				|

		52013PC0173

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo ir mokymo agentūros (Europolo) ir sprendimų 2009/371/TVR ir 2005/681/TVR panaikinimo /* COM/2013/0173 final - 2013/0091 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS
MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO APLINKYBĖS
Europos policijos biuras (Europolas)
pradėjo veikti kaip tarpvyriausybinė įstaiga, kurios veikla buvo
reglamentuojama pagal 1999 m. įsigaliojusią valstybių
narių pasirašytą Konvenciją. Pagal 2009 m. priimtą
Tarybos sprendimą Europolas tapo iš ES biudžeto finansuojama ES
agentūra.
Europolo uždavinys – remti nacionalinių
teisėsaugos tarnybų veiklą ir jų bendradarbiavimą
sunkių nusikaltimų ir terorizmo prevencijos bei kovos su jais
srityse. Europolas padeda valstybių narių teisėsaugos
institucijoms keistis informacija ir atlieka kriminalinę analizę, kad
padėtų nacionalinėms policijos pajėgoms vykdyti
tarpvalstybinius tyrimus.
Sutarties dėl Europos Sąjungos
veikimo 88 straipsnyje nustatyta, kad Europolo veikla reglamentuojama pagal
reglamentą, priimtą taikant įprastą teisėkūros
procedūrą. Be to, reikalaujama, kad teisės aktų
leidėjai nustatytų Europolo veiklos priežiūros procedūras,
kurias vykdytų Europos Parlamentas kartu su nacionaliniais parlamentais.
Europos policijos koledžas (CEPOL) –
2005 m. įsteigta ES agentūra, atsakinga už teisėsaugos
pareigūnų mokymo veiklą. Ji siekia palengvinti nacionalinių
policijos pajėgų bendradarbiavimą rengiant Europos lygmens
mokymus. Ji taip pat rengia bendras temines mokymo programas, skleidžia
informaciją apie aktualius mokslinius tyrimus ir gerąją
patirtį, koordinuoja vyresniųjų policijos pareigūnų ir
dėstytojų mainų programą ir gali kaip partnerė prisidėti
prie konkretiems projektams skiriamo ES finansavimo.
Europos Vadovų Taryba dokumente
„Stokholmo programa – Atvira ir saugi Europa piliečių labui ir
saugumui“[1]
ragino toliau plėtoti Europolą, kad jis taptų „keitimosi
informacija tarp valstybių narių teisėsaugos institucijų
centru, paslaugų teikėju ir teisėsaugos tarnyboms skirta
platforma“, ir sukurti nacionalinio ir ES lygmens teisėsaugos
pareigūnams skirtas Europos mokymo ir mainų programas, kurių
europinį matmenį užtikrintų CEPOL.
Komunikate „ES vidaus saugumo strategijos
įgyvendinimas. Penki žingsniai kuriant saugesnę Europą“[2] Komisija nustatė
pagrindines problemas, principus ir gaires, susijusias su saugumo klausimais
ES, ir pasiūlė tam tikrus veiksmus, kuriuose dalyvautų Europolas
ir CEPOL ir kuriais būtų siekiama pašalinti pavojų, kurį
saugumui kelia sunkūs nusikaltimai ir terorizmas.
Per pastarąjį dešimtmetį ES ne
tik augo sunkių ir organizuotų nusikaltimų skaičius, bet ir
atsirado daug naujų nusikalstamumo modelių[3]. Europolo 2013 m. ES
sunkių formų ir organizuoto nusikalstamumo grėsmių
įvertinime (2013 m. SOCTA) nustatyta, kad „sunkūs ir organizuoti
nusikaltimai yra vis dinamiškesnis ir sudėtingesnis reiškinys ir tebelieka
reikšminga ES saugumo ir gerovės grėsme“[4]. Tyrime taip pat pažymima, kad
„globalizacijos poveikis visuomenei ir verslui sudarė palankias
sąlygas atsirasti įvairių naujų formų nusikalstamai
veiklai, o nusikaltėlių tinklai naudojasi teisės aktų
spragomis, internetu ir dėl ekonomikos krizės susidariusiomis
sąlygomis, kad gautų neteisėtą pelną beveik
nerizikuodami“[5].
Organizuojant ir vykdant nusikalstamą
veiklą vis dažniau naudojamasi internetu – jis tampa komunikacine
priemone, prekyviete, verbavimo vieta ir finansinių paslaugų teikimo
vieta. Be to, internetas suteikia galimybių atsirasti naujų
formų elektroniniams nusikaltimams, su kredito kortelėmis susijusiam
sukčiavimui bei vaikų pornografijos platinimui[6].
Todėl sunkūs nusikaltimai padaro vis
didesnės žalos jų aukoms, turi itin sunkių padarinių
ekonomikai ir mažina saugumo jausmą, be kurio žmonės negali
veiksmingai naudotis savo laisve ir asmens teisėmis. Tokie nusikaltimai
kaip prekyba žmonėmis[7],
narkotikais[8]
ir ginklais[9],
finansiniai nusikaltimai kaip antai korupcija[10],
sukčiavimas[11]
ir pinigų plovimas[12],
elektroniniai nusikaltimai[13]
ne tik kelia grėsmę europiečių asmeniniam ir ekonominiam
saugumui, bet ir generuoja didžiulį neteisėtą pelną,
dėl kurio dar labiau išauga nusikaltėlių tinklų galia, o
valdžios institucijos praranda taip reikalingas pajamas. Terorizmas tebelieka
viena didžiausių grėsmių ES saugumui – Europos visuomenė
vis dar nukenčia nuo teroristinių išpuolių[14].
Nusikaltimai – vienas iš penkių
didžiausią nerimą europiečiams keliančių dalykų[15]. Atsakydami į
klausimą, kurioms problemoms ES institucijos turėtų skirti
daugiausia dėmesio, respondentai neretai minėjo kovą su
nusikalstamumu – šis atsakymas buvo ketvirtas pagal dažnumą[16]. Neseniai atliktame tyrime
dauguma ES interneto naudotojų išreiškė susirūpinimą
kibernetiniu saugumu ir elektroniniais nusikaltimais[17].
Todėl ES agentūros turi veiksmingai
ir našiai remti teisėsaugos bendradarbiavimą, dalijimąsi
informacija ir mokymą.
2012 m. liepos mėn. Europos
Parlamento, Tarybos ir Komisijos priimtame bendrame požiūryje dėl ES
decentralizuotų agentūrų[18]
nustatyti ir tokių agentūrų kaip Europolas ir CEPOL valdymo
principai. Dokumente pažymima, kad „galimybė sujungti agentūras
turėtų būti svarstoma tais atvejais, kai jų atitinkamos
užduotys dubliuojasi, kai galima numatyti sinergijas arba kai
agentūrų veikla būtų veiksmingesnė, jei jos būtų
integruotos į didesnę struktūrą“.
Sujungus Europolo ir CEPOL agentūras
į vieną agentūrą, kuri įsikurtų dabartinėje
Europolo būstinėje Hagoje, būtų sukurta didelė
sinergija ir užtikrintas didesnis veiksmingumas. Susiejus Europolo
praktinę patirtį policijos bendradarbiavimo srityje ir CEPOL
kompetenciją mokymo ir švietimo srityje būtų sustiprintos
šių dviejų sričių sąsajos ir sukurta sinergija.
Vienoje agentūroje dirbantiems operatyviniams darbuotojams ir mokymo
specialistams būtų lengviau nustatyti mokymo reikmes, taigi ES
mokymas taptų aktualesnis ir tikslingesnis. Tai būtų naudinga
visai ES policijos bendradarbiavimo veiklai. Taip pat būtų išvengta
dviejose agentūrose vykdomos pagalbinės veiklos dubliavimo, o
sutaupytas lėšas būtų galima skirti investicijoms į svarbiausią
operatyvinę ir mokymo veiklą. Tai itin svarbu dabartinėmis
ekonominėmis aplinkybėmis, kai tiek valstybėms narėms, tiek
ES trūksta išteklių ir kai gali nepakakti lėšų ES
teisėsaugos srities mokymui stiprinti.
Siūlomu reglamentu sukuriamas teisinis
pagrindas naujam Europolui, kuris pakeistų Europolą, įsteigtą
2009 m. balandžio 6 d. Tarybos sprendimu 2009/371/TVR dėl
Europos policijos biuro (Europolo) įsteigimo, ir Europos policijos
koledžą, įsteigtą Tarybos sprendimu 2005/681/TVR,
įsteigiančiu Europos policijos koledžą (CEPOL).
Pasiūlymas atitinka Lisabonos sutarties
reikalavimus, Stokholmo programos nuostatas, komunikate „ES vidaus saugumo
strategijos įgyvendinimas“ išdėstytus prioritetus ir bendrą
požiūrį dėl ES decentralizuotų agentūrų.
2.           KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS
ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
2010–2011 m. Komisija ir Europos
Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos, Europolo valdybos, CEPOL valdybos ir
nacionalinių parlamentų atstovai diskutavo pasirengimo reformuoti
Europolą ir CEPOL bei ES teisėsaugos pareigūnų mokymo
klausimais.
Vadovaudamasi geresnio reglamentavimo
politika, Komisija atliko du Europolo ir CEPOL veiklos plėtotės
politikos galimybių poveikio vertinimus[19].

Europolo poveikio vertinimas buvo grindžiamas
dviem politiniais siekiais – padidinti valstybių narių Europolui teikiamos
informacijos apimtį ir sukurti tokią duomenų tvarkymo
aplinką, kurioje Europolas galėtų padėti valstybėms
narėms užkirsti kelią sunkiems nusikaltimams ir terorizmui ir kovoti
su jais. Kalbant apie pirmąjį siekį, vertintos dvi politikos
galimybės: i) išaiškinti teisinę valstybių narių
prievolę teikti duomenis Europolui, teikti paskatas ir sukurti
atskirų valstybių narių veiklos vertinimo ataskaitų teikimo
mechanizmą, ii) suteikti Europolui prieigą prie atitinkamų
nacionalinių teisėsaugos duomenų bazių su galimybe atlikti
atitikties paiešką. Kalbant apie politinį siekį sukurti
palankią duomenų tvarkymo aplinką, taip pat vertintos dvi
politikos galimybės: i) sujungti dvi dabartines analizei skirtas darbo
bylas į vieną ir ii) sukurti naują duomenų apdorojimo
aplinką, kurioje būtų užtikrintos procedūrinės
apsaugos priemonės, kad būtų galima įgyvendinti
duomenų apsaugos principus itin daug dėmesio skiriant privatumo
apsaugai.
CEPOL poveikio vertinimas buvo grindžiamas
dviem politiniais siekiais: i) užtikrinti kokybiškesnį, integralesnį
ir nuoseklesnį kuo įvairesnėse srityse dirbančių
teisėsaugos pareigūnų mokymą tarpvalstybinio nusikalstamumo
klausimais, ii) sukurti struktūrą, kuri padėtų siekti
tikslų vadovaujantis bendru požiūriu į ES decentralizuotas agentūras.
Atsižvelgdama į rengiamą Europos teisėsaugos pareigūnų
mokymo sistemą, kuriai įgyvendinti prireiks papildomų
lėšų, Komisija išnagrinėjo įvairias galimybes,
įskaitant CEPOL kaip atskiros agentūros stiprinimą ir
racionalizavimą bei visišką ar dalinį CEPOL ir Europolo
sujungimą ir naujos Europolo agentūros sukūrimą.
Vadovaujantis Komisijos nustatyta
metodologija, kiekviena iš galimybių dalyvaujant tarnybų
iniciatyvinei grupei vertinta pagal tokius kriterijus kaip poveikis saugumui,
kaina (įskaitant ES institucijų biudžeto išlaidas) ir poveikis
pagrindinėms teisėms.
Išnagrinėjus bendrą poveikį
išrinkta tinkamiausia politikos galimybė, kuri įtraukta į
šį pasiūlymą. Vertinimas parodė, kad įgyvendinus
šią galimybę padidės Europolo, kaip visapusišką paramą
Europos Sąjungos teisėsaugos pareigūnams teikiančios
agentūros, veiksmingumas.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
Pasiūlymo teisinis pagrindas – Sutarties
dėl Europos Sąjungos veikimo 88 straipsnis ir 87 straipsnio 2 dalies
b punktas.
Pasiūlymo dėl įstatymo galią
turinčio akto tikslas ir turinys
Pasiūlymu siekiama:
·
suderinti Europolo veiklą su Lisabonos
sutarties reikalavimais reglamentu nustatant teisinį Europolo veiklos
pagrindą ir įdiegiant Europolo veiklos kontrolės
mechanizmą, kurį taikytų Europos Parlamentas kartu su
nacionaliniais parlamentais. Taip būtų padidintas Europolo
demokratinis teisėtumas bei atskaitomybė Europos piliečiams;
·
pasiekti Stokholmo programos tikslus naudojantis
Europolu kaip „keitimosi informacija tarp valstybių narių
teisėsaugos institucijų centru, paslaugų teikėju ir
teisėsaugos tarnyboms skirta platforma“ ir parengiant teisėsaugos
pareigūnams skirtas Europos mokymo ir mainų programas nacionaliniu ir
ES lygmeniu;
·
suteikti Europolui naujų įgaliojimų,
kad jis galėtų teikti visapusiškesnę paramą valstybių
narių teisėsaugos institucijoms. Tai reiškia, kad Europolas
turėtų perimti dabartines CEPOL funkcijas teisėsaugos
pareigūnų mokymo srityje ir sukurti Europos teisėsaugos pareigūnų
mokymo sistemą. Be to, Europolui gali tekti plėtoti specializuotų
ES kovos su tam tikrais nusikaltimais, patenkančiais į Europolo
kompetencijos sritį, centrų, visų pirma Europos kovos su
elektroniniu nusikalstamumu centro, veiklą;
·
nustatyti griežtą Europolo duomenų
apsaugos tvarką, visų pirma siekiant užtikrinti, kad Europolo
duomenų apsaugos pareigūnas būtų visiškai nepriklausomas,
galėtų veiksmingai dirbti ir turėtų pakankamus
intervencijos įgaliojimus;
·
pagerinti Europolo valdymą didinant
veiksmingumą ir derinant tą valdymą su bendro požiūrio
dėl ES decentralizuotų agentūrų principais.
Pasiūlymu šių tikslų siekiama
toliau aprašytais būdais.
1. Europolo veiklos derinimas su Lisabonos
sutarties reikalavimais ir padidinti atskaitomybę
Reglamentu užtikrinama, kad Europolo
veiklą prižiūrėtų demokratiškai išrinkti ES
piliečių atstovai. Siūlomos taisyklės grindžiamos
2010 m. Komisijos komunikatu dėl Europos Parlamento kartu su
nacionaliniais parlamentais atliekamos Europolo veiklos priežiūros
procedūrų[20].
Europos Parlamentas ir nacionaliniai
parlamentai:
·
informuojami kasmet teikiant veiklos ataskaitas ir
galutines finansines ataskaitas;
·
gauna grėsmių įvertinimo
informaciją, strateginę analizę ir bendros padėties
vertinimo ataskaitas, susijusias su Europolo tikslais, taip pat Europolo
užsakymu atliktų tyrimų ir vertinimų rezultatus bei su
trečiųjų šalių institucijomis suderintą darbo
tvarką, kuria vadovaujantis įgyvendinami Europos Sąjungos su ta
trečiąja šalimi sudaryti tarptautiniai susitarimai;
·
gauna informaciją apie priimtas daugiametes ir
metines darbo programas;
·
gauna ataskaitas apie visų valstybių
narių Europolui pateiktos informacijos kiekį ir kokybę ir apie
nacionalinių padalinių veiklą;
·
laikydamiesi diskretiškumo ir konfidencialumo
įsipareigojimų aptaria su vykdomuoju direktoriumi ir Europolo
valdybos pirmininku su šia agentūra susijusius klausimus.
Be to, Europos Parlamentas:
·
atlieka savo, kaip biudžeto valdymo institucijos,
funkcijas, visų pirma gauna išlaidų sąmatą ir
atitinkamų finansinių metų biudžeto ir finansų valdymo
ataskaitą bei gali paprašyti pateikti informacijos, reikalingos biudžeto
įvykdymo patvirtinimo procedūrai užbaigti ir patvirtina vykdomajam
direktoriui, kad biudžetas įvykdytas;
·
dalyvauja konsultacijose dėl Europolo
daugiametės darbo programos;
·
gauna informaciją apie Europolo metinę
darbo programą;
·
gali pakviesti valdybos atrinktą
kandidatą į Europolo vykdomojo direktoriaus arba vykdomojo
direktoriaus pavaduotojo pareigas į kompetentingo Parlamento komiteto
posėdį;
·
gali pakviesti vykdomąjį direktorių
atsakyti į klausimus apie vykdomą veiklą.
Kad Europos Parlamentas galėtų
naudotis priežiūros teise ir kad drauge būtų užtikrintas
operatyvinės informacijos konfidencialumas, Europolas ir Europos
Parlamentas turi susitarti dėl darbo tvarkos, taikomos prieigai prie
Europos Sąjungos įslaptintos informacijos ir neskelbtinos
neįslaptintos informacijos, kurią tvarko pats Europolas arba kuri
tvarkoma per jį.
