VISO ĮA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | a+c+d+e | 5.674,377 | 7.183,791 | 8.677,340 | 10.316,316 | 11.981,867 | 13.605,871 | 15.378,756 | 72.818,319 |Iš VISO MA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | b+c+d+e | 2.701,204 | 4.800,186 | 6.845,974 | 8.748,741 | 10.356,602 | 11.983,321 | 27.382,292 | 72.818,319 |Išsami informacija apie bendrą finansavimąJeigu į pasiūlymą yra įtrauktas bendras valstybių narių ar kitų įstaigų (nurodyti kurių) finansavimas, jo lygio įvertinimas turi būti nurodytas toliau pateikiamoje lentelėje (jei numatoma, kad bendrą finansavimą skirs skirtingos įstaigos, galima pridėti papildomų eilučių):mln. EUR (trijų dešimtųjų tikslumu)Bendrą finansavimą teikianti įstaiga | n metai | n + 1 | n +2 | n +3 | n +4 | n + 5 ir vėliau | Iš viso |…………………… | f |IŠ VISO ĮA, įskaitant bendrą finansavimą | a+c+d+e+f |4.1.2. Suderinamumas su finansinėmis programomis( Pasiūlymas atitinka kitas finansines programas (2004 m. vasario mėn. Komisijos komunikatas dėl 2007–2013 m. finansinių perspektyvų KOM (2004) 101).( Atsižvelgiant į pasiūlymą, teks pakeisti atitinkamų finansinės perspektyvos išlaidų kategorijų programas.( Įgyvendinant pasiūlymą gali tekti taikyti tarpinstitucinio susitarimo nuostatas[64] (t.y., panaudoti lankstumo priemonę arba pertvarkyti finansinę perspektyvą).4.1.3. Finansinis poveikis pajamoms( Pasiūlymas neturi finansinio poveikio pajamoms( Pasiūlymas turi finansinį poveikį, poveikis pajamoms yra toks:Kai kurios asocijuotosios valstybės gali prisidėti prie pagrindų programų finansavimo.Pagal Finansinio reglamento 161 straipsnį Jungtinis tyrimų centras gali pasinaudoti pajamomis, gaunamomis iš įvairios konkurencinės veiklos ir iš kitų paslaugų, teikiamų išorės organizacijoms.Pagal Finansinio reglamento 18 straipsnį tam tikras pajamas galima panaudoti į konkrečius punktus įtrauktų išlaidų finansavimui.mln. EUR (vienos dešimtosios tikslumu)Prieš taikant priemonę[n-1 metai ] | Padėtis pradėjus taikyti priemonę |Iš viso žmogiškųjų išteklių[65] | 1.848 | 1.848 | 1.848 | 1.848 | 1.848 | 1.848 | 1.848 |5. CHARAKTERISTIKOS IR TIKSLAI5.1. Poreikis, kurį reikia patenkinti per trumpą ar ilgą laikotarpį.Specialiojoje programoje „Bendradarbiavimas“ sprendžiama, kaip patenkinti poreikį sustiprinti konkurenciją ir paremti ES politikos kryptis, užimant lyderio pozicijas pagrindinėse mokslo ir technologijų srityse. Toks poreikis bus patenkintas remiant aukščiausio mokslinių tyrimų kompetencijos lygio bendradarbiavimą tarp universitetų, pramonės, mokslinių tyrimų centrų ir valdžios institucijų visoje Europos Sąjungoje bei visame pasaulyje.5.2. Bendrijai dalyvaujant sukurta pridėtinė vertė, pasiūlymo derėjimas su kitomis finansinėmis priemonėmis ir galima sinergija.Pagal šią specialiąją programą teikiamos paramos pridėtinė vertė – sutelkti ištekliai, disciplinos, mokslinė kompetencija ir taip pasiekta kritinė masė, žinios ir sąveikos, kurių negalima būtų pasiekti nacionaliniu lygiu. Geresnė Europos MTTP integracija gali būti pasiekta pagerinus nacionalinių politikų koordinavimą, rezultatų sklaidą visoje ES, bendrų Europos mokslinių tyrimų grupių ir tinklų kūrimą