2. Europolas kaip valstybių narių
teisėsaugos institucijų keitimosi informacija centras
Kad pagerėtų Europolo
žvalgybinė veikla ir jis galėtų labiau remti valstybes nares ir
geriau informuoti ES politikus, pasiūlyme, be kita ko, siūloma
padidinti valstybių narių Europolui teikiamos informacijos
apimtį. To būtų siekiama sugriežtinus valstybių narių
prievolę teikti Europolui reikiamus duomenis. Viena iš siūlomų
paskatų – didesnės teisėsaugos tarnybų galimybės gauti
finansinę paramą tarpvalstybiniams tyrimams ne tik euro
padirbinėjimo, bet ir kitose srityse. Be to, nustatomas ataskaitų
teikimo mechanizmas, padėsiantis stebėti valstybių narių
indėlį teikiant duomenis Europolui.
Kad Europolas galėtų geriau susieti
jau turimus duomenis ir juos analizuoti, buvo iš esmės pakeista jo
duomenų apdorojimo struktūra. Joje nebebus iš anksto nustatytų
duomenų bazių ar sistemų – bus taikomas nustatytosios privatumo
apsaugos (angl. privacy by design) principas, o Europolo duomenų
apsaugos pareigūno ir Europos duomenų apsaugos priežiūros
pareigūno atžvilgiu užtikrinamas visiškas duomenų skaidrumas.
Aukštų duomenų apsaugos ir saugumo standartų siekiama procedūrinėmis
apsaugos priemonėmis, taikomomis tam tikro tipo informacijai. Reglamente
detaliai išdėstomi duomenų tvarkymo veiklos (kryžminės patikros,
strateginės ir bendro pobūdžio analizės, tam tikrais atvejais –
operatyvinės analizės) tikslai, informacijos šaltiniai ir subjektai,
kuriems gali būti suteikta prieiga prie duomenų. Jame taip pat
pateikiamas asmens duomenų kategorijų ir duomenų subjektų,
kurių duomenys gali būti renkami konkrečiai informacijos
tvarkymo veiklai, kategorijų sąrašas. Tai leistų Europolui
pritaikyti dabartinę IT struktūrą prie būsimų
uždavinių ir ES teisėsaugos institucijų reikmių. Naujoji
struktūra padėtų Europolui susieti ir analizuoti reikiamus
duomenis, sparčiau nustatyti tendencijas ir nusikalstamumo modelius, be
to, nebereikėtų saugoti duomenų keliose vietose. Drauge
būtų užtikrinti aukšti duomenų apsaugos standartai. Europos
duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas stebės, kaip
laikomasi šių standartų.
Taip Europolo analitikai galėtų
susidaryti aiškesnį vaizdą apie sunkius nusikaltimus ir terorizmą
ES. Jie galėtų sparčiau nustatyti visų sričių
nusikalstamumo tendencijas ir modelius ir rengti išsamesnes ir aktualesnes
žvalgybos ataskaitas ir taip paremti valstybių narių teisėsaugos
institucijas.
3. Nauja atsakomybė – mokyti ir kurti
naujus ES kovos su tam tikrais nusikaltimais centrus
Kad būtų užtikrinta ES paramos
policijai sinergija ir visapusiškai įgyvendinama drauge su šiuo reglamentu
siūloma ES teisėsaugos pareigūnų mokymo sistema[21], Europolas perims CEPOL
funkcijas ir toliau jas plėtos . Stipresnės mokymo ir
operatyvinės veiklos sąsajos užtikrins, kad teisėsaugos
pareigūnų mokymas būtų tikslingesnis ir aktualesnis.
Naujasis Europolo padalinys Europolo akademija
strateginiu lygmeniu atsakys ne tik už vyresniųjų policijos
pareigūnų (kaip nustatyta dabartiniame Sprendime dėl CEPOL), bet
ir už visų kitų teisėsaugos pareigūnų mokymo
rėmimo, plėtotės, įgyvendinimo ir koordinavimo veiklą.
Šia veikla bus siekiama didinti informuotumą ir žinias apie tarptautines
ir Sąjungos priemones, skatinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą,
plėtoti konkrečias nusikalstamos veiklos ir policijos veiklos temines
sritis bei rengti ES civilinių policijos misijų trečiosiose
šalyse dalyvius. Naujasis padalinys bus atsakingas už švietimo priemonių,
kurių poreikis nustatomas reguliariai vertinant mokymo reikmes,
rengimą ir vertinimą. Jis prisidės prie mokslinių
tyrimų ir prireikus užmegs partnerystės ryšius su Sąjungos
įstaigomis ir privačiomis mokslo institucijomis.
Europolo valdybos sudėtis, funkcijos ir
darbo tvarka atitinka naują atsakomybę už teisėsaugos
pareigūnų mokymą ir bendro požiūrio dėl ES
decentralizuotų agentūrų geriausią patirtį.
Valdybai patars Mokslinis mokymo komitetas –
taip bus užtikrinama ir palaikoma Europolo mokymo veiklos mokslinė
kokybė.
Kad ES galėtų geriau kovoti su
specifiniais nusikaltimais, kuriems įveikti reikia bendrų
pastangų, Europolui bus suteikta galimybė plėtoti ES kovos su
tam tikrais nusikaltimais centrus, kaip antai Europos kovos su elektroniniu
nusikalstamumu centrą.
Tokie ES centrai, įvairiais metodais
kovojantys su konkrečios formos nusikaltimais, sustiprintų
valstybių narių veiksmus. Pavyzdžiui, jie galėtų būti
informaciniai centrai, telkti žinias, reikalingas valstybių narių
pajėgumams didinti, remti valstybių narių tyrimus ir atstovauti
visiems Europos tyrėjams, dirbantiems atitinkamoje teisėsaugos
srityje .
4. Griežta Europolo duomenų apsaugos
tvarka
Pasiūlymu griežtinama Europolo veiklai
taikoma duomenų apsaugos tvarka. Visų pirma imamasi toliau
nurodytų priemonių.
·
Dabartinė Europolo duomenų apsaugos
tvarka toliau griežtinama remiantis principais, kuriais grindžiamas Reglamentas
(EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir
įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų
judėjimo[22].
Prie Sutarties pridedamoje 21-oje deklaracijoje pripažįstamas asmens
duomenų tvarkymo teisėsaugos srityje specifiškumas, tačiau iki
šiol Europolo duomenų apsaugos taisyklės buvo derinamos su kitomis
duomenų apsaugos priemonėmis, taikomomis policijos ir teismų
bendradarbiavimo srityje. Tai visų pirma Europos Tarybos Konvencija
Nr. 108[23]
ir Rekomendacija Nr. R(87)15[24]
bei Tarybos pamatinis sprendimas 2008/977/TVR dėl asmens duomenų,
tvarkomų vykdant policijos ir teisminį bendradarbiavimą
baudžiamosiose bylose, apsaugos[25].
Taip bus užtikrinama aukšto lygio asmenų apsauga tvarkant jų asmens
duomenis, deramai atsižvelgiant į teisėsaugos srities
specifiškumą.
·
Valstybių narių prieiga prie Europolo
saugomų asmens duomenų, susijusi su operatyvine analize, yra
netiesioginė ir grindžiama atitikties paieška: jei atlikus automatinį
palyginimą nustatoma, kad prašančiosios valstybės narės
duomenys atitinka Europolo turimus duomenis, paieškos rezultatas yra
anonimiškas pranešimas „atitiktis“. Atitinkami asmens ar bylos duomenys
pateikiami tik gavus atskirą prašymą.
·
Tvarkyti nusikaltimų aukų,
liudytojų, asmenų, kurie nėra įtariamieji, ir
mažamečių asmens duomenis yra draudžiama, išskyrus atvejus, kai tai
tikrai būtina. Apribojimai taip pat taikomi duomenims, kurie atskleidžia
asmens rasinę ir etninę kilmę, politines pažiūras,
religiją ar įsitikinimus, narystę profesinėse
sąjungose ir duomenis apie sveikatą ar lytinį gyvenimą
(t. y. neskelbtiniems asmens duomenims). Be to, neskelbtini asmens duomenys
gali būti tvarkomi tik tada, kai jie papildo kitus Europolo jau tvarkomus
asmens duomenis. Europolas privalo kas šešis mėnesius pateikti Europos
duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui visų
neskelbtinų asmens duomenų apžvalgą. Galiausiai, sprendimas,
kuriuo duomenų subjektui būtų daromas teisinis poveikis, negali
būti priimtas remiantis vien automatiniu būdu tvarkytais asmens
duomenimis, nebent tą daryti leistų ES ar nacionalinės
teisės nuostatos ar Europos duomenų apsaugos priežiūros
pareigūnas.
·
Siekiant padidinti skaidrumą stiprinama asmens
teisė susipažinti su Europolo saugomais asmens duomenimis. Reglamente
išvardijama, kokią informaciją Europolas privalo pateikti asmeniui,
prašančiam prieigos prie savo asmens duomenų.
·
Pasiūlyme nustatomos aiškios atsakomybės
už duomenų apsaugą pasidalijimo taisyklės, visų pirma
įpareigojant Europolą reguliariai vertinti, ar reikia toliau saugoti
asmens duomenis.
·
Išplečiama registravimo ir dokumentavimo
prievolė: bus ne tik suteikiama prieiga, bet ir vykdoma
įvairesnė dokumentų tvarkymo veikla – rinkimas, keitimas,
prieiga, apskleidimas, sujungimas ir ištrynimas. Siekiant užtikrinti
geresnę duomenų naudojimo kontrolę ir susidaryti aiškesnį
vaizdą apie jų tvarkytojus, reglamentu draudžiama įrašus keisti.
·
Neteisėto duomenų tvarkymo ar kitų
šio reglamento nuostatų neatitinkančių veiksmų atveju
į Europolą dėl žalos atlyginimo gali kreiptis bet kuris asmuo.
Šiuo atveju Europolas ir valstybė narė, kurioje patirta žala, atsako
solidariai (Europolas pagal Sutarties 340 straipsnį, o valstybė
narė pagal nacionalinę teisę).
·
Sustiprinamas Europolo išorės duomenų
apsaugos priežiūros institucijos vaidmuo. Už Europolo vykdomo asmens
duomenų tvarkymo priežiūrą atsakys Europos duomenų apsaugos
priežiūros pareigūnas. Taip užtikrinama atitiktis Teisingumo Teismo
praktikoje nustatytam nepriklausomumo kriterijui o suteikus Europos
duomenų apsaugos priežiūros pareigūno vykdymo įgaliojimus –
duomenų apsaugos priežiūros veiksmingumas.
·
Nacionalinės duomenų apsaugos
institucijos ir toliau atsako už atitinkamos valstybės narės asmens
duomenų įvedimą, paiešką ir perdavimą Europolui. Jos
taip pat toliau atsako už nagrinėjimą, ar toks įvedimas, paieška
ir perdavimas nepažeidžia duomenų subjekto teisių.
·
Reglamentu nustatomi tam tikri Europolui
perduotų ir jo tvarkomų duomenų bendros priežiūros
aspektai. Tam tikrais atvejais, kai būtinas valstybės narės
dalyvavimas, ir siekiant užtikrinti nuoseklų šio reglamento taikymą
visoje Europos Sąjungoje, Europos duomenų apsaugos priežiūros
pareigūnas ir nacionalinės priežiūros institucijos
turėtų pagal savo kompetenciją bendradarbiauti.
5. Geresnis valdymas
Pasiūlymu gerinamas Europolo valdymas:
siekiama didesnio veiksmingumo, standartizuojamos procedūros, visų
pirma kiek tai susiję su valdybos ir vykdomojo direktoriaus veikla, o
Europolo veikla derinama su bendro požiūrio dėl ES
decentralizuotų agentūrų principais.
Kad Europolo veikla būtų veiksmingai
kontroliuojama, jo valdyboje yra Komisijos ir valstybių narių
atstovų. Siekiant atspindėti dvejopus naujosios agentūros
įgaliojimus – operatyvinės veiklos rėmimą ir teisėsaugos
pareigūnų mokymą, tikrieji valdybos nariai skiriami remiantis
jų žiniomis teisėsaugos bendradarbiavimo srityje, o pakaitiniai
nariai – remiantis jų žiniomis apie teisėsaugos pareigūnų
mokymo politiką. Aptariant mokymo klausimus ir priimant su juo susijusius
sprendimus, pakaitiniai nariai dalyvaus tikrųjų narių
teisėmis. Techniniais mokymo klausimais valdybai patars mokslinis
komitetas (Mokslinis mokymo komitetas).
Valdybai suteikiami reikiami įgaliojimai,
visų pirma susiję su biudžeto nustatymu, jo vykdymu, atitinkamų
finansinių taisyklių ir planų priėmimu, skaidrios Europolo
vykdomojo direktoriaus sprendimų priėmimo tvarkos nustatymu,
metinių veiklos ataskaitų priėmimu ir vykdomojo direktoriaus
skyrimu.
Siekiant supaprastinti sprendimų
priėmimo procesą, valdyba gali įsteigti vykdomąją
tarybą. Nedidelė vykdomoji taryba, kurioje dalyvautų ir
Komisijos atstovas, galėtų labiau įsitraukti į Europolo
veiklos stebėsenos procesą, o tai sustiprintų administracinio ir
biudžeto valdymo priežiūrą, visų pirma audito srityje.
Siekiant užtikrinti veiksmingą
kasdienį Europolo funkcionavimą, vykdomasis direktorius veikia kaip
jo teisinis atstovas ir valdytojas. Visiškai nepriklausomai savo veiklą
vykdantis vykdomasis direktorius užtikrina, kad Europolas vykdytų šiame reglamente
nustatytus uždavinius. Vykdomasis direktorius visų pirma atsako už
valdybai pateikiamų biudžeto ir planavimo dokumentų rengimą,
metinių ir daugiamečių Europolo darbo programų bei
kitų planavimo dokumentų įgyvendinimą.
4.           POVEIKIS BIUDŽETUI
Visiškas CEPOL ir Europolo sujungimas
užtikrins sinergiją ir didesnį veiksmingumą. 2015–2020 m. planuojama sutaupyti
17,2 mln. EUR ir 14 etatų (skaičiuojant visos darbo dienos
ekvivalentais).
Nors pasiūlymas grindžiamas šia galimybe
sutaupyti ir turimais ištekliais, Europolui reikės papildomų
išteklių, kad galėtų spręsti naujus uždavinius, susijusius
su teisėsaugos pareigūnų mokymu, taip pat kad galėtų
tvarkyti ir analizuoti veikiausiai padidėsiantį informacijos
srautą, įskaitant per Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu
centrą. Didžiausią poveikį
ištekliams padarys Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu centro veikla
ir tolesnė plėtotė. Nepaisant
papildomų išteklių reikmės, CEPOL ir Europolas drauge su kitomis
ES agentūromis turės 5 proc. sumažinti darbuotojų
skaičių ir leisti dalį darbuotojų etatų perskirstyti
kitoms ES agentūroms, kurioms pavesta naujų uždavinių, ir
pradedančioms veikti agentūroms.
Naujiems uždaviniams, susijusiems su
teisėsaugos pareigūnų mokymu, t. y. drauge su šiuo
reglamentu siūlomai Europos teisėsaugos pareigūnų mokymo
sistemai, įgyvendinti reikės 12 papildomų darbuotojų
(skaičiuojant visos darbo dienos ekvivalentais).
Žmogiškieji ištekliai naujai mokymo veiklai bus gauti sujungus CEPOL ir
Europolą; šis sujungimas 2015–2020 m. padės sutaupyti 14
etatų ir 10,1 mln. EUR. Sumažindamas
etatų skaičių 14 etatų, CEPOL turėtų patenkinti
reikalavimą 5 proc. sumažinti darbuotojų skaičių ir
prisidėti prie perskirstymo fondo. Be to,
manoma, kad dėl sumažėjusių pastatų, įrangos ir
valdybos išlaidų minėtu laikotarpiu bus sutaupyta 7,1 mln. EUR. Dėl maždaug 40 CEPOL darbuotojų
perkėlimo iš dabartinės būstinės vietos Bramshile
(Jungtinė Karalystė) į Hagą (Nyderlandai) bus patirta
maždaug 30 000 EUR vienkartinių išlaidų. Jungtinė Karalystė paskelbė
ketinanti uždaryti Bramshilo pastatą, kuriame buvo įsikūrusi
agentūra, tad CEPOL bet kuriuo atveju būtų tekę iškeldinti.
Be to reikės trijų papildomų
darbuotojų (skaičiuojant visos darbo dienos ekvivalentais), kurie
tvarkytų informacijos srautus, veikiausiai padidėsiančius
dėl šio pasiūlymo išaugus Europolui teikiamos informacijos
apimčiai (sugriežtinta valstybių narių prievolė teikti
duomenis Europolui, finansinė parama konkretiems tyrimams ir stebėsenos
ataskaitos). Šie papildomi darbuotojai bus
palaipsniui įdarbinti 2015–2017 m., o išlaidos 2015–2020 m.
sudarys maždaug 1,8 mln. EUR. Tačiau
maždaug du trečdalius šių išlaidų atsvertų lėšos,
sutaupytos sujungus CEPOL ir Europolą: du
darbuotojai (skaičiuojant visos darbo dienos ekvivalentais) būtų
įdarbinti pagal du etatus iš 14 etatų, sutaupytų sujungus
agentūras.
Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu
centras 2015–2020 m. įdarbins 41 papildomą darbuotoją
(skaičiuojant visos darbo dienos ekvivalentais).
Uždaviniai, kuriems atlikti reikia papildomų darbuotojų,
išvardyti pridedamame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente. Preliminarios su darbuotojais nesusijusios Europos
kovos su elektroniniu nusikalstamumu centro išlaidos tuo pačiu laikotarpiu
turėtų būti 16,6 mln. EUR. 2013 m.,
perskirsčius vidinius Europolo išteklius, Europos kovos su elektroniniu
nusikalstamumu centrui jau skirti 44 visos darbo dienos ekvivalentai, o
Europolas, rengdamas 2014 m. biudžeto projektą, paprašė 17
papildomų visos darbo dienos ekvivalentų.
Kad būtų tenkinamas reikalavimas
5 proc. sumažinti darbuotojų skaičių ir prisidėti prie
perskirstymo fondo, 2014 m. Europolas turėtų panaikinti 12 visos
darbo dienos ekvivalentų, o 2015–2018 m. dar 34.
Be to, įgyvendinant šį
pasiūlymą prireiks papildomų išteklių Europos duomenų
apsaugos priežiūros pareigūno veiklai – tam planuojama skirti
vieną visos darbo dienos ekvivalentą. Duomenų
apsaugos priežiūros tvarkos pokyčiai 2015–2020 m. Europolui
padės sutaupyti 3 mln. EUR, nes nebereikės remti dabartinės
jungtinės priežiūros institucijos, tačiau prireiks
papildomų 1,5 mln. EUR Europos duomenų apsaugos
priežiūros pareigūno veiklai.
Taigi bendras šio teisės akto
pasiūlymo poveikis biudžetui prilygs 623 mln. EUR, 2015–2020 m.
skirsimų sujungtai agentūrai, ir 1,5 mln. EUR, kurių
reikės Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui[26].
2013/0091 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
dėl Europos Sąjungos
teisėsaugos bendradarbiavimo ir mokymo agentūros (Europolo) ir
sprendimų 2009/371/TVR ir 2005/681/TVR panaikinimo
EUROPOS PARLAMENTAS
IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į
Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 88
straipsnį ir 87 straipsnio 2 dalies b punktą,
atsižvelgdami į
Europos Komisijos pasiūlymą,
teisėkūros
procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams
parlamentams,
pasikonsultavę
su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu,
laikydamiesi
įprastos teisėkūros procedūros,
kadangi:
(1)       Europolas buvo įsteigtas
Sprendimu 2009/371/TVR[27]
kaip iš Sąjungos bendrojo biudžeto finansuojamas Sąjungos subjektas,
kurio tikslas – remti ir stiprinti valstybių narių kompetentingų
institucijų veiksmus bei jų tarpusavio bendradarbiavimą
organizuoto nusikalstamumo, terorizmo ir kitų rūšių sunkių
nusikaltimų, darančių poveikį dviem ar daugiau
valstybių narių, prevencijos ir kovos su jais srityje. Sprendimas
2009/371/TVR pakeitė Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu
grindžiamą Konvenciją dėl Europos policijos biuro įsteigimo
(Europolo konvenciją)[28];
(2)       Sutarties 88 straipsnyje
nustatyta, kad Europolo veikla reglamentuojama reglamentu, priimtu pagal
įprastą teisėkūros procedūrą. Be to, reikalaujama
nustatyti Europolo veiklos priežiūros procedūras, kurias vykdytų
Europos Parlamentas kartu su nacionaliniais parlamentais. Todėl
Sprendimą 2009/371/TVR būtina pakeisti reglamentu, kuriame
būtų nustatytos parlamentinės kontrolės taisyklės;
(3)       Europos policijos koledžas
(CEPOL) buvo įsteigtas Sprendimu 2005/681/TVR[29] siekiant palengvinti
nacionalinių policijos pajėgų bendradarbiavimą rengiant ir
koordinuojant Europos lygmens mokymus;
(4)       dokumente „Stokholmo programa
– atvira ir saugi Europa piliečių labui ir saugumui“[30] raginta tęsti Europolo
plėtotę, kad jis taptų keitimosi informacija tarp valstybių
narių teisėsaugos institucijų centru, paslaugų teikėju
ir teisėsaugos tarnyboms skirta platforma. Remiantis Europolo veiklos
vertinimo rezultatais, reikia toliau didinti jo veikimo efektyvumą, kad
būtų galima pasiekti šį tikslą. Stokholmo programoje taip
pat iškeltas tikslas plėtoti tikrą europinę teisėsaugos
kultūrą sukuriant visiems suinteresuotiems teisėsaugos
pareigūnams skirtas nacionalinio ir Sąjungos lygmens Europos mokymo
ir mainų programas;
(5)       dideli nusikaltėlių
ir teroristų tinklai kelia didžiulę grėsmę Sąjungos
vidaus saugumui ir jos piliečių saugumui bei pragyvenimui. Turimais
šios grėsmės vertinimų duomenimis, nusikaltėlių
grupių veikla apima vis daugiau nusikaltimų rūšių ir
įgyja tarpvalstybinį mastą. Todėl nacionalinės
valstybių narių teisėsaugos institucijos turi glaudžiau
bendradarbiauti su partneriais kitose valstybėse narėse. Tokiomis
aplinkybėmis būtina suteikti Europolui daugiau galimybių
aktyviau remti valstybes nares Sąjungos masto nusikaltimų
prevencijos, analizės ir tyrimų srityse. Tai patvirtinta ir sprendimų
2009/371/TVR ir 2005/681/TVR vertinimuose;
(6)       atsižvelgiant į Europolo
ir CEPOL uždavinių sąsajas, integravus ir racionalizavus šių
dviejų agentūrų funkcijas būtų padidintas
operatyvinės veiklos veiksmingumas, mokymo veiklos aktualumas ir
Sąjungos policijos bendradarbiavimo veiksmingumas;
(7)       todėl sprendimus
2009/371/TVR ir 2005/681/TVR reikėtų panaikinti ir pakeisti šiuo
reglamentu, parengtu atsižvelgiant į patirtį, įgytą
įgyvendinant šiuos sprendimus. Europolas pagal šį reglamentą
turėtų perimti Europolo ir CEPOL funkcijas, nustatytas dviem naikinamais
sprendimais;
(8)       kadangi nusikaltimai neretai
būna tarpvalstybiniai, Europolas turėtų remti ir stiprinti
valstybių narių veiksmus ir jų bendradarbiavimą sunkių
nusikaltimų, darančių poveikį dviem ar daugiau valstybių
narių, prevencijos ir kovos su jais srityje. Terorizmas yra viena iš
didžiausių Sąjungos saugumo grėsmių, todėl Europolas
turėtų padėti valstybėms narėms susidoroti su bendrais
šios srities uždaviniais. Kaip ES teisėsaugos agentūra, Europolas
taip pat turėtų remti ir stiprinti veiksmus ir bendradarbiavimą
kovojant su ES interesus pažeidžiančiais nusikaltimais. Jis
turėtų remti prevenciją ir kovą su nusikalstamomis
veikomis, kuriomis siekiama gauti lėšų, palengvinti, įgyvendinti
veikas, priklausančias Europolo kompetencijai, ar užtikrinti jų
nebaudžiamumą;
(9)       Europolas turėtų
užtikrinti kokybiškesnį, aiškesnį ir nuoseklesnį visų
rangų teisėsaugos pareigūnų mokymą pagal aiškią
sistemą ir nustatytas mokymo reikmes;
(10)     tam tikrais atvejais, kai
tarpvalstybinis bendradarbiavimas teiktų papildomos naudos, Europolui
turėtų būti suteikta galimybė prašyti valstybių
narių pradėti, vykdyti ar koordinuoti nusikalstamos veikos tyrimus.
Apie tokius prašymus Europolas turėtų informuoti Eurojustą;
(11)     siekiant padidinti Europolo
kaip Sąjungos keitimosi informacija centro veiksmingumą,
reikėtų nustatyti aiškius įgaliojimus valstybėms
narėms teikti Europolui duomenis, kurių jam reikia tikslams pasiekti.
Naudodamosi tokiais įgaliojimais, valstybės narės itin daug
dėmesio turėtų skirti duomenų, svarbių kovai su
nusikaltimais, laikomais atitinkamų Sąjungos kovos su nusikalstamumu
politinių priemonių strateginiais ir operatyviniais prioritetais,
teikimui. Valstybės narės turėtų pateikti Europolui
informaciją, susijusią su dvišaliais ar daugiašaliais informacijos
mainais su kitomis valstybėmis narėmis, jeigu ta informacija susijusi
su nusikaltimais, patenkančiais į Europolo kompetencijos sritį.
Drauge Europolas turėtų labiau remti valstybes nares, kad
būtų sustiprintas tarpusavio bendradarbiavimas ir dalijamasi
informacija. Europolas visoms Sąjungos institucijoms ir nacionaliniams
parlamentams turėtų teikti metinę ataskaitą apie
atskirų valstybių narių jam pateiktą informaciją;
(12)     siekiant užtikrinti
veiksmingą Europolo ir valstybių narių bendradarbiavimą, kiekvienoje
valstybėje narėje turėtų būti įsteigtas
nacionalinis padalinys. Jis turėtų būti pagrindinis tarpininkas
tarp nacionalinių teisėsaugos bei mokymo institucijų ir
Europolo. Kad būtų užtikrintas nuolatinis veiksmingas keitimasis
informacija tarp Europolo ir nacionalinių padalinių ir palengvintas
jų bendradarbiavimas, visi nacionaliniai padaliniai į Europolą
turėtų deleguoti bent vieną ryšių palaikymo
pareigūną;
(13)     atsižvelgiant į
decentralizavimą kai kuriose valstybėse narėse ir reikmę
tam tikrais atvejais užtikrinti spartų apsikeitimą informacija,
Europolui, atliekančiam konkrečius tyrimus, turėtų
būti suteikta teisė bendradarbiauti tiesiogiai su valstybių
narių teisėsaugos institucijomis ir apie tai informuoti atitinkamus
nacionalinius padalinius;
(14)     siekiant užtikrinti, kad
Sąjungos lygmens teisėsaugos mokymas būtų kokybiškas,
aiškus ir nuoseklus, Europolas turėtų veikti pagal Sąjungos
teisėsaugos mokymo politiką. ES mokymas turėtų būti
prieinamas visų rangų teisėsaugos pareigūnams. Europolas turėtų
užtikrinti, kad mokymas būtų vertinamas ir kad būtų
atsižvelgiama į mokymo reikmių vertinimo išvadas, siekiant sumažinti
veiklos dubliavimą. Europolas turėtų skatinti Sąjungos
lygmens mokymosi rezultatų pripažinimą valstybėse narėse;
(15)     taip pat būtina pagerinti
Europolo valdymą siekiant didesnio veiksmingumo ir derinant
procedūras;
(16)     kad Europolo veikla
būtų veiksmingai prižiūrima, jo valdyboje turi būti
Komisijos ir valstybių narių atstovų. Siekiant atspindėti
dvejopus naujosios agentūros įgaliojimus – operatyvinės veiklos
rėmimą ir teisėsaugos pareigūnų mokymą, tikrieji
valdybos nariai turėtų būti skiriami remiantis jų žiniomis
teisėsaugos bendradarbiavimo srityje, o pakaitiniai nariai – remiantis
jų žiniomis apie teisėsaugos pareigūnų mokymą. Pakaitinis
narys veikia kaip tikrasis narys, jei tikrasis narys nedalyvauja ir jei
aptariami mokymo klausimai ar priimami su mokymu susiję sprendimai.
Techniniais mokymo klausimais valdybai turėtų patarti mokslinis
komitetas;
(17)     valdybai turėtų
būti suteikiami reikiami įgaliojimai, visų pirma susiję su
biudžeto nustatymu, jo vykdymu, atitinkamų finansinių taisyklių
ir planų priėmimu, skaidrios Europolo vykdomojo direktoriaus
sprendimų priėmimo tvarkos nustatymu ir metinės veiklos
ataskaitų priėmimu. Jai turėtų būti suteikiami
agentūros darbuotojų, įskaitant vykdomąjį
direktorių, paskyrimų tarnybos įgaliojimai. Siekiant
supaprastinti sprendimų priėmimo procesą ir sustiprinti
administracinio ir biudžeto valdymo priežiūrą, valdybai
turėtų būti suteikta teisė steigti vykdomąją
tarybą;
(18)     siekiant užtikrinti
veiksmingą kasdienį Europolo funkcionavimą, vykdomasis
direktorius turėtų veikti kaip jo teisinis atstovas ir valdytojas,
veikiantis visiškai nepriklausomai ir užtikrinantis, kad Europolas vykdytų
šiame reglamente nustatytus uždavinius. Vykdomasis direktorius visų pirma
turėtų būti atsakingas už valdybai svarstyti pateikiamų
biudžeto ir planavimo dokumentų rengimą, metinių ir
daugiamečių Europolo darbo programų bei kitų planavimo
dokumentų įgyvendinimą;
(19)     Europolui būtina
turėti kuo išsamesnę ir naujesnę informaciją, kad
galėtų užkirsti kelią nusikaltimams ir kovoti su jais pagal savo
kompetenciją. Todėl Europolui turėtų būti suteikiama
galimybė tvarkyti duomenis, kuriuos pateikia valstybės narės,
trečiosios šalys, tarptautinės organizacijos ir Sąjungos
organai, taip pat duomenis iš viešųjų šaltinių, kad geriau
suprastų nusikalstamumą ir jo tendencijas, kauptų žvalgybos
duomenis apie nusikaltėlių tinklus ir galėtų nustatyti
kelių nusikaltimų sąsajas;
(20)     kad valstybių narių
teisėsaugos institucijoms Europolo teikiamos nusikalstamumo analizės
taptų tikslesnės, tvarkydamas duomenis Europolas turėtų
naudotis naujosiomis technologijomis. Europolas turėtų galėti
greitai susieti tyrimus ir įvairių nusikaltėlių grupių
modi operandi, atlikti kryžminį duomenų tikrinimą
ir susidaryti aiškų vaizdą apie tendencijas, drauge užtikrindamas
aukštus pavienių asmenų asmens duomenų apsaugos standartus.
Todėl Europolo duomenų bazės neturėtų būti iš
anksto apibrėžtos, paliekant Europolui galimybę pasirinkti
veiksmingiausią IT struktūrą. Siekiant užtikrinti griežtą
duomenų apsaugą, turėtų būti nustatyti tvarkymo
operacijų tikslai, prieigos teisės bei specifinės papildomos
apsaugos priemonės;
(21)     kad būtų užtikrinta
duomenų nuosavybė ir informacijos apsauga, valstybių narių
ir trečiųjų šalių valdžios institucijos ir
tarptautinės organizacijos turėtų galėti nustatyti, kokiais
tikslais Europolas gali tvarkyti jų pateiktus duomenis ir apriboti
prieigos teises;
(22)     siekiant užtikrinti, kad
prieigą prie duomenų turėtų tik tie asmenys, kuriems tokia
prieiga yra būtina jų darbui atlikti, šiuo reglamentu
turėtų būti nustatytos išsamios įvairių laipsnių
prieigos prie Europolo tvarkomų duomenų taisyklės. Šiomis
taisyklėmis negali būti pažeidžiami duomenų pateikėjų
nustatyti prieigos apribojimai, nes turi būti laikomasi duomenų
nuosavybės principo. Kad būtų veiksmingai užkirstas kelias
nusikaltimams, patenkantiems į Europolo kompetenciją, ir kovojama su
jais, Europolas turėtų pranešti valstybėms narėms apie su
jomis susijusią informaciją;
(23)     siekiant plėtoti
operatyvinį agentūrų bendradarbiavimą ir visų pirma
nustatyti įvairių agentūrų jau turimų duomenų
sąsajas, Europolas turėtų sudaryti sąlygas Eurojustui ir Europos
kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF) susipažinti su Europolo turimais
duomenimis ir atlikti paiešką;
(24)     Europolas turėtų
bendradarbiauti su kitais Sąjungos organais, trečiųjų
šalių teisėsaugos institucijomis ir teisėsaugos
pareigūnų mokymo institucijomis, tarptautinėmis organizacijomis
ir privačiais subjektais tiek, kiek reikia jo uždaviniams spręsti;
(25)     siekiant užtikrinti veikimo
efektyvumą, Europolui turėtų būti suteikta galimybė
keistis visa informacija, išskyrus asmens duomenis, su kitomis Sąjungos
įstaigomis, trečiųjų šalių teisėsaugos
institucijomis ir teisėsaugos pareigūnų mokymo institucijomis
bei tarptautinėmis organizacijomis tiek, kiek reikia jo uždaviniams
spręsti. Kadangi bendrovės, įmonės, verslo asociacijos,
nevyriausybinės organizacijos ir kiti privatūs subjektai turi
žinių ir duomenų, susijusių su sunkių nusikaltimų ir
terorizmo prevencija ir kova su jais, Europolui turėtų būti
suteikta galimybė keistis tais duomenimis ir su privačiomis šalimis.