ir sprendžiant bendrus Europos politikos uždavinius.5.3. Pasiūlymo tikslai, numatomi rezultatai ir susiję rodikliai veikla pagrįsto valdymo sistemos atžvilgiuBendras tikslas – prisidėti prie tvaraus vystymosi, skatinant aukščiausio kompetencijos lygio mokslinius tyrimus. Siekiama remti tarptautinį bendradarbiavimą keletoje teminių sričių, atitinkančių platesnes žinių ir technologijų pažangos sritis, kuriose moksliniai tyrimai turi būti remiami ir stiprinimai siekiant spręsti Europos socialinius, ekonominius, aplinkos ir pramonės uždavinius.Į ES veiklą nuspręsta įtraukti šias devynias temas:26.  Sveikatą;27.  Maistą, žemės ūkį ir biotechnologijas;28.  Informacijos ir ryšių technologijas;29.  Nanomokslus, nanotechnologijas, medžiagų ir naujos gamybos technologijas;30.  Energetiką;31.  Aplinką (įskaitant klimato kaitą);32.  Transportą (įskaitant aeronautiką);33.  Socialinius ir ekonomikos mokslus ir humanitarinius mokslus;34.  Saugumas ir erdvė.Išsamesni kiekvienos šių temų tikslai išdėstyti siūlomo teisės akto projekto I priede.Bus nustatyti trijų lygių veiklos rodikliai :-  Kiekybiniai ir kokybiniai rodikliai, nurodantys mokslo ir technikos pažangos sritis ir kryptis, pavyzdžiui, nauji standartai ir priemonės, moksliniai metodai, paraiškos patentui gauti ir susitarimai dėl licencijų, nauji produktai, procesai ir paslaugos.-  Valdymo rodikliai, skirti stebėti veiklą viduje ir paremti vadovybės sprendimų priėmimo procesą. Į juos gali būti įtrauktas biudžeto vykdymo lygis, laikas, skirtas sutartims sudaryti, ir laikas, skirtas mokėjimams.-  Rezultatų (poveikio) rodikliai, skirti įvertinti bendrą mokslinių tyrimų veiksmingumą lyginant rezultatus su iškeltais aukštais tikslais. Į juos galima įtraukti įvertinimus, atliekamus bendru pagrindų programos lygiu (pvz., poveikis siekiant Lisabonos, Gioteburgo, Barselonos ir kitų tikslų), ir įvertinimus MT lygiu (pvz., indėlis į ES mokslo ir technologijų ir ekonominę veiklą).5.4. Įgyvendinimo metodai (preliminarūs)Show below the method(s) chosen for the implementation of the action.( Centralizuotas valdymas( Tiesioginis Komisijos( Netiesioginis, deleguojant:( Vykdomosioms agentūroms( Bendrijų įkurtoms įstaigoms, nurodytoms Finansinio reglamento 185 str.( Nacionalinei(-ėms) viešojo sektoriaus įstaigai(-oms), teikiančiai(-ioms) visuomenines paslaugasٱ Pasidalijimas arba decentralizuotas valdymasٱ Kartu su valstybėmis narėmisٱ Kartu su trečiosiomis šalimisٱ Bendras valdymas su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti)Atitinkami komentarai:Komisija siūlo šią programą valdyti centralizuotai: tiesiogiai, vadovaujant Komisijai, ir netiesiogiai, perduodant vadovavimą vykdančiosioms agentūroms arba struktūroms, įkurtoms vykdyti mokslinių tyrimų ir tiriamosios veiklos programas, kurių imasi kelios valstybės narės (sutarties 169 straipsnis) arba bendroms įmonėms ar kokioms nors kitoms struktūroms (sutarties 171 straipsnis).Vykdant veiklą pagal 169 ir 171 straipsnius, sprendimai dėl valdymo struktūrų bus priimami kiekvienu konkrečiu atveju, remiantis konkrečiomis svarstomos veiklos ypatybėmis. Šią veiklą valdys ne vien tik Komisijos tarnybos.Kai yra akivaizdus