Siekiant užkirsti kelią elektroniniams nusikaltimams, susijusiems su
tinklo ir informacijos saugumo incidentais, ir kovoti su jais Europolas
turėtų, vadovaudamasis Europos Parlamento ir Tarybos direktyva [name
of adopted Directive] dėl priemonių aukštam bendram tinklų ir
informacinių sistemų saugumo lygiui visoje Sąjungoje užtikrinti[31], bendradarbiauti ir dalytis
informacija, išskyrus asmens duomenis, su nacionalinėmis valdžios
institucijomis, atsakingomis už tinklų ir informacinių sistemų
saugumą;
(26)     Europolui turėtų
būti suteikta galimybė dalytis asmens duomenimis su kitais
Sąjungos organais tiek, kiek reikia jo uždaviniams spręsti;
(27)     Sunkūs nusikaltimai ir
terorizmas dažnai turi sąsajų su ES nepriklausančiomis šalimis.
Todėl Europolui turėtų būti suteikta galimybė keistis
asmens duomenimis su trečiųjų šalių teisėsaugos
institucijomis ir tarptautinėmis organizacijomis, pavyzdžiui, Interpolu,
tiek, kiek reikia jo uždaviniams spręsti;
(28)     Europolui turėtų
būti suteikta galimybė perduoti asmens duomenis trečiosios
šalies valdžios institucijai ir tarptautinėms organizacijoms remiantis
Komisijos sprendimu, kuriuo nustatyta, kad atitinkama šalis ar tarptautinė
organizacija užtikrina pakankamą duomenų apsaugą, arba, jei
tokio sprendimo nepriimta, remiantis pagal Sutarties 218 straipsnį Sąjungos
sudarytu tarptautiniu susitarimu arba Europolo ir trečiosios šalies
bendradarbiavimo susitarimu, sudarytu iki šio reglamento įsigaliojimo.
Vadovaujantis prie Sutarties pridėto 36 protokolo dėl pereinamojo
laikotarpio nuostatų 9 straipsniu, tokių susitarimų teisinė
galia išlieka tol, kol įgyvendinant Sutartį šie susitarimai
nepanaikinami, neanuliuojami arba iš dalies nepakeičiami;
(29)     jeigu duomenų perdavimas
negali būti grindžiamas Komisijos priimtu apsaugos adekvatumo sprendimu,
Sąjungos sudarytu tarptautiniu susitarimu arba jau veikiančiu
bendradarbiavimo susitarimu, valdybai ir Europos duomenų apsaugos
priežiūros pareigūnui turėtų būti suteikta teisė
leisti vieną ar kelis kartus perduoti duomenis, jeigu užtikrinama
pakankama apsauga. Jeigu netaikomas nei vienas iš paminėtų variantų,
vykdomajam direktoriui turėtų būti suteikta teisė leisti
perduoti duomenis ypatingais atvejais, kiekvieną atvejį svarstant
atskirai, jei tai būtina atitinkamos valstybės narės esminiams
interesams apsaugoti, užkirsti kelią su nusikaltimais ir terorizmu
susijusiems potencialiems pavojams, jei perduoti duomenis būtina ar
reikalaujama įstatymais dėl svarbių visuomeninių
priežasčių, duomenų subjektui sutikus arba jei kyla pavojus
gyvybiškai svarbiems duomenų subjekto interesams;
(30)     Europolui turėtų
būti suteikta galimybė tvarkyti privačių šalių ir
privačių asmenų asmens duomenis, kuriuos Europolui perduoda
Europolo nacionaliniai padaliniai valstybėse narėse, vadovaudamiesi
nacionaline teise, arba trečiosios šalies informacinis centras, su kuriuo
bendradarbiaujama pagal bendradarbiavimo susitarimą, sudarytą pagal
Sprendimo 2009/371/TVR 23 straipsnį iki įsigaliojant šiam
reglamentui, arba trečiosios šalies valdžios institucija ar
tarptautinė organizacija, su kuria Europos Sąjunga yra sudariusi
tarptautinį susitarimą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos
veikimo 218 straipsnį;
(31)     Jokia informacija,
trečiosios šalies ar tarptautinės organizacijos gauta akivaizdžiai
pažeidus žmogaus teises, netvarkoma;
(32)     kad būtų užtikrinama
aukšto lygio asmenų apsauga tvarkant jų asmens duomenis, Europolo
duomenų apsaugos taisyklės turėtų būti sugriežtintos
remiantis principais, kuriais grindžiamas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001[32]. Prie Sutarties pridedamoje
21-oje deklaracijoje pripažįstamas asmens duomenų tvarkymo
teisėsaugos srityje specifiškumas, todėl Europolo duomenų
apsaugos taisyklės turėtų būti autonomiškos ir suderintos
su kitomis duomenų apsaugos priemonėmis, taikomomis policijos ir
teismų bendradarbiavimo srityje, visų pirma su Europos Tarybos
Konvencija Nr. 108[33],
Rekomendacija Nr. R(87)15[34]
ir Tarybos pamatiniu sprendimu 2008/977/TVR dėl asmens duomenų,
tvarkomų vykdant policijos ir teisminį bendradarbiavimą
baudžiamosiose bylose, apsaugos[35]
[to be replaced by the relevant Directive in force at the moment of adoption];

(33)     asmens duomenys
turėtų būti kuo aiškiau skirstomi pagal tikslumą ir
patikimumą. Faktai turėtų būti atskirti nuo asmeninio
vertinimo siekiant užtikrinti tiek pavienių asmenų apsaugą, tiek
Europolo tvarkomos informacijos kokybę bei patikimumą;
(34)     su įvairiomis
duomenų subjektų kategorijomis susiję asmens duomenys tvarkomi
policijos bendradarbiavimo srityje. Europolas turėtų kuo aiškiau
skirstyti asmens duomenis pagal įvairias duomenų subjektų
kategorijas. Itin gerai apsaugoti turėtų būti tokių asmenų
kaip aukos, liudytojai, atitinkamą informaciją turintys asmenys, taip
pat mažamečiai, asmens duomenys. Todėl Europolas neturėtų
jų tvarkyti, išskyrus atvejus, kai tai tikrai būtina užkertant
kelią nusikaltimams, patenkantiems į Europolo kompetenciją, ir
kovojant su jais, ir kai tie duomenys papildo kitus Europolo jau tvarkomus
asmens duomenis;
(35)     Atsižvelgiant į
pagrindinę teisę į asmens duomenų apsaugą, Europolas
neturėtų laikyti asmens duomenų ilgiau nei tai būtina jo
uždaviniams atlikti;
(36)     siekdamas užtikrinti asmens
duomenų apsaugą, Europolas turėtų įgyvendinti tinkamas
technines ir organizacines priemones;
(37)     bet kuriam asmeniui
turėtų būti suteikta prieigos prie jo paties asmens duomenų
teisė, teisė prašyti ištaisyti klaidingus savo asmens duomenis,
ištrinti ar užblokuoti su juo pačiu susijusius duomenis, kurių
nebereikia. Duomenų subjektui suteiktos teisės ir jų
įgyvendinimas neturėtų daryti poveikio Europolo
įgaliojimams ir joms turėtų būti taikomi šiuo reglamentu
nustatyti apribojimai;
(38)     šiame reglamente turi
būti aiškiai paskirstyta atsakomybė, susijusi su duomenų
subjektų teisių ir laisvių apsauga. Visų pirma
valstybės narės turėtų būti atsakingos už Europolui
perduodamų duomenų tikslumą ir atnaujinimą ir už tokio
perdavimo teisėtumą. Europolas turėtų būti atsakingas
už tikslumą ir duomenų, kuriuos perdavė kiti duomenų
pateikėjai, atnaujinimą. Be to, Europolas turėtų
užtikrinti, kad duomenys būtų tvarkomi sąžiningai ir
teisėtai, būtų renkami ir tvarkomi konkrečiais tikslais,
kad būtų adekvatūs, aktualūs, savo apimtimi neviršijantys
tikslų, dėl kurių jie tvarkomi, ir saugomi ne ilgiau nei
reikalinga tiems tikslams pasiekti;
(39)     Europolas turėtų
registruoti asmens duomenų rinkimo, keitimo, prieigos, atskleidimo,
sujungimo ir ištrynimo įrašus, kad būtų galima patikrinti
duomenų tvarkymo teisėtumą, atlikti savikontrolę ir
užtikrinti tinkamą duomenų vientisumą ir saugumą. Europolas
turėtų būti įpareigotas bendradarbiauti su Europos
duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu ir paprašius pateikti turimus
registracijos įrašus ar dokumentus, pagal kuriuos būtų galima
patikrinti duomenų tvarkymo operacijas;
(40)     Europolas turėtų
paskirti duomenų apsaugos pareigūną, kuris padėtų jam
stebėti, kaip laikomasi šio reglamento nuostatų. Duomenų
apsaugos pareigūnui turi būti sudarytos sąlygos atlikti savo
pareigas ir užduotis nepriklausomai ir veiksmingai;
(41)     už asmens duomenų
tvarkymą atsakingos kompetentingos nacionalinės institucijos
turėtų stebėti, ar valstybės narės asmens duomenis
tvarko teisėtai. Europos duomenų apsaugos priežiūros
pareigūnas, savo funkcijas vykdantis visiškai nepriklausomai,
turėtų stebėti, ar Europolas asmens duomenis tvarko
teisėtai;
(42)     tam tikrais atvejais, kai
reikia valstybės narės dalyvavimo, ir siekiant užtikrinti
nuoseklų šio reglamento taikymą visoje Europos Sąjungoje,
Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas ir
nacionalinės priežiūros institucijos turėtų pagal savo
kompetenciją bendradarbiauti;
(43)     kadangi Europolas taip pat
tvarko neoperatyvinius asmens duomenis, nesusijusius su nusikalstamos veikos
tyrimais, tokių duomenų tvarkymui turėtų būti taikomas
Reglamentas (EB) Nr. 45/2001;
(44)     Europos duomenų apsaugos
priežiūros pareigūnas turėtų išnagrinėti ir ištirti
bet kurio duomenų subjekto pateiktą skundą. Tyrimas gavus
skundą turėtų būti vykdomas paliekant galimybę jį
peržiūrėti teismine tvarka, tiek, kiek tai tikslinga konkrečiu
atveju. Priežiūros institucija per pagrįstą laikotarpį
turėtų informuoti duomenų subjektą apie skundo tyrimo
eigą ir rezultatą;
(45)     bet kuriam asmeniui
turėtų būti suteikta teisė apskųsti su juo pačiu
susijusius Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno
sprendimus teismine tvarka;
(46)     Europolui turėtų
būti taikomos bendrosios sutartinės ir deliktinės
atsakomybės taisyklės, kurios yra taikomos Sąjungos
institucijoms, agentūroms ir įstaigoms, išskyrus atsakomybę už
neteisėtą duomenų tvarkymą;
(47)     asmeniui kartais gali
būti neaišku, ar jo patirtą žalą lėmė Europolo ar
valstybės narės neteisėtas duomenų tvarkymas. Europolas ir
valstybė narė, kurioje įvyko įvykis, dėl kurio buvo
padaryta žala, turėtų atsakyti solidariai;
(48)     siekiant užtikrinti, kad
Europolas būtų visiškai atskaitinga ir skaidri vidaus organizacija,
būtina, atsižvelgiant į Sutarties dėl Europos Sąjungos
veikimo 88 straipsnį, nustatyti Europolo veiklos priežiūros
procedūras, kurias vykdytų Europos Parlamentas kartu su
nacionaliniais parlamentais, tinkamai užtikrinant reikiamą
operatyvinės informacijos konfidencialumą;
(49)     Europolo darbuotojams
turėtų būti taikomi Europos Bendrijų pareigūnų
tarnybos nuostatai ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų
įdarbinimo sąlygos, nustatyti Tarybos reglamentu (EEB, Euratomas,
EAPB) Nr. 259/68[36].
Europolui turėtų būti suteikta galimybė įdarbinti
valstybių narių kompetentingų institucijų darbuotojus kaip
laikinuosius darbuotojus, nustatant jų tarnybos terminą ir taip
užtikrinant rotacijos principą, nes šių darbuotojų reintegracija
į kompetentingą instituciją paskatintų glaudų Europolo
ir valstybių narių kompetentingų institucijų
bendradarbiavimą. Valstybės narės turėtų imtis
visų reikiamų priemonių, kad užtikrintų, kad Europole
dirbantys laikinieji darbuotojai pasibaigus tarnybos laikui grįžtų
į juos išsiuntusią valstybės tarnybą;
(50)     atsižvelgiant į Europolo
prievolių pobūdį bei vykdomojo direktoriaus vaidmenį, prieš
paskiriant vykdomąjį direktorių, taip pat prieš galimą jo
kadencijos pratęsimą, jo gali būti paprašyta perskaityti
pranešimą Europos Parlamento kompetentingam komitetui ir atsakyti į
to komiteto klausimus. Vykdomasis direktorius taip pat turėtų Europos
Parlamentui ir Tarybai pateikti metinę ataskaitą. Be to, Europos
Parlamentui turėtų būti suteikta galimybė pakviesti
vykdomąjį direktorių pateikti savo pareigų vykdymo ataskaitą;

(51)     siekiant užtikrinti
visišką Europolo savarankiškumą ir nepriklausomumą, jam
turėtų būti skirtas atskiras biudžetas, kurio pajamas iš
esmės sudarytų įnašas iš Sąjungos biudžeto. Sąjungos
biudžeto procedūra turėtų būti taikoma tiek, kiek ji susijusi
su Sąjungos įnašu ir kitomis subsidijomis, mokėtinomis iš Sąjungos
bendrojo biudžeto. Finansinių ataskaitų auditą turėtų
atlikti Audito Rūmai;
(52)     Europolui turėtų
būti taikomas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl
Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių
ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002
(Finansinis reglamentas)[37];
(53)     Europolui turėtų
būti taikomas 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir
Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su
sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų[38];
(54)     Europolas tvarko duomenis,
kuriuos reikia itin saugoti, nes juos taip pat sudaro ES įslaptinta
informacija ir neskelbtina neįslaptinta informacija. Todėl Europolas,
atsižvelgdamas į Sprendime 2011/2092/ES dėl ES įslaptintos informacijos
apsaugai užtikrinti skirtų saugumo taisyklių[39] nustatytus saugumo principus
ir būtiniausius standartus, turėtų nustatyti tokios informacijos
konfidencialumo ir tvarkymo taisykles;
(55)     reikėtų reguliariai
vertinti, kaip taikomas šis reglamentas;
(56)     būtinos nuostatos
dėl Europolo įkurdinimo valstybėje narėje, kurioje bus
steigiama jo būstinė (Nyderlanduose), ir visiems Europolo
darbuotojams bei jų šeimos nariams taikytinos specialiosios taisyklės
turėtų būti nustatytos susitarime dėl būstinės.
Be to, priimančioji valstybė narė turėtų sudaryti kuo
geresnes tinkamam Europolo veikimui reikalingas sąlygas, įskaitant
susijusias su mokyklomis ir transportu, kad būtų pritraukta reikiamos
kvalifikacijos darbuotojų iš kuo platesnės geografinės
teritorijos;
(57)     Europolas pagal šį reglamentą
pakeičia Europolą, įsteigtą Sprendimu 2009/371/TVR, ir
CEPOL, įsteigtą Sprendimu 2005/681/TVR. Naujasis Europolas
turėtų būti visų jų sutarčių, įskaitant
darbo sutartis, prisiimtų įsipareigojimų ir įgyto turto
teisių perėmėjas.       Europolo, įsteigto Sprendimu
2009/371/TVR, ir Europos policijos koledžo (CEPOL), įsteigto Sprendimu
2005/681/TVR, sudaryti tarptautiniai susitarimai, išskyrus CEPOL sudarytą
Būstinės susitarimą, turėtų likti galioti;
(58)     kad Europolas galėtų
ir toliau kuo geriau atlikti užduotis, nustatytas Europolui, įsteigtam
Sprendimu 2009/371/TVR, ir Europos policijos koledžui (CEPOL), įsteigtam
Sprendimu 2005/681/TVR, reikėtų nustatyti pereinamojo laikotarpio
priemones, visų pirma susijusias su valdyba, vykdomuoju direktoriumi ir
mokymui skiriama Europolo biudžeto dalimi trejus metus po šio reglamento
įsigaliojimo;
(59)     kadangi šio reglamento tikslo,
t. y. įsteigti subjektą, atsakingą už teisėsaugos
pareigūnų bendradarbiavimą ir mokymą Sąjungos
lygmeniu, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl
veiksmų apimties ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti
Sąjungos lygmeniu, Sąjunga gali priimti priemones laikydamasi Europos
Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo. Pagal
tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu
neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;
(60)     [Vadovaujantis prie Europos
Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo
pridedamo Protokolo (Nr. 21) dėl Jungtinės Karalystės ir
Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 3
straipsniu, minėtos valstybės narės pranešė
pageidaujančios dalyvauti priimant ir taikant šį reglamentą]
ARBA [Nepažeidžiant prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl
Europos Sąjungos veikimo pridedamo Protokolo (Nr. 21) dėl
Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės,
saugumo ir teisingumo erdvės 4 straipsnio, minėtos valstybės
narės nedalyvaus priimant šį reglamentą, jis nebus joms privalomas
ar taikomas];
(61)     vadovaujantis prie Europos
Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo
pridedamo Protokolo (Nr. 22) dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsniais,
Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą, jis nebus jai privalomas
ar taikomas;.
(62)     šiame reglamente laikomasi
pagrindinių teisių ir principų, pripažintų visų pirma
Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, ypač
teisės į asmens duomenų apsaugą ir teisę į
privatų gyvenimą, kaip nustatyta Chartijos 7 ir 8 straipsniuose bei
Sutarties 16 straipsnyje,
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
I
skyrius
BENDROSIOS NUOSTATOS IR
EUROPOLO TIKSLAI
1 straipsnis
Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo ir mokymo
agentūros įsteigimas
1.           Siekiant pagerinti Europos
Sąjungos teisėsaugos institucijų bendradarbiavimą,
stiprinti ir remti jų veiksmus bei plėtoti nuoseklią
europinę mokymo politiką, įsteigiama Europos Sąjungos
teisėsaugos bendradarbiavimo ir mokymo agentūra (Europolas).
2.           Europolas pagal šį
reglamentą pakeičia Europolą, įsteigtą Sprendimu
2009/371/TVR, ir CEPOL, įsteigtą Sprendimu 2005/681/TVR, bei perima
jų teises ir pareigas.
2 straipsnis
Apibrėžtys
Šiame reglamente vartojamų terminų
apibrėžtys:
(a)
valstybių narių kompetentingos
institucijos – visos valstybių narių policijos įstaigos ir kitos
teisėsaugos tarnybos, pagal nacionalinę teisę atsakingos už
nusikalstamų veikų prevenciją ir kovą su jomis;
(b)
analizė – duomenų rinkimas, tvarkymas ir
naudojimas siekiant padėti vykdyti nusikalstamų veikų tyrimus;
(c)
Sąjungos įstaigos – institucijos,
subjektai, delegacijos, tarnybos ir agentūros, įsteigti Europos
Sąjungos sutartimi ir Sutartimi dėl Europos Sąjungos veikimo
arba jomis remiantis;
(d)
teisėsaugos pareigūnai – policijos,
muitinės ar kitų atitinkamų tarnybų, įskaitant
Sąjungos įstaigas, pareigūnai, atsakingi už sunkių
nusikaltimų, darančių poveikį dviem ar daugiau
valstybių narių, terorizmo ir kitų Sąjungos politikos
bendrus interesus pažeidžiančių nusikaltimų prevenciją ir
kovą su jais, ir už civilinių krizių valdymą bei
tarptautinę policijos veiklą didelio masto renginiuose;
(e)
trečiosios šalys – šalys, kurios nėra
Europos Sąjungos valstybės narės;
(f)
tarptautinės organizacijos – organizacijos ir
joms pavaldžios įstaigos, kurių veikla reglamentuojama pagal
viešąją teisę, ir kitos įstaigos, įsteigtos
dviejų ar daugiau valstybių susitarimu arba remiantis tokiu susitarimu;

(g)
privatūs subjektai – subjektai ir
įstaigos, įsteigti pagal valstybės narės ar trečiosios
šalies teisę, visų pirma bendrovės ir įmonės, verslo
asociacijos, ne pelno organizacijos ir kiti juridiniai asmenys, neįtraukti
į f punktą;
(h)
privatūs asmenys – visi fiziniai asmenys;
(i)
asmens duomenys – bet kokia informacija, susijusi
su nustatytos tapatybės fiziniu asmeniu arba asmeniu (toliau –
duomenų subjektas), kurio tapatybę galima nustatyti; asmuo, kurio
tapatybę galima nustatyti, – asmuo, kurio tapatybė gali būti
tiesiogiai ar netiesiogiai nustatyta, visų pirma remiantis asmens
tapatybės dokumento numeriu arba viena ar keliomis to asmens fizinei,
fiziologinei, psichinei, ekonominei, kultūrinei ar socialinei tapatybei
būdingomis savybėmis;
(j)
asmens duomenų tvarkymas (toliau – tvarkymas)
– bet kokia su asmens duomenimis automatinėmis arba neautomatinėmis
priemonėmis atliekama operacija ar operacijos, pavyzdžiui, rinkimas,
įrašymas, rūšiavimas, laikymas, pritaikymas ar keitimas, atgaminimas,
paieška, naudojimas, atskleidimas persiunčiant, platinant ar kitu
būdu sudarant galimybę jais naudotis, taip pat lyginimas ar
sujungimas, blokavimas, ištrynimas ar naikinimas;
(k)
duomenų gavėjas – fizinis ar juridinis
asmuo, valdžios institucija, agentūra ar kita įstaiga, kuriai
atskleidžiami duomenys, neatsižvelgiant į tai, ar jis yra trečioji
šalis, ar ne; tačiau valdžios institucijos, kurios duomenis gali gauti
atlikdamos konkretų tyrimą, nėra laikomos duomenų
gavėjomis;
(l)
asmens duomenų perdavimas – aktyvus asmens
duomenų atskleidimas ribotam skaičiui nustatytų šalių; tai
darydamas duomenų siuntėjas žino, kad suteikia duomenų
gavėjui galimybę susipažinti su asmens duomenimis, arba to siekia;
(m)
asmens duomenų susistemintas rinkinys (toliau
– susistemintas rinkinys) – bet kuris susistemintas pagal specifinius
kriterijus prieinamų asmens duomenų rinkinys, kuris gali būti
centralizuotas, decentralizuotas arba suskirstytas funkciniu ar geografiniu
pagrindu;
(n)
duomenų subjekto sutikimas – bet kuris
konkretus savanoriškas informuoto duomenų subjekto sutikimas, kad
būtų tvarkomi su juo susiję duomenys;
(o)
administraciniai asmens duomenys – visi Europolo
tvarkomi asmens duomenys, išskyrus duomenis, tvarkomus 3 straipsnio 1 ir 2
dalyse nustatytais tikslais.
3 straipsnis
Tikslai
1.           Europolas remia ir stiprina
valstybių narių kompetentingų institucijų veiksmus bei
jų tarpusavio bendradarbiavimą vykdant sunkių nusikaltimų,
darančių poveikį dviem ar daugiau valstybių narių,
terorizmo ir kitų Sąjungos politikos bendrus interesus
pažeidžiančių nusikaltimų prevenciją ir kovojant su jais,
kaip nustatyta 1 priede.
2.           Europolas taip pat remia ir
stiprina valstybių narių kompetentingų institucijų veiksmus
bei jų tarpusavio bendradarbiavimą nusikalstamų veikų,
susijusių su 1 dalyje nurodytomis nusikalstamomis veikomis, prevencijos ir
kovos su jomis srityje. Susijusiomis nusikalstamomis veikomis laikomos šios
veikos:
(a)
nusikalstamos veikos, kuriomis siekiama gauti
lėšų nusikaltimams, priklausantiems Europolo kompetencijai;
(b)
nusikalstamos veikos, kuriomis siekiama
prisidėti prie nusikaltimų, priklausančių Europolo
kompetencijai, arba juos įgyvendinti;
(c)
nusikalstamos veikos, kuriomis siekiama užtikrinti
veikų, priklausančių Europolo kompetencijai, nebaudžiamumą.
3.           Europolas remia,
plėtoja, įgyvendina ir koordinuoja teisėsaugos
pareigūnų mokymo veiklą.
II
skyrius
SU TEISĖSAUGOS
BENDRADARBIAVIMU SUSIJĘ UŽDAVINIAI
4 straipsnis
Uždaviniai
1.           Europolas yra Europos
Sąjungos agentūra, kuri, vadovaudamasi šiuo reglamentu, sprendžia
tokius uždavinius:
(a)
rinkti, kaupti, tvarkyti, analizuoti
informaciją ir dalytis ja;
(b)
nedelsiant pranešti valstybėms narėms
apie su jomis susijusią informaciją ir apie bet kokias
nusikalstamų veikų sąsajas;
(c)
koordinuoti, organizuoti ir įgyvendinti
tiriamąją ir operatyvinę veiklą, vykdomą
i)        valstybių narių
kompetentingų valdžios institucijų drauge; arba
ii)       jungtinių tyrimo grupių, kaip
nustatyta 5 straipsnyje, prireikus kartu su Eurojustu;
(d)
dalyvauti jungtinėse tyrimo grupėse bei
siūlyti suburti tokias grupes, kaip nustatyta 5 straipsnyje;
(e)
teikti valstybėms narėms informaciją
ir analitinę pagalbą joms organizuojant didelio masto tarptautinius
renginius;
(f)
rengti grėsmės įvertinimus,
strategines ir operatyvines analizes bei bendros padėties vertinimo
ataskaitas;
(g)
plėtoti, skleisti ir skatinti
specialiąsias žinias apie nusikaltimų prevencijos metodus, tyrimo
procedūras, techninius bei ekspertizės metodus ir konsultuoti
valstybes nares;
(h)
techniškai ir finansiškai remti valstybių
narių tarpvalstybines operacijas ir tyrimus, įskaitant jungtines
tyrimo grupes;
(i)
remti, plėtoti, vykdyti, koordinuoti ir
įgyvendinti teisėsaugos pareigūnų mokymo veiklą,
bendradarbiaujant su valstybių narių mokymo institucijų tinklu,
kaip nustatyta III skyriuje;
(j)
teikti Sąjungos įstaigoms,
įsteigtoms remiantis Sutarties V antraštine dalimi, ir Europos kovos su
sukčiavimu tarnybai (OLAF) kriminalinės žvalgybos informaciją ir
analitinę pagalbą jų kompetencijos srityse;
(k)
teikti informaciją ir pagalbą ES
krizių valdymo struktūroms ir ES krizių valdymo misijoms,
įsteigtoms remiantis Europos Sąjungos sutartimi;
(l)
kurti specializuotus Sąjungos centrus, kurie
kovotų su tam tikrais nusikaltimais, patenkančiais į Europolo
kompetencijos sritį, visų pirma Europos kovos su elektroniniu
nusikalstamumu centrą.
2.           Europolas rengia strategines
analizes ir grėsmės įvertinimus, padedančius Tarybai ir
Komisijai nustatyti Sąjungos strateginius ir operatyvinius kovos su
nusikalstamumu prioritetus. Europolas taip pat prisideda prie operatyvinio
šių prioritetų įgyvendinimo.
3.           Europolas teikia
strateginę žvalgybos informaciją siekdamas padėti racionaliai
bei veiksmingai naudoti nacionalinio ir Sąjungos lygmens išteklius
operatyvinei veiklai vykdyti ir remti.
4.           Europolas veikia kaip
centrinis kovos su euro padirbinėjimu biuras pagal 2005 m. liepos
12 d. Tarybos sprendimą 2005/511/TVR dėl euro apsaugos nuo
padirbinėjimo[40].
Europolas taip pat skatina kovos su euro padirbinėjimu priemonių,
kurių imasi valstybių narių kompetentingos institucijos arba
jungtinės tyrimo grupės, prireikus drauge su Sąjungos
įstaigų ir trečiųjų šalių institucijomis,
koordinavimą.
5 straipsnis
Dalyvavimas jungtinėse tyrimo grupėse
1.           Europolas gali dalyvauti
jungtinių tyrimo grupių, kovojančių su nusikaltimais,
patenkančiais į Europolo kompetencijos sritį, veikloje.
2.           Europolas gali, vadovaudamasis
valstybės narės, kurioje jungtinė tyrimo grupė veikia,
teisiniais apribojimais, prisidėti prie veiklos ir keistis informacija su
visais tos grupės nariais.
3.           Jei Europolas mano, kad
jungtinės tyrimo grupės subūrimas teiktų papildomos naudos
tyrimui, jis gali tai pasiūlyti atitinkamai valstybei narei ir imtis
priemonių, kad padėtų tai valstybei narei suburti tokią
grupę.
4.           Europolas netaiko prievartos
priemonių.
6 straipsnis
Europolo prašymai pradėti nusikalstamos veikos tyrimą
1.           Tais atvejais, kai Europolas
mano, kad reikėtų pradėti nusikalstamos veikos,
patenkančios į Europolo kompetencijos sritį, tyrimą, jis
praneša apie tai Eurojustui.
2.           Tuo pačiu Europolas
prašo atitinkamų valstybių narių nacionalinių
padalinių, įsteigtų pagal 7 straipsnio 2 dalį,
pradėti, vykdyti ar koordinuoti nusikalstamos veikos tyrimą.
3.           Nacionalinis padalinys
nedelsdamas praneša Europolui apie pradedamą tyrimą.
4.           Jei atitinkamų
valstybių narių kompetentingos institucijos nusprendžia netenkinti
Europolo prašymo, jos turi pateikti Europolui savo sprendimo priežastis per
vieną mėnesį nuo prašymo pateikimo. Priežastys gali būti
nepateikiamos, jei jų pateikimas:
(a)
pakenktų esminiams nacionalinio saugumo
interesams, arba
(b)
keltų pavojų vykdomų tyrimų
sėkmei ar asmenų saugumui.
5.           Europolas informuoja
Eurojustą apie valstybės narės kompetentingos institucijos
sprendimą pradėti tyrimą arba atsisakyti jį pradėti.
7 straipsnis
Valstybių narių bendradarbiavimas su Europolu
1.           Atlikdamas savo užduotis,
Europolas bendradarbiauja su valstybėmis narėmis.
2.           Kiekviena valstybė
narė įsteigia ar paskiria nacionalinį padalinį, kuris yra
Europolo ryšių su valstybių narių kompetentingomis
institucijomis ir su teisėsaugos pareigūnų mokymo institucijomis
palaikymo įstaiga. Kiekviena valstybė narė paskiria vieną
pareigūną nacionalinio padalinio vadovu.
3.           Valstybės narės
užtikrina, kad jų nacionaliniai padaliniai būtų
pajėgūs spręsti šiame reglamente nustatytus uždavinius ir
visų pirma kad turėtų prieigą prie nacionalinių
teisėsaugos duomenų bazių.
4.           Europolas konkrečių
tyrimų klausimais gali tiesiogiai bendradarbiauti su valstybių
narių kompetentingomis institucijomis. Tokiu atveju Europolas nedelsdamas
praneša apie tai nacionaliniam padaliniui ir pateikia bet kokios informacijos,
kuria tiesiogiai keitėsi Europolas ir atitinkamos kompetentingos
institucijos, kopiją.
5.           Valstybės narės per
savo nacionalinį padalinį ar kompetentingą instituciją
visų pirma:
(a)
teikia Europolui informaciją, kurios reikia jo
uždaviniams spręsti. Be kita ko, Europolui nedelsiant pateikiama
informacija, susijusi su nusikaltimų sritimis, kurias Sąjunga laiko
prioritetinėmis. Taip pat pateikiama informacijos, susijusios su
dvišaliais ar daugiašaliais mainais su kitomis valstybėmis narėmis,
kopija, jei tie mainai susiję su nusikaltimais, patenkančiais į
Europolo kompetencijos sritį;
(b)
užtikrina veiksmingą valstybių narių
kompetentingų institucijų ir valstybių narių
teisėsaugos pareigūnų mokymo institucijų komunikaciją
ir bendradarbiavimą su Europolu;
(c)
didina informuotumą apie Europolo veiklą.
6.           Nacionalinių
padalinių vadovai reguliariai susitinka, visų pirma kad aptartų
ir spręstų problemas, kylančias operatyvinio bendradarbiavimo su
Europolu srityje.
7.           Kiekviena valstybė
narė nustato nacionalinio padalinio struktūrą ir personalą
pagal nacionalinius teisės aktus.
8.           Nacionalinių
padalinių ir valstybių narių kompetentingų institucijų
išlaidas, patiriamas keičiantis informacija su Europolu, padengia
valstybės narės; Europolas nedengia jokių išlaidų, išskyrus
ryšio išlaidas.
9.           Valstybės narės
užtikrina būtiniausią visų sistemų, naudojamų
susisiekti su Europolu, saugumo lygį.
10.         Europolas rengia metinę
ataskaitą apie kiekvienos valstybės narės Europolui pateiktos
informacijos kiekį ir kokybę pagal 5 dalies a punktą ir apie
nacionalinių padalinių veiklą. Metinė ataskaita
siunčiama Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams
parlamentams.
8 straipsnis
Ryšių palaikymo pareigūnai
1.           Kiekvienas nacionalinis
padalinys paskiria dirbti Europole bent vieną ryšių palaikymo
pareigūną. Jei šiame reglamente nenustatyta kitaip, ryšių
palaikymo pareigūnams taikoma juos paskyrusios valstybės narės
nacionalinė teisė.