ryšys tarp tolesnės faktinių finansuojamų projektų veiklos ir mokslo ir technologijų politikos plėtros, kitų programos dalių valdymas bus patikėtas vykdomajai agentūrai, kuri administruos kvietimus teikti paraiškas ir vertinimus bei vykdys pateikiamų paraiškų priėmimą bei administracinį valdymą, kvies vertintojus ekspertus (kuriuos parinks Komisija) ir jiems mokės už paslaugas, teiks logisitinę pagalbą paraiškų vertinimui bei atliks kitas užduotis, pavyzdžiui, tikrins finansinį pajėgumą ir teiks statistiką. Ir toliau nebus atmesta galimybė samdyti privačias bendroves konkrečioms užduotims atlikti (pvz., IT priemonių kūrimui, eksploatavimui ir priežiūrai). Projektų vertinimą, sutarčių sudarymą ir valdymą dažniausiai vykdys Komisijos tarnybos, siekiant išlaikyti glaudų ryšį tarp tokios veiklos ir politikos formavimo. Tačiau kai kuriose šios programos srityse tokios užduotys gali būti patikėtos vykdomosioms agentūroms.6. STEBĖJIMAS IR VERTINIMASStebėsenos ir vertinimo aspektai yra išdėstyti pasiūlymo dėl 7-osios Pagrindų programos Teisinę galią turinčioje finansinėje pažymoje, KOM(2005) 119 galutinis.7. KOVOS SU SUKčIAVIMU PRIEMONėSReikėtų imtis atitinkamų priemonių siekiant užkirsti kelią pažeidimams ir sukčiavimui ir būtinų veiksmų susigrąžinant prarastas lėšas, kurios buvo neteisingai išmokėtos ar panaudotos remiantis 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento [66], 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatančiu išsamias Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 įgyvendinimo taisykles[67], 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos[68], 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų[69] ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų[70].8. IŠAMI INFORMACIJA APIE IŠTEKLIUS8.1. Pasiūlymo tikslai, vertinant pagal jų finansines išlaidasĮsipareigojimų asignavimai mln. EUR (trijų dešimtųjų tikslumu)8.2.2. Užduočių, susijusių su priemone, aprašymasPagrindų programos įgyvendinimas8.2.3. Žmogiškųjų išteklių (numatytų teisės aktais) šaltiniai(Pateikus daugiau kaip vieną šaltinį, nurodyti su kiekvienu šaltiniu susijusių pareigybių skaičių)( Šiuo metu programos valdymui skirtos pareigybės, kurios bus pakeistos arba joms skirtas laikas pratęstas.( Pareigybės, preliminariai skirtos 2006 m. MPS/PBP vykdyti.( Pareigybės, kurių bus prašoma kitos MPS/PBP procedūros metu( Pareigybės, kurios bus perskirstytos, naudojant valdymo tarnybų išteklius (vidinis perskirstymas)( Pareigybės, reikalingos n metams, tačiau nenumatytos tų metų MPS/PBP.8.2.4. Kitos administracinės išlaidos, įskaičiuotos į orientacinę sumą (XX 01 05 – Administracinės valdymo išlaidos) [76]mln. EUR (trijų dešimtųjų tikslumu)8.2.6 Kitos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą[77] mln. EUR (trijų dešimtųjų tikslumu) |2007 metai | 2008 metai | 2009 metai | 2010 metai | 2011 metai | 2012 ir 2013 metai | IŠ VISO |XX 01 02 11 01 – Misijos | 0,320 | 0,326 | 0,333 | 0,339 | 0,346 | 0,713 | 2,376 |XX 01 02 11 02 – Susitikimai ir konferencijos | 0,010 | 0,010 | 0,011 | 0,011 | 0,011 | 0,023 | 0,076 |XX 01 02 11 03 – Komitetai[78] | 0,478 | 0,487 | 0,497 | 0,507 | 0,517 | 1,065 | 3,550 |XX 01 02 11 04 – Tyrimai ir konsultacijos |XX 01 02 11 05 – Informacinės sistemos |2 Iš viso kitų valdymo išlaidų (XX 01 02 11) |3 Kitos administravimui priskiriamos išlaidos (patikslinti, nurodant biudžeto eilutę) |Iš viso administracinių išlaidų, nepriskiriamų žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms (NEĮSKAIČIUOTOMS į orientacinę sumą) | 0,807 | 0,824 | 0,840 | 0,857 | 0,874 | 1,801 | 6,002 |-  Apskaičiuota - Kitos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumąŠie apskaičiavimai pagrįsti sumomis, kurių prašė Mokslinių tyrimų generalinis direktoratas 2006 m., padidintomis 2% dėl numatytos metinės infliacijos. (Fiche 1 REV )Išlaidos, skirtoms žmogiškiesiems ir administraciniams ištekliams, apmokamos iš valdančiajam GD pagal metinių paskyrimų tvarką skirtų lėšų. . Skiriant pareigybes, reikėtų atsižvelgti į galutinį pareigybių perskirstymą kiekvienam departamentui pagal naujas finansines perspektyvas.[1] KOM(2005)119.[2] KOM(2005)118.[3] SEK (2005) 430.[4] KOM(2005) 387.[5] Kaip išdėstyta Komisijos tarnybų darbo dokumente, Ataskaitoje apie Europos technologijų platformas ir bendras technologijų iniciatyvas: Viešųjų ir privačių MTTP partnerysčių skatinimas Europos pramonės konkurencingumui padidinti, SEC(2005) 800, 2005 m. birželio 10 d.[6] Netirtų sričių moksliniai tyrimai: Europos u˛davinys. Aukšto lygio ekspertų grupės ataskaita, Europos Komisija, 2005 m. gegužė.[7] Į naujas Europos mokslinių tyrimų infrastruktūras: EMTISF „Galimybių sąrašas“, 2005 m. kovas, www.cordis.lu/esfri/ .[8] OL C […], […], p. […].[9] OL C […], […], p. […].[10] OL C […], […], p. […].[11] OL L 312, 1995 12 23, p.1.[12] OL L 292, 1996 11 15, p. 2.[13] OL L 136, 1999 5 31, p. 1.[14] OL L 184, 1999 7 17, p. 23.[15] K(2005)576 galutinis.[16] Mokslo tyrimai, susiję su lytinių liaukų vėžio gydymu, gali būti finansuojami.[17] Kai kuriais atvejais saugumo moksliniams tyrimams gali būti taikomi tam tikri apribojimai, laikantis Dalyvavimo ir informacijos sklaidos taisyklių.[18] Kaip apibrėžta Dalyvavimo ir informacijos sklaidos taisyklėse. Saugumo moksliniams tyrimams gali būti taikomi ypatingi reikalavimai.[19] Prireikus gali būti remiamos kitos svarbios naujos nacionalinių mokslinių tyrimų programų koordinavimo iniciatyvos.[20] Gali būti remiamos kitų Europos technologijos platformų strateginės mokslinių tyrimų darbotvarkės, kai jų svarba su sveikatos priežiūra susijusioms pramonės įmonėms yra esminė.[21] Moterų ir vyrų ligų ir sveikatos sutrikimų rizikos veiksniai, biologiniai mechanizmai, priežastys, klinikiniai požymiai, pasekmės ir gydymas dažnai skiriasi. Todėl visos pagal šią temą finansuojamos veiklos mokslinių tyrimų protokoluose, metodikoje ir rezultatų analizėje turi atsispindėti tokių skirtumų galimybė.[22] Parama visų pirma bus skiriama specialiems klinikiniams tyrimams, kad būtų gauta nepatentuotų produktų, šiuo metu pediatrų naudojamų be nurodymų, tinkamo naudojimo įrodymų.[23] Vaistai ir biovaistai.[24] Pvz., dotacija EBŠKB Europos ekonominių interesų grupei.[25] Europos bendrija yra HFSP organizacijos (HFSPO) narė ir finansavo HFSP pagal ankstesnes pagrindų programas.