2.           Ryšių palaikymo
pareigūnai Europole sudaro nacionalinį ryšių palaikymo
biurą, o jiems vadovauja Europolo nacionaliniai padaliniai pagal juos
paskyrusios valstybės narės nacionalinę teisę ir Europolo
administracines nuostatas.
3.           Ryšių palaikymo
pareigūnai padeda Europolui ir savo valstybei narei keistis informacija.
4.           Ryšių palaikymo
pareigūnai padeda savo valstybei narei ir kitų valstybių
narių ryšių palaikymo pareigūnams keistis informacija pagal
nacionalinę teisę. Jei nacionalinė teisė leidžia, dvišaliam
keitimuisi informacija apie nusikaltimus, nepatenkančius į Europolo
kompetenciją, galima naudotis Europolo infrastruktūra. Ryšių palaikymo pareigūnų teises ir pareigas Europolo
atžvilgiu nustato valdyba.
5.           Ryšių palaikymo
pareigūnai naudojasi privilegijomis ir imunitetais, kurių reikia
jų užduotims atlikti, kaip nustatyta 65 straipsnyje.
6.           Europolas užtikrina, kad
ryšių palaikymo pareigūnai būtų visapusiškai informuoti
apie visą jo veiklą ir įtraukti į ją, kiek to reikia
jų užduotims atlikti.
7.           Europolas padengia išlaidas,
susijusias su valstybėms narėms suteikiamomis patalpomis Europolo
pastate ir reikiama pagalba ryšių palaikymo pareigūnams, kad jie
galėtų eiti savo pareigas. Visas kitas išlaidas, atsirandančias
dėl ryšių palaikymo pareigūnų skyrimo, padengia jį
skyrusi valstybė narė, įskaitant išlaidas ryšių palaikymo
pareigūnams reikalingai įrangai, nebent valdybai rekomendavus
biudžeto valdymo institucija nuspręstų kitaip.
III
skyrius
SU TEISĖSAUGOS
PAREIGŪNŲ MOKYMU SUSIJĘ UŽDAVINIAI
9 straipsnis
Europolo akademija
1.           Šiuo reglamentu
įsteigtas Europolo padalinys Europolo akademija remia, plėtoja,
įgyvendina ir koordinuoja teisėsaugos pareigūnų mokymą
visų pirma tokiose srityse kaip kova su sunkiais nusikaltimais,
darančiais poveikį dviem ar daugiau valstybių narių, ir
terorizmu, didelės rizikos viešosios tvarkos ir sporto renginių
valdymas, nekarinių Sąjungos misijų strateginis planavimas ir
valdymas, taip pat lyderystė teisėsaugos srityje ir kalbų
mokėjimas, siekdama:
(a)
didinti informuotumą ir žinias apie:
i)        tarptautines ir Sąjungos
teisėsaugos bendradarbiavimo priemones;
ii)       Sąjungos įstaigas, visų
pirma Europolą, Eurojustą ir „Frontex“, jų veikimą ir
vaidmenį;
iii)      teisminius teisėsaugos
bendradarbiavimo aspektus ir praktines žinias apie prieigą prie
informacijos kanalų;
(b)
skatinti regioninio ir dvišalio valstybių
narių bendradarbiavimo tarpusavyje ir su trečiosiomis šalimis
plėtotę;
(c)
nagrinėti konkrečias nusikalstamumo ir
policijos veiklos temines sritis, kuriose Sąjungos lygmens mokymas gali
teikti papildomos naudos;
(d)
sudaryti tam tikras bendras teisėsaugos
pareigūnų mokymo programas, pagal kurias jie būtų rengiami
dalyvauti civilinėse Sąjungos misijose;
(e)
remti valstybes nares, vykdančias dvišalę
teisėsaugos pajėgumų didinimo veiklą trečiosiose
šalyse;
(f)
rengti dėstytojus ir padėti kaupti
gerąją mokymo(si) patirtį ir dalytis ja.
2.           Europolo akademija rengia ir
reguliariai atnaujina mokymosi priemones ir metodikas bei taiko jas
atsižvelgdama į mokymosi visą gyvenimą perspektyvą, kad
būtų pagerinti teisėsaugos pareigūnų gebėjimai.
Europolo akademija vertina šių veiksmų rezultatus siekdama padidinti
būsimos veiklos kokybę, nuoseklumą ir efektyvumą.
10 straipsnis
Europolo akademijos uždaviniai
1.           Europolo akademija rengia
daugiametes strategines mokymo reikmių analizes ir daugiametes mokymo
programas.
2.           Europolo akademija rengia ir
įgyvendina mokymo veiklą ir mokymosi produktus, be kita ko:
(a)
mokymo programas, seminarus, konferencijas,
internetinio ir e. mokymosi veiklą;
(b)
bendrus mokymo planus, pagal kuriuos būtų
didinamas informuotumas, užpildomos spragos ir (arba) formuojamas bendras
požiūris į kovą su tarpvalstybiniais nusikaltimais;
(c)
pakopinius mokymo modulius, laipsniškai
sunkėjančius atsižvelgiant į tikslinei grupei reikalingų
gebėjimų lygį, itin daug dėmesio skiriant konkrečiam
geografiniam regionui, konkrečiai nusikalstamos veiklos teminei
sričiai arba konkretiems profesiniams gebėjimams;
(d)
teisėsaugos pareigūnų mainų ir
komandiruočių programas pagal operatyvinio mokymo principą.
3.           Siekiant užtikrinti
nuoseklią Europos mokymo politiką, kad būtų remiamos
civilinės misijos ir pajėgumų didinimas trečiosiose šalyse,
Europolo akademija:
(a)
vertina dabartinės Sąjungos
teisėsaugos pareigūnų mokymo politikos ir iniciatyvų
poveikį;
(b)
rengia ir įgyvendina valstybių narių
teisėsaugos pareigūnų mokymo programas, pagal kurias jie
pasirengtų dalyvauti civilinėse misijose ir, be kita ko,
įgytų reikiamų kalbų gebėjimų;
(c)
rengia ir įgyvendina trečiųjų
šalių, visų pirma Europos Sąjungos šalių
kandidačių, teisėsaugos pareigūnų mokymo programas;
(d)
valdo specialius Sąjungos išorės pagalbos
fondus, kurių lėšomis trečiosioms šalims padedama plėtoti
pajėgumus atitinkamose politikos srityse, vadovaujantis Sąjungos
nustatytais prioritetais.
4.           Europolo akademija skatina
teisėsaugos pareigūnų mokymo ir susijusių nustatytų
Europos kokybės standartų pripažinimą valstybėse
narėse.
11 straipsnis
Su mokymu susiję moksliniai tyrimai
1.           Europolo akademija prisideda
prie mokslinių tyrimų, susijusių su šiame skyriuje aptariama
mokymo veikla, plėtotės.
2.           Europolo akademija skatina ir
palaiko partnerystę su Sąjungos institucijomis ir su
valstybinėmis bei privačiomis mokymo institucijomis, taip pat skatina
užmegzti tvirtesnę valstybių narių universitetų ir
teisėsaugos pareigūnų mokymo institucijų partnerystę.
IV
skyrius
EUROPOLO VEIKLOS
ORGANIZAVIMAS
12 straipsnis
Europolo administracinė ir valdymo struktūra
Europolo administracinę
ir valdymo struktūrą sudaro:
(a)
valdyba, atliekanti 14 straipsnyje nustatytas
funkcijas;
(b)
vykdomasis direktorius, kuris atsako už
19 straipsnyje nurodytus dalykus;
(c)
Mokslinis mokymo komitetas pagal 20 straipsnį;
(d)
prireikus, bet koks kitas patariamasis organas,
valdybos įsteigtas pagal 14 straipsnio 1 dalies p punktą;
(e)
prireikus, vykdomoji taryba pagal 21 ir 22
straipsnius.
1 SKIRSNIS
Valdyba
13 straipsnis
Valdybos sudėtis
1.           Valdybą sudaro po
vieną kiekvienos valstybės narės atstovą ir du Komisijos
atstovai; jie visi turi balso teisę.
2.           Valdybos nariai skiriami
atsižvelgiant į jų patirtį viešojo ir privačiojo sektoriaus
organizacijų valdymo srityje ir žinias apie teisėsaugos
bendradarbiavimą.
3.           Kiekvienam valdybos nariui
atstovauja pakaitinis narys, skiriamas remiantis jo patirtimi viešojo ir
privačiojo sektoriaus organizacijų valdymo srityje ir žiniomis apie
teisėsaugos pareigūnų mokymo nacionalinę politiką.
Pakaitinis narys veikia kaip tikrasis narys sprendžiant klausimus, susijusius
su teisėsaugos pareigūnų mokymu. Tikrajam nariui nedalyvaujant,
jam atstovauja pakaitinis narys. Pakaitiniam nariui nedalyvaujant, sprendžiant
klausimus, susijusius su teisėsaugos pareigūnų mokymu, jam
atstovauja tikrasis narys.
4.           Siekdamos užtikrinti valdybos
darbo tęstinumą, visos Vadyboje atstovaujamos šalys turėtų
dėti pastangas, kad jų atstovai valdyboje keistųsi kuo
rečiau. Visos šalys siekia, kad valdyboje būtų tinkama vyrų
ir moterų pusiausvyra.
5.           Valdybos narių ir
pakaitinių narių kadencija – ketveri metai. Ši kadencija gali
būti pratęsiama. Pasibaigus narių kadencijai arba jiems
atsistatydinus, nariai toliau eina savo pareigas tol, kol jų kadencija
pratęsiama arba jie pakeičiami.
14 straipsnis
Valdybos funkcijos
1.           Valdyba:
(a)
dviejų trečdalių balsų dauguma
ir vadovaudamasi 15 straipsniu kasmet priima ateinančių metų
Europolo darbo programą;
(b)
dviejų trečdalių balsų dauguma
ir vadovaudamasi 15 straipsniu priima daugiametę darbo programą;
(c)
dviejų trečdalių balsų dauguma
priima metinį Europolo biudžetą ir vykdo kitas funkcijas, susijusias
su Europolo biudžetu, pagal XI skyrių;
(d)
priima konsoliduotąją metinę
Europolo veiklos ataskaitą ir iki kitų metų liepos 1 d.
nusiunčia ją Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai, Audito
Rūmams ir nacionaliniams parlamentams. Konsoliduotoji metinė veiklos
ataskaita paviešinama;
(e)
priima Europolui taikytinas finansines taisykles
pagal 63 straipsnį;
(f)
gavusi Komisijos nuomonę iki sausio 31 d.
priima daugiametį personalo politikos planą;
(g)
atsižvelgdama į įgyvendintinų
priemonių sąnaudų ir naudos santykį priima sukčiavimo
rizikai proporcingą kovos su sukčiavimu strategiją;
(h)
priima savo narių, taip pat Mokslinio mokymo
komiteto narių, interesų konfliktų prevencijos ir valdymo
taisykles;
(i)
laikydamasi 2 dalies, Europolo personalo atžvilgiu
naudojasi įgaliojimais, kurie paskyrimų tarnybai ir institucijai,
įgaliotai sudaryti sutartis, suteikti Tarnybos nuostatais ir Kitų
tarnautojų įdarbinimo sąlygomis (paskyrimų tarnybos
įgaliojimai);
(j)
laikydamasi Tarnybos nuostatų 110 straipsnio,
priima atitinkamas Tarnybos nuostatų ir Kitų tarnautojų
įdarbinimo sąlygų įgyvendinimo taisykles;
(k)
skiria vykdomąjį direktorių ir jo
pavaduotojus ir prireikus pratęsia jų kadenciją arba atleidžia
juos iš pareigų pagal 56 ir 57 straipsnius;
(l)
nustato veiklos rodiklius ir prižiūri, kaip
vykdomasis direktorius eina savo pareigas, įskaitant valdybos
sprendimų įgyvendinimą;
(m)
atsižvelgdama į Tarnybos nuostatus ir
Kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygas,
skiria apskaitos pareigūną, kuris eidamas savo pareigas veikia
savarankiškai;
(n)
skiria Mokymo mokslinio komiteto narius;
(o)
gavusi įvairių vidaus ar išorės
audito ataskaitų bei vertinimų, taip pat Europos kovos su
sukčiavimo tarnybos (OLAF) tyrimų išvadas bei rekomendacijas,
užtikrina tinkamus tolesnius veiksmus;
(p)
priima visus sprendimus dėl Europolo vidaus
struktūrų sukūrimo ir, prireikus, keitimo;
(q)
priima darbo tvarkos taisykles.
2.           Vadovaudamasi Tarnybos
nuostatų 110 straipsniu, valdyba priima Tarnybos nuostatų 2
straipsnio 1 dalimi ir Kitų tarnautojų įdarbinimo
sąlygų 6 straipsniu grindžiamą sprendimą dėl
atitinkamų paskyrimų tarnybos įgaliojimų delegavimo
vykdomajam direktoriui ir tų įgaliojimų delegavimo sustabdymo
sąlygų nustatymo. Vykdomajam direktoriui leidžiama tuos įgaliojimus
subdeleguoti.
Prireikus, dėl išskirtinių
aplinkybių valdyba gali priimti sprendimą laikinai sustabdyti
įgaliojimų delegavimą vykdomajam direktoriui bei vykdomojo
direktoriaus subdeleguotus įgaliojimus, ir jais naudotis pati arba
deleguoti juos vienam savo narių arba darbuotojui, kitam nei vykdomasis
direktorius.
15 straipsnis
Metinė darbo programa ir daugiametė darbo programa
1.           Valdyba, remdamasi vykdomojo
direktoriaus pateiktu projektu ir atsižvelgdama į Komisijos nuomonę,
kasmet ne vėliau kaip lapkričio 30 d. priima metinę darbo
programą. Ji perduoda ją Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir
nacionaliniams parlamentams.
2.           Metinėje darbo
programoje nustatomi išsamūs tikslai ir laukiami rezultatai,
įskaitant veiklos rodiklius. Į ją taip pat įtraukiamas
finansuotinų veiksmų aprašas ir nurodomi kiekvienam veiksmui skiriami
finansiniai ir žmogiškieji ištekliai pagal veikla grindžiamo biudžeto sudarymo
ir valdymo principus. Metinė darbo programa turi derėti su daugiamete
darbo programa, kaip nurodyta 4 dalyje. Joje aiškiai nurodoma, kokie uždaviniai
nuo praėjusių finansinių metų buvo pridėti, pakeisti
ar išbraukti.
3.           Valdyba iš dalies
pakeičia priimtą metinę darbo programą, kai Europolui
pavedamas naujas uždavinys.
Bet kokie esminiai metinės darbo programos
pakeitimai priimami laikantis tokios pačios tvarkos kaip priimant
pirminę metinę darbo programą. Valdyba gali deleguoti vykdomajam
direktoriui įgaliojimus daryti neesminius metinės darbo programos
pakeitimus.
4.           Valdyba, atsižvelgdama į
Komisijos nuomonę ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu ir nacionaliniais
parlamentais, iki kiekvienų metų lapkričio 30 d. priima ir
atnaujina strateginę daugiametę darbo programą.
Priimta daugiametė darbo programa perduodama
Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.
Daugiametėje darbo programoje nustatomi
strateginiai tikslai ir laukiami rezultatai, įskaitant veiklos rodiklius.
Joje taip pat nurodoma, kokia suma ir kiek darbuotojų skiriama kiekvienam
tikslui pasiekti, vadovaujantis daugiamete finansine programa ir daugiamečiu
personalo politikos planu. Į ją įtraukiama ryšių su
trečiosiomis šalimis ar tarptautinėmis organizacijomis strategija,
kaip nustatyta 29 straipsnyje.
Daugiametė programa vykdoma įgyvendinant
metines darbo programas ir, prireikus, atnaujinama atsižvelgiant į
išorės ir vidaus vertinimo rezultatus. Į šių vertinimų
išvadas, prireikus, atsižvelgiama ateinančių metų metinėje
darbo programoje.
16 straipsnis
Valdybos pirmininkas
1.           Valdyba iš savo narių
renka pirmininką ir pirmininko pavaduotoją. Pirmininkas ir pirmininko
pavaduotojas renkami dviejų trečdalių balsų dauguma.
Jei pirmininkas negali eiti savo pareigų,
jį automatiškai pakeičia pirmininko pavaduotojas.
2.           Pirmininko ir pirmininko
pavaduotojo kadencija – ketveri metai. Jų kadenciją galima
pratęsti vieną kartą. Tačiau jei kadencijos metu
pirmininkas arba pavaduotojas netenka valdybos nario statuso, tą
pačią dieną jų kadencija automatiškai baigiasi.
17 straipsnis
Valdybos posėdžiai
1.           Valdybos posėdžius
šaukia pirmininkas.
2.           Europolo vykdomasis
direktorius dalyvauja svarstymuose.
3.           Valdyba į eilinius
posėdžius renkasi bent du kartus per metus. Be to, valdyba gali
posėdžiauti pirmininko iniciatyva, Komisijos arba ne mažiau kaip
trečdalio jos narių prašymu.
4.           Valdyba gali kviesti bet
kokį asmenį, kurio nuomonė gali būti svarbi diskusijose,
dalyvauti posėdyje kaip balso teisės neturintį
stebėtoją.
5.           Valdybos nariams,
atsižvelgiant į jos darbo tvarkos taisyklių nuostatas, gali
padėti patarėjai ar ekspertai.
6.           Valdybos sekretoriato
paslaugas teikia Europolas.
18 straipsnis
Balsavimo taisyklės
1.           Nepažeidžiant 14 straipsnio 1
dalies a, b ir c punktų, 16 straipsnio 1 dalies ir 56 straipsnio 8 dalies,
valdyba sprendimus priima balsavimo teisę turinčių narių
balsų dauguma.
2.           Kiekvienas narys turi
vieną balsą. Nariui nedalyvaujant, jo balso teisė perduodama
pakaitiniam nariui.
3.           Pirmininkas balsuoja.
4.           Pirmininkas balsuoja.
5.           Valdybos darbo tvarkos
taisyklėse nustatoma išsamesnė balsavimo tvarka, visų pirma
aplinkybės, kuriomis vienas narys gali veikti kito nario vardu ir,
prireikus, kvorumo reikalavimai.
2 SKIRSNIS
Vykdomasis direktorius
19 straipsnis
Vykdomojo direktoriaus atsakomybė
1.           Vykdomasis direktorius
vadovauja Europolui. Jis yra atskaitingas valdybai.
2.           Nepažeisdamas Komisijos,
valdybos ar vykdomosios tarybos įgaliojimų, vykdomasis direktorius
savo pareigas vykdo savarankiškai, nesiekia gauti ir nesilaiko jokios
vyriausybės ir jokios kitos įstaigos nurodymų.
3.           Vykdomasis direktorius
paprašytas atsiskaito Europos Parlamentui už įvykdytą veiklą.
Taryba gali pakviesti vykdomąjį direktorių atsiskaityti už
įvykdytą veiklą.
4.           Vykdomasis direktorius veikia
kaip Europolo teisinis atstovas.
5.           Vykdomasis direktorius atsako
už Europolui šiuo reglamentu nustatytų uždavinių sprendimą.
Visų pirma vykdomasis direktorius atsako už:
(a)
kasdienį Europolo administravimą;
(b)
valdybos priimtų sprendimų
įgyvendinimą;
(c)
metinių ir daugiamečių darbo
programų rengimą ir jų pateikimą valdybai pasikonsultavus
su Komisija;
(d)
metinių ir daugiamečių darbo
programų įgyvendinimą ir atsiskaitymą už jų įgyvendinimą
valdybai;
(e)
konsoliduotosios metinės Europolo veiklos
ataskaitos rengimą ir pateikimą valdybai tvirtinti;
(f)
veiksmų plano rengimą vadovaujantis
išorės audito ataskaitų bei vertinimų išvadomis bei OLAF
tyrimų ataskaitomis ir rekomendacijomis, taip pat už pažangos
ataskaitų teikimą du kartus per metus Komisijai ir reguliariai
valdybai;
(g)
Sąjungos finansinių interesų
apsaugą taikant prevencines sukčiavimo, korupcijos ir bet kokios
kitos neteisėtos veiklos priemones, nepažeidžiant OLAF kompetencijos tyrimų
srityje, atliekant veiksmingus patikrinimus ir, nustačius pažeidimus,
susigrąžinant neteisingai sumokėtas sumas ir prireikus imantis
veiksmingų, proporcingų ir atgrasomų administracinių ir
finansinių sankcijų;
(h)
Europolo kovos su sukčiavimu strategijos rengimą
ir pateikimą valdybai tvirtinti;
(i)
Europolui taikytinų finansinių
taisyklių projekto rengimą;
(j)
Europolo pajamų ir išlaidų sąmatos
projekto rengimą ir jo biudžeto įgyvendinimą;
(k)
daugiametį personalo politikos plano projekto
rengimą ir jo pateikimą valdybai pasikonsultavus su Komisija;
(l)
pagalbą valdybos pirmininkui rengiantis
valdybos posėdžiams;
(m)
reguliarų valdybos informavimą apie
Sąjungos kovos su nusikalstamumu strateginių ir operatyvinių
prioritetų įgyvendinimą.
3 SKIRSNIS
MOKSLINIS
MOKYMO KOMITETAS
20 straipsnis
Mokslinis mokymo komitetas
1.           Mokslinis mokymo komitetas
yra nepriklausomas patariamasis organas, užtikrinantis ir valdantis Europolo
vykdomos mokymo veiklos mokslinę kokybę. Todėl vykdomasis
direktorius pasirūpina, kad Mokslinis mokymo komitetas kuo anksčiau
įsitrauktų į 14 straipsnyje nurodytų dokumentų
rengimą, jei jie susiję su mokymu.
2.           Mokslinį mokymo
komitetą sudaro 11 asmenų – aukščiausio lygio mokslininkų
ar specialistų, dirbančių šio reglamento III skyriuje nurodytose
srityse. Komiteto narius valdyba skiria prieš tai Europos Sąjungos
oficialiajame leidinyje paskelbusi skaidrų kvietimą teikti
paraiškas ir atrankos tvarką. Valdybos nariai Mokslinio mokymo komiteto
nariais neskiriami. Mokslinio mokymo komiteto nariai yra nepriklausomi. Jie
nesiekia gauti ir nesilaiko jokios vyriausybės ir jokios kitos
įstaigos nurodymų.
3.           Mokslinio mokymo komiteto
narių sąrašą Europolas paviešina savo interneto svetainėje
ir prireikus atnaujina.
4.           Mokslinio mokymo komiteto
narių kadencija – penkeri metai. Ji negali būti pratęsiama, o
nepriklausomumo kriterijų nebetenkinantys komiteto nariai atleidžiami iš
pareigų.
5.           Mokslinis mokymo komitetas
išsirenka pirmininką ir pirmininko pavaduotoją; jų kadencija –
penkeri metai. Komiteto pozicijos priimamos paprasta balsų dauguma.
Pirmininkas komitetą sušaukia ne daugiau kaip keturis kartus per metus.
Prireikus pirmininkas savo iniciatyva ar ne mažiau kaip keturių komiteto
narių prašymu sušaukia neeilinį posėdį.
6.           Vykdomasis direktorius,
vykdomojo direktoriaus pavaduotojas mokymo klausimams ar jų atstovai
kviečiami į posėdžius kaip balso teisės neturintys
stebėtojai.
7.           Moksliniam mokymo komitetui
talkina sekretorius – komiteto pasiūlytas ir vykdomojo direktoriaus
paskirtas Europolo darbuotojas.
8.           Pagrindinės Mokslinio
mokymo komiteto funkcijos:
(a)
patarti vykdomajam direktoriui ir vykdomojo
direktoriaus pavaduotojui mokymo klausimams rengiant metinę darbo
programą ir kitus strateginius dokumentus, užtikrinti, kad jie
būtų aukštos mokslinės kokybės ir atitiktų atitinkamų
Sąjungos politikos sričių priemones ir prioritetus;
(b)
teikti valdybai nepriklausomą nuomonę ir
rekomendacijas savo kompetencijos klausimais;
(c)
teikti nepriklausomą nuomonę ir
rekomendacijas dėl mokymo programų, pritaikytų mokymosi
metodų, mokymosi formų ir mokslinių tyrimų kokybės;
(d)
valdybos, vykdomojo direktoriaus ar vykdomojo
direktoriaus pavaduotojo mokymo klausimams prašymu atlikti kitas su Europolo
mokymo veiklos moksliniais aspektais susijusias konsultavimo užduotis.
9.           Metiniam Mokslinio mokymo komiteto
biudžetui skiriama atskira Europolo biudžeto eilutė.
4 SKIRSNIS
VYKDOMOJI
TARYBA
21 straipsnis
Įsteigimas
Valdyba gali įsteigti vykdomąją
tarybą.
22 straipsnis
Funkcijos ir darbo tvarka
1.           Vykdomoji taryba talkina
valdybai.
2.           Vykdomosios tarybos funkcijos:
(a)
rengti valdybos priimsimus sprendimus;
(b)
kartu su valdyba užtikrinti, kad būtų
tinkamai atsižvelgiama į vidaus ir išorės audito ataskaitų bei
vertinimų išvadas ir rekomendacijas, taip pat į Europos kovos su
sukčiavimu tarnybos (OLAF) tyrimų ataskaitas ir rekomendacijas;
(c)
nepažeidžiant 19 straipsnyje nurodytų
vykdomojo direktoriaus funkcijų, padėti jam įgyvendinti valdybos
sprendimus ir teikti tam reikalingas konsultacijas, taip sustiprinant
administracinio valdymo priežiūrą.
3.           Skubiai prireikus, vykdomoji
taryba gali valdybos vardu priimti tam tikrus laikinus sprendimus, ypač
administracinio valdymo klausimais, įskaitant paskyrimų tarnybos
įgaliojimų delegavimo sustabdymą.
4.           Vykdomąją
tarybą sudaro valdybos pirmininkas, vienas Komisijos atstovas valdyboje ir
trys kiti valdybos paskirti jos nariai. Valdybos pirmininkas yra ir vykdomosios
tarybos pirmininkas. Vykdomasis direktorius dalyvauja vykdomosios tarybos
posėdžiuose, bet neturi balso teisės.
5.           Vykdomosios tarybos
narių kadencija – ketveri metai. Vykdomosios tarybos narių kadencija
baigiasi pasibaigus jų narystei valdyboje.
6.           Eiliniai vykdomosios tarybos
posėdžiai rengiami bent kartą per tris mėnesius. Be to, ji gali
posėdžiauti pirmininko iniciatyva arba narių prašymu.
7.           Vykdomoji taryba laikosi
valdybos nustatytų darbo tvarkos taisyklių.
V
skyrius
INFORMACIJOS TVARKYMAS
23 straipsnis
Informacijos šaltiniai
1.           Europolas tvarko tik
informaciją, pateiktą jam:
(a)
valstybių narių pagal jų
nacionalinę teisę;
(b)
Sąjungos įstaigų,
trečiųjų šalių ir tarptautinių organizacijų, kaip
nurodyta VI skyriuje;
(c)
privačių subjektų, kaip nurodyta 29
straipsnio 2 dalyje.
2.           Informaciją,
įskaitant asmens duomenis, Europolas gali susirasti ir tvarkyti pats –
viešai prieinamuose šaltiniuose, pavyzdžiui, žiniasklaidoje, įskaitant
internetą ir viešai skelbiamus duomenis.
3.           Europolas gali susirasti ir
tvarkyti informaciją, įskaitant asmens duomenis, iš
nacionalinių, Sąjungos ar tarptautinių informacinių
sistemų, taip pat naudodamasis tiesiogine elektronine prieiga, jei tai leidžiama
Sąjungos, tarptautinės ar nacionalinės teisės aktais. Šios
informacijos gavimo ir naudojimo sąlygos apibrėžiamos taikytinomis
tokių Sąjungos, tarptautinės ar nacionalinės teisės
aktų nuostatomis, jei jose nustatytos taisyklės yra griežtesnės
už šio reglamento taisykles. Prieiga prie tokių informacinių
sistemų suteikiama tik tinkamai įgaliotiems Europolo darbuotojams ir
tik tiek, kiek tai reikalinga jų funkcijoms atlikti.
24 straipsnis
Informacijos tvarkymo veiklos tikslai
1.           Jei tai reikalinga 3 straipsnio
1 ir 2 dalyse nustatytiems tikslams pasiekti, informaciją, įskaitant
asmens duomenis, Europolas tvarko išimtinai šiais tikslais:
(a)
atlikdamas kryžminę patikrą informacijos
sąsajoms nustatyti;
(b)
atlikdamas strateginę ar teminę
analizę;
(c)
tam tikrais atvejais atlikdamas operatyvinę
analizę.
2.           Asmens duomenų
kategorijų ir duomenų subjektų, kurių duomenys gali
būti renkami siekiant kurio nors iš šio straipsnio 1 dalyje nurodytų
specialiųjų tikslų, kategorijų sąrašas pateikiamas 2
priede.
25 straipsnis
Informacijos tvarkymo veiklos tikslo nustatymas
1.           Europolui informaciją
teikianti valstybė narė, Sąjungos įstaiga, trečioji
šalis ar tarptautinė organizacija nustato tikslą, dėl kurio ji
bus tvarkoma, kaip nurodyta 24 straipsnyje. Joms to nepadarius, Europolas
nustato tokios informacijos aktualumą ir jos tvarkymo tikslą.
Tvarkyti informaciją siekiant kito tikslo nei nurodytasis Europolas gali
tik gavęs duomenų pateikėjo sutikimą.
2.           Perduodamos informaciją
valstybės narės, Sąjungos įstaigos, trečiosios šalys
ir tarptautinės organizacijos gali nustatyti bendrų ar
konkrečių prieigos prie šios informacijos ar jos naudojimo
apribojimų, taip pat taikytinų jos ištrynimui ar sunaikinimui. Jei
nustatyti tokius apribojimus prireikia jau perdavus informaciją, jos
praneša apie tai Europolui. Europolas laikosi tokių apribojimų.
3.           Europolas gali nustatyti
valstybėms narėms, Sąjungos įstaigoms, trečiosioms
šalims ir tarptautinėms organizacijoms prieigos prie informacijos, gautos
iš viešųjų šaltinių, ar jos naudojimo apribojimus.
26 straipsnis
Valstybių narių ir Europolo darbuotojų prieiga prie
Europolo saugomos informacijos
1.           Valstybės narės
turi prieigą prie visos 24 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose nurodytais
tikslais pateiktos informacijos ir jos ieškoti, jei tai nepažeidžia
valstybių narių, Sąjungos įstaigų,
trečiųjų šalių ir tarptautinių organizacijų
teisės nustatyti prieigos prie tokių duomenų ir jų
naudojimo apribojimų. Valstybės narės paskiria kompetentingas
institucijas, įgaliotas atlikti tokią paiešką.
2.           Valstybės narės
turi netiesioginę prieigą prie 24 straipsnio 1 dalies c punkte
nurodytu tikslu pateiktos informacijos su galimybe atlikti atitikties
paiešką, jei tai nepažeidžia informaciją pateikusių
valstybių narių, Sąjungos įstaigų,
trečiųjų šalių ir tarptautinių organizacijų
nustatytų apribojimų, kaip nurodyta 25 straipsnio 2 dalyje. Jeigu
atitikties paieškos rezultatas teigiamas, Europolas pradeda
procedūrą, pagal kurią paieškos užklausą atitinkanti
informacija gali būti atskleidžiama, šią informaciją Europolui
pateikusiai valstybei narei priėmus atitinkamą sprendimą.
3.           Vykdomojo direktoriaus
tinkamai įgalioti Europolo darbuotojai su Europolo tvarkoma informacija
gali susipažinti tik tuomet, kai tai reikalinga jų funkcijoms atlikti.
27 straipsnis
Eurojusto
ir OLAF prieiga prie Europolo informacijos
1.           Europolas imasi visų
reikiamų priemonių, kad vykdydami savo įgaliojimus Eurojustas ir
Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) galėtų turėti
prieigą prie visos 24 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose nurodytais
tikslais pateiktos informacijos ir atlikti jos paiešką, jei tai
nepažeidžia valstybių narių, Sąjungos įstaigų,
trečiųjų šalių ir tarptautinių organizacijų
teisės nustatyti prieigos prie tokių duomenų ir jų
naudojimo apribojimus. Paaiškėjus, kad Eurojusto ar OLAF paieškos užklausa
susijusi su Europolo tvarkoma informacija, apie tai pranešama Europolui.
2.           Europolas imasi visų
reikiamų priemonių, kad vykdydami savo įgaliojimus Eurojustas ir
OLAF turėtų netiesioginę prieigą (galimybę atlikti
atitikties paiešką) prie 24 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytu tikslu
pateiktos informacijos, jei tai nepažeidžia informaciją pateikusių
valstybių narių, Sąjungos įstaigų,
trečiųjų šalių ir tarptautinių organizacijų
nustatytų apribojimų, kaip nurodyta 25 straipsnio 2 dalyje. Jeigu
atitikties paieškos rezultatas teigiamas, Europolas pradeda
procedūrą, pagal kurią paieškos užklausą atitinkanti
informacija gali būti atskleidžiama, šią informaciją Europolui
pateikusiai valstybei narei, Sąjungos įstaigai, trečiajai šaliai
ar tarptautinei organizacijai priėmus atitinkamą sprendimą.
3.           Šio straipsnio 1 ir 2 dalyse
nurodytą informacijos paiešką galima atlikti tik nustatymui, ar
Eurojusto arba OLAF turima informacija atitinka Europolo tvarkomą
informaciją.
4.           Atlikti 1 ir 2 dalyse
nurodytą informacijos paiešką Europolas leidžia tik gavęs iš
Eurojusto ir OLAF informaciją apie tai, kurie Eurojusto nacionaliniai
nariai, pavaduotojai, padėjėjai bei Eurojusto darbuotojai ir OLAF
darbuotojai yra paskirti atlikti tokią paiešką.