[26] Tabako kontrolės pagrindų konvencija, 2004/513/EB.[27] 2005 m. Tarptautinės sveikatos taisyklės – 2005 m. gegužės 23 d. 58-sios pasaulinės sveikatos asamblėjos rezoliucija Nr. 58.3.[28] Terminas „biologinė ekonomika“ apibūdina visus pramonės ir ekonomikos sektorius (taip pat ir atitinkamą paslaugų, tiekimo ir vartotojų pramonę), kurie gamina, valdo ir kitaip naudoja biologinius išteklius – žemės ūkį, maisto pramonę, žuvininkystę, miškininkystę ir pan.[29] Maisto pramonė apima ir jūros produktus.[30] Papildomi moksliniai tyrimai, susiję su darniu valdymu ir išsaugojimu, aprašomi dalyje „Aplinka, įskaitant klimato kaitą“. Kitų priemonių ir technologijų, remiančių darnią gamybą ir valdymą, moksliniai tyrimai bus atliekami pagal atitinkamas temas.[31] Mokslinio ir techninio bendradarbiavimo IGS srityse susitarimas numatytas tarp Europos bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų, Japonijos, Australijos, Kanados, Korėjos ir ELPA priklausančių Norvegijos ir Šveicarijos.[32] Komisijos komunikatas, Nanomokslai ir nanotechnologijos: 2005–2009 m. Europos veiksmų planas. KOM(2005) 243.[33] Mokslinio ir techninio bendradarbiavimo IGS srityse susitarimą sudarė Europos bendrija ir Jungtinės Amerikos Valstijos, Japonija, Australija, Kanada, Korėja ir ELPA priklausančios Norvegija ir Šveicarija.[34] KOM(2002) 279.[35] Kaip pripa˛inta ˛aliojoje knygoje apie energijos efektyvumą arba „Padaryti daugiau mažesnėmis sąnaudomis“, KOM(2005)265, 2005 m. birželio 22 d.[36] Pasinaudojant iniciatyvų CONCERTO ir CIVITAS, remtų pagal Šeštąją pagrindų programą, patirtimi.[37] Su biologinių išteklių gamyba ir vartojimu susiję papildomi moksliniai tyrimai aptariami temoje „Maistas, žemės ūkis ir biotechnologijos“.[38] Įskaitant finansinę paramą GEO sekretoriatui.[39] Pavyzdžiui, Killarney rekomendacijos dėl biologinės įvairovės mokslinių tyrimų prioritetų 2010 m. tikslams (2004 m. Malahide konferencija), ES veiksmų planas dėl klimato kaitos bendradarbiaujant plėtros klausimais (2004 m.), JT kovos su dykumėjimu konvencijos mokslo ir technologijų komiteto nustatyta prioritetinė veikla, ES ir visuotinė strategija dėl saugaus cheminių medžiagų ir pesticidų tvarkymo ir pan.[40] „Europos transporto politika 2010 m.: laikas spręsti“, KOM (2001) 370, galutinis.[41] Europos oro eismo kontrolės infrastruktūros modernizavimas, susijęs su programos „Bendras Europos dangus“ įgyvendinimu.[42] Šiam tikslui numatoma įsteigti bendrą įmonę OEV veiklai koordinuoti.[43] Siekiant tikslo atkurti 1998 m. transporto rūšių suskaidymą, veikla, susijusi su vienos rūšies transportu bus sutelkta į geležinkelių ir vandens kelių transportą.[44] Remiantis iniciatyvos CIVITAS patirtimi.[45] Mokslinių tyrimų veiklą valdys visuotinės Europos pasaulinės palydovinės navigacijos sistemos priežiūros institucija.[46] Jos tikslas – pagerinti pasirengimą ir atsakomuosius veiksmus tyčinio biologinių ir (arba) cheminių medžiagų paskleidimo atvejais.[47] Įkurta per trejų metų parengiamąją mokslinių saugumo tyrimų veiklą (PMSTV 2004–2006 m.).[48] KOM(2005)208 „Europos kosmoso politika: preliminarūs elementai“.[49] Pagal Europos bendrijos ir Europos kosmoso agentūros pagrindų susitarimo sąlygas, KOM(2004)85.[50] Kosmoso ir saugumo ekspertų komisijos ataskaita (2005 m. kovas).[51] Pavyzdžiui, Kioto protokolas, Jungtinių Tautų konvencija dėl kovos su dykumėjimu, JT biologinės įvairovės konvencija, 2002 m. Pasaulio vadovų susitikimo dėl darnaus vystymosi išvados ir 2005 m. G-8 susitikimo išvados.[52] Įskaitant sumas bendroms technologijų iniciatyvoms (plg. III priedą) ir ne Bendrijos mokslinių tyrimų programų koordinavimui (plg. IV priedą), dėl kurių bus nuspręsta remiantis atskirais pasiūlymais (pvz., pagal Sutarties 171 straipsnį).[53] Įskaitant sumą, skirtą finansuoti trečiųjų šalių organizacijų dalyvavimą temose, įskaitant „pradinę“ ir „specialią bendradarbiavimo veiklą“.[54] Tarybos nutarimas 2001/C 350/02 (2000 11 13).[55] „Pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėjimo sistemos (GMES): GMES įdiegimas iki 2008 m. – (2004 m.–2008 m. veiksmų planas)“: KOM(2004)65 galutinis (2004 2 3).[56] Diferencijuoti asignavimai[57] Čia nediferencijuoti asignavimai, vėliau nurodomi kaip NDIF[58] Šie skaičiai atitinka išlaidas, numatytas visai EB Pagrindų programai (žr. KOM(2005)119 galutinis)[59] Išlaidos, nepriklausančios atitinkamos xx antraštinės dalies xx 01 skyriui.[60] 2013 m. ir ateinančių metų mokėjimų asignavimai[61] Išlaidos pagal xx antraštinės dalies xx 01 05 straipsnį.[62] 2013 m. ir ateinančių metų mokėjimų asignavimai[63] Išlaidos pagal xx 01 skyrių, nepriskiriamos xx 01 05 straipsniams.[64] Žr. tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.[65] Lentelėje nurodyti skaičiai atitinka tik personalą, kuris finansuojamas pagal įsteigimo planą, skirtą visai netiesioginei veiklai, už kurią atsakingi Mokslinių tyrimų, Informacinės visuomenės, Energetikos ir transporto, Įmonių ir Žuvininkystės ir jūrų reikalų generaliniai direktoratai. Todėl į šiuos skaičius neįtrauktas įsteigimo plano pareigybių finansavimas iš veiklos biudžeto ir JTC įsteigimo plano pareigybių finansavimas (žr. dokumentus KOM(2005)439 galutinis ir KOM(2005)445 galutinis).[66] OL L 248, 2002 9 16, p. 1.[67] OL L 357, 2002 12 31, p. 1.[68] OL L 312, 1995 12 23, p. 1.[69] OL L 292, 1996 11 15, p. 2.[70] OL L 136, 1999 5 31, p. 1.[71] Kaip apibūdinta 5.3 skirsnyje.[72] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą.[73] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą.[74] Kurių išlaidos įskaičiuotos į orientacinę sumą.[75] Lentelėje nurodyti skaičiai atitinka tik personalą, kuris finansuojamas pagal įsteigimo planą, skirtą visai netiesioginei veiklai, už kurią atsakingi Mokslinių tyrimų, Informacinės visuomenės, Energetikos ir transporto, Įmonių ir Žuvininkystės ir jūrų reikalų generaliniai direktoratai. Todėl į šiuos skaičius neįtrauktas įsteigimo plano pareigybių finansavimas iš veiklos biudžeto ir JTC įsteigimo plano pareigybių finansavimas (žr. dokumentus KOM(2005)439 galutinis ir KOM(2005)445 galutinis).[76] Šie skaičiai atitinka išlaidas, numatytas visai EB Pagrindų programai (žr. KOM(2005)119 galutinis).[77] Šie skaičiai atitinka išlaidas, numatytas visai EB Pagrindų programai (žr. KOM(2005)119 galutinis).[78] Europos mokslinių tyrimų patariamosios valdybos (EMTPV) komitetas.