5.           Jeigu Europolui tvarkant
konkrečiam tyrimui reikalingą informaciją Europolas ar
valstybė narė nusprendžia, kad reikia koordinuoti veiksmus,
bendradarbiauti ar prašyti paramos pagal Eurojusto ar OLAF įgaliojimus,
Europolas jiems apie tai praneša ir pradeda informacijos perdavimo
procedūrą, informaciją pateikusiai valstybei narei priėmus
atitinkamą sprendimą. Tokiu atveju Eurojustas ar OLAF konsultuojasi
su Europolu.
6.           Eurojustas, įskaitant
koledžą, nacionalinius narius, pavaduotojus, padėjėjus ir kitus
Eurojusto darbuotojus, bei OLAF laikosi valstybių narių,
Sąjungos įstaigų, trečiųjų šalių ir
tarptautinių organizacijų nustatytų bendrų ar
konkrečių apribojimų, kaip nurodyta 25 straipsnio 2 dalyje.
28 straipsnis
Pareiga pranešti valstybėms narėms
1.           Jeigu siekdamas 4 straipsnio
1 dalies b punkte nurodyto tikslo Europolas turi pranešti valstybei narei apie
su ja susijusią informaciją, o prieigai prie šios informacijos
taikomi 25 straipsnio 2 dalyje nustatyti apribojimai, dėl kurių jos
perduoti negalima, Europolas konsultuojasi su šiuos apribojimus
nustačiusiu duomenų pateikėju ir prašo jo leidimo perduoti
informaciją.
Negavus tokio leidimo informacijos perduoti
negalima.
2.           Europolas praneša valstybei
narei apie su ja susijusią informaciją, nepaisydamas prieigos apribojimų,
jeigu:
(a)
tai tikrai būtina siekiant išvengti
gresiančio sunkaus nusikaltimo ar teroristinių nusikaltimų
pavojaus; arba
(b)
tai labai svarbu užkertant kelią tiesioginei
ir didelei grėsmei tos valstybės narės viešajam saugumui.
Tokiu atveju Europolas kuo anksčiau praneša
duomenų pateikėjui apie tai, kad informacija buvo perduota, ir
pagrindžia atliktą situacijos analizę.
VI
skyrius
RYŠIAI SU PARTNERIAIS
1 SKIRSNIS
BENDROSIOS NUOSTATOS
29 straipsnis
Bendrosios nuostatos
1.           Jei tai reikalinga Europolo funkcijų
vykdymui, jis gali užmegzti ir plėtoti bendradarbiavimo ryšius su
Sąjungos įstaigomis jų veiklos srityje, trečiųjų
šalių teisėsaugos institucijomis, trečiųjų šalių
teisėsaugos mokymo įstaigomis, tarptautinėmis organizacijomis
bei privačiais subjektais.
2.           Jei tai reikalinga Europolo
funkcijų vykdymui, atsižvelgdamas į 25 straipsnio 2 dalyje nurodytus
apribojimus, jis gali tiesiogiai dalytis su šio straipsnio 1 dalyje nurodytais
subjektais bet kokia informacija, išskyrus asmens duomenis.
3.           Jei tai reikalinga Europolo
funkcijų vykdymui, vadovaudamasis šio skyriaus nuostatomis, jis gali gauti
asmens duomenis iš šio straipsnio 1 dalyje nurodytų subjektų,
išskyrus privačius subjektus, ir juos tvarkyti.
4.           Nepažeidžiant 36 straipsnio 4
dalies, perduoti asmens duomenis Sąjungos įstaigoms, trečiosioms
šalims ir tarptautinėms organizacijoms Europolas gali tik tuomet, kai tai
būtina užkertant kelią nusikaltimams, patenkantiems į Europolo
kompetenciją, ir kovojant su jais ir atitinka šio skyriaus nuostatas. Jeigu
duomenis, kuriuos reikia perduoti, pateikė valstybė narė,
Europolas prašo tos valstybės narės sutikimo, nebent:
(a)
galima daryti prielaidą, kad valstybė
narė su tuo sutinka, nes nėra tiesiogiai apribojusi galimybės
toliau perduoti informaciją; arba
(b)
valstybė narė, iš esmės ar
nustatydama tam tikras sąlygas, jau yra suteikusi leidimą perduoti
informaciją. Toks sutikimas bet kada gali būti atšauktas.
5.           Valstybėms narėms,
Sąjungos įstaigoms, trečiosioms šalims ir tarptautinėms
organizacijoms perduoti asmens duomenis draudžiama, nebent Europolas tam
aiškiai pritartų.
2 SKIRSNIS
KEITIMASIS ASMENS DUOMENIMIS IR JŲ PERDAVIMAS
30 straipsnis
Asmens duomenų perdavimas Sąjungos įstaigoms
Nepažeisdamas pagal 25 straipsnio 2 arba 3
dalį nustatytų apribojimų Europolas gali perduoti asmens
duomenis tiesiogiai Sąjungos įstaigoms, jei tai reikalinga jo ar
gaunančiosios Sąjungos įstaigos funkcijų vykdymui.
31 straipsnis
Asmens duomenų perdavimas
trečiosioms šalims ir tarptautinėms organizacijoms
1.           Jei tai reikalinga Europolo
funkcijų vykdymui, jis gali perduoti asmens duomenis trečiosios
šalies valdžios institucijai ar tarptautinei organizacijai remdamasis:
(a)
Komisijos sprendimu, priimtu pagal [1995 m.
spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB dėl
asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių
duomenų judėjimo 25 ir 31 straipsnius], kuriuo pripažįstama, kad
toje šalyje ar tarptautinėje organizacijoje arba tos šalies ar
tarptautinės organizacijos informacijos tvarkymo sektoriuje užtikrinama
tinkama duomenų apsauga (apsaugos adekvatumo sprendimas); arba
(b)
Sąjungos ir tos trečiosios šalies ar
tarptautinės organizacijos tarptautiniu susitarimu, sudarytu pagal
Sutarties 218 straipsnį, kuriuo užtikrinamas pakankamas privatumo ir
pagrindinių asmens teisių ir laisvių apsaugos lygis; arba
(c)
bendradarbiavimo susitarimu, sudarytu Europolo ir
tos trečiosios šalies ar tarptautinės organizacijos pagal Sprendimo
2009/371/TVR 23 straipsnį prieš įsigaliojant šiam reglamentui.
Tokiam informacijos perdavimui leidimo nereikia.
Europolas gali susitarti dėl darbo tvarkos,
pagal kurią bus įgyvendinami tokie susitarimai ar apsaugos adekvatumo
sprendimai.
2.           Tam tikrais atvejais
vykdomasis direktorius, nukrypdamas nuo šio straipsnio 1 dalies, gali leisti
perduoti asmens duomenis trečiosioms šalims ar tarptautinėms
organizacijoms, jeigu:
(a)
duomenis perduoti tikrai būtina, kad
būtų apsaugoti svarbiausi vienos ar kelių valstybių
narių interesai, atitinkantys Europolo tikslus;
(b)
duomenis perduoti tikrai būtina, kad
būtų išvengta gresiančio nusikaltimo ar teroristinių
nusikaltimų pavojaus;
(c)
duomenis perduoti būtina ar teisiškai
privaloma dėl svarbaus viešojo intereso ar siekiant pagrįsti,
pareikšti arba apginti teisinius reikalavimus; arba
(d)
duomenis perduoti būtina, kad būtų
apsaugoti gyvybiniai duomenų subjekto arba kito asmens interesai.
Be to, atsižvelgdama į privatumo ir asmens
pagrindinių teisių ir laisvių apsaugos garantijas, valdyba,
gavusi Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno
sutikimą, gali suteikti daugkartinį leidimą perduoti duomenis
šio straipsnio a–d punktuose nurodytais atvejais, kurio galiojimo laikotarpis
negali būti ilgesnis kaip vieni metai ir kuris gali būti
pratęsiamas.
3.           Apie tai, kad buvo pritaikyta
šio straipsnio 2 dalis, vykdomasis direktorius informuoja valdybą ir
Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūną.
32 straipsnis
Iš privačių subjektų gauti asmens duomenys
1.           Jeigu tai reikalinga Europolo
funkcijoms atlikti, jis gali tvarkyti privačių subjektų
pateiktus asmens duomenis, su sąlyga, kad jie gauti iš:
(a)
valstybės narės nacionalinio padalinio
pagal nacionalinę teisę;
(b)
trečiosios šalies, su kuria Europolas prieš
įsigaliojant šiam reglamentui yra sudaręs bendradarbiavimo
susitarimą pagal Sprendimo 2009/371/TVR 23 straipsnį, informacinio
centro; arba
(c)
trečiosios šalies valdžios institucijos ar
tarptautinės organizacijos, su kuria Sąjunga yra sudariusi
tarptautinį susitarimą pagal Sutarties 218 straipsnį.
2.           Jeigu gauti duomenys gali
pažeisti valstybės narės interesus, Europolas nedelsdamas praneša
apie tai atitinkamos valstybės narės nacionaliniam padaliniui.
3.           Tiesiogiai į
privačius subjektus prašydamas asmens duomenų Europolas nesikreipia.
4.           Per trejus metus nuo šio
reglamento taikymo pradžios Komisija įvertina, ar reikia numatyti
galimybę tiesiogiai keistis asmens duomenimis su privačiais
subjektais ir kokios būtų to pasekmės. Tame vertinime, be kita
ko, nurodomos priežastys, dėl kurių Europolui reikia keistis asmens
duomenimis su privačiais subjektais.
33 straipsnis
Iš privačių asmenų gauta informacija
1.           Privačių
asmenų pateiktą informaciją, įskaitant asmens duomenis,
Europolas gali tvarkyti su sąlyga, kad ji gauta iš:
(a)
valstybės narės nacionalinio padalinio
pagal nacionalinę teisę;
(b)
trečiosios šalies, su kuria Europolas prieš
įsigaliojant šiam reglamentui yra sudaręs bendradarbiavimo
susitarimą pagal Sprendimo 2009/371/TVR 23 straipsnį, informacinio
centro; arba
(c)
trečiosios šalies ar tarptautinės
organizacijos, su kuria Europos Sąjunga yra sudariusi tarptautinį
susitarimą pagal Sutarties 218 straipsnį, valdžios institucijos.
2.           Informaciją,
įskaitant asmens duomenis, gautus iš trečiojoje šalyje, su kuria
nėra sudarytas tarptautinis susitarimas (nei pagal Sprendimo 2009/371/TVR
23 straipsnį, nei pagal Sutarties 218 straipsnį), gyvenančio
privataus asmens Europolas gali perduoti tik valstybei narei ar atitinkamai
trečiajai šaliai, su kuria toks tarptautinis susitarimas yra sudarytas.
3.           Tiesiogiai į
privačius asmenis prašydamas informacijos Europolas nesikreipia.
VII
skyrius
DUOMENŲ APSAUGOS
PRIEMONĖS
34 straipsnis
Bendrieji duomenų apsaugos principai

Asmens duomenys:
(a)
tvarkomi sąžiningai ir teisėtai;
(b)
renkami tik nustatytais, aiškiais ir teisėtais
tikslais ir negali būti toliau tvarkomi nesilaikant šių tikslų;
toliau tvarkyti asmens duomenis istoriniais, statistiniais ar moksliniais
tikslais galima Europolui nustačius tinkamas apsaugos priemones, visų
pirma tokias, kuriomis užtikrinama, kad duomenys nebus tvarkomi kitais
tikslais;
(c)
adekvatūs, tinkami ir ne išsamesni, nei reikia
siekiant tikslų, dėl kurių jie tvarkomi;
(d)
tikslūs ir prireikus atnaujinami; turi
būti imamasi visų įmanomų priemonių, kad asmens
duomenys, kurie nėra tikslūs atsižvelgiant į jų tvarkymo
tikslus, būtų nedelsiant ištrinami ar ištaisomi;
(e)
saugomi tokiu būdu, kad būtų galima
nustatyti duomenų subjekto tapatybę, ir ne ilgiau nei reikia pasiekti
tikslams, dėl kurių asmens duomenys tvarkomi.
35 straipsnis
Skirtingi asmens duomenų tikslumo ir
patikimumo laipsniai
1.           Informaciją teikianti
valstybė narė kuo tiksliau įvertina valstybės narės
informacijos šaltinius naudodamasi tokiais šaltinių įvertinimo
kodais:
A: neabejojama šaltinio autentiškumu, patikimumu
ir kompetencija, arba informacija gauta iš šaltinio, kuris visada buvo
patikimas;
B: informacija gauta iš šaltinio, kuris
dažniausiai buvo patikimas;
C: informacija gauta iš šaltinio, kuris
dažniausiai buvo nepatikimas;
X: informacijos šaltinio patikimumo įvertinti
neįmanoma.
2.           Informaciją teikianti
valstybė narė kuo tiksliau įvertina valstybės narės
informaciją naudodamasi tokiais informacijos įvertinimo kodais:
(1): informacija, dėl kurios patikimumo
abejonių nėra;
(2): informacija, šaltiniui žinoma asmeniškai,
tačiau ją perduodančiam pareigūnui asmeniškai nežinoma;
(3): informacija, šaltiniui asmeniškai nežinoma,
tačiau patvirtinta kitos turimos informacijos;
(4): šaltiniui asmeniškai nežinoma ir
nepatvirtinta informacija.
3.           Jeigu remdamasis jau turima
informacija Europolas nusprendžia, kad įvertinimą reikia patikslinti,
jis praneša apie tai atitinkamoms valstybėms narėms ir pradeda tartis
dėl įvertinimo pakeitimo. Kol susitarimas nepasiektas, Europolas
įvertinimo keisti negali.
4.           Gavęs iš valstybės
narės informaciją be jos įvertinimo, Europolas stengiasi kuo
tiksliau įvertinti šaltinio patikimumą remdamasis savo jau turima
informacija. Konkretūs duomenys ir informacija vertinami gavus juos
pateikusios valstybės narės sutikimą. Valstybė narė
taip pat gali iš esmės sutikti su Europolo tam tikrų duomenų ir
šaltinių tipų vertinimu. Jei konkrečiu atveju nesusitariama, o
principinio susitarimo nėra, Europolas įvertina informaciją ar
duomenis ir priskiria tokiai informacijai ar duomenims šio straipsnio 1 ir 2
dalyse nurodytus įvertinimo kodus „X“ ir „4“.
5.           Šis straipsnis taip pat
taikomas Europolo gaunamiems duomenims ar informacijai iš trečiosios
šalies, tarptautinės organizacijos ar Sąjungos įstaigos.
6.           Iš viešųjų
šaltinių gautą informaciją Europolas įvertina taikydamas
šio straipsnio 1 ir 2 dalyse pateiktus kodus.
36 straipsnis
Specialiųjų kategorijų
asmens duomenų ir kitų kategorijų duomenų tvarkymas
1.           Nusikaltimų aukų,
liudytojų ar kitų asmenų, galinčių pateikti
informacijos apie nusikaltimus, taip pat asmenų iki 18 metų asmens
duomenis tvarkyti draudžiama, nebent tai tikrai būtina nusikaltimų
prevencijai ar kovai su jais siekiant Europolo tikslų.
2.           Draudžiama automatiniu ar
kitais būdais tvarkyti asmens duomenis, atskleidžiančius rasinę
ar etninę kilmę, politines pažiūras, religiją ar
tikėjimą, narystę profesinėse sąjungose, taip pat
duomenis apie sveikatą ar lytinį gyvenimą, nebent tai tikrai
būtina nusikaltimų prevencijai ar kovai su jais siekiant Europolo
tikslų ir tokie duomenys papildo kitus Europolo jau tvarkytus asmens
duomenis.
3.           Prieigą prie šio
straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytų asmens duomenų turi tik Europolas.
Jei prieiga prie šių duomenų reikalinga pareigūnų
funkcijų vykdymui, vykdomasis direktorius suteikia ribotam skaičiui
pareigūnų atitinkamus įgaliojimus.
4.           Teisinių pasekmių
turintis sprendimas negali būti priimamas remiantis vien šio straipsnio 2
dalyje nurodytais automatiškai sutvarkytais duomenimis, nebent priimti
tokį sprendimą tiesiogiai leidžia nacionaliniai ar Sąjungos
teisės aktai arba, jei būtina, Europos duomenų apsaugos
priežiūros pareigūnas.
5.           Šio straipsnio 1 ir 2 dalyse
nurodyti asmens duomenys negali būti perduodami valstybėms
narėms, Sąjungos įstaigoms, trečiosioms šalims ar
tarptautinėms organizacijoms, nebent tai tikrai būtina konkrečiu
atveju siekiant Europolo tikslų.
6.           Kas šešis mėnesius
Europolas teikia Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui
visų savo tvarkytų šio straipsnio 2 dalyje nurodytų asmens
duomenų apžvalgą.
37 straipsnis
Asmens duomenų saugojimo ir
ištrynimo terminai
1.           Savo tvarkomus asmens
duomenis Europolas saugo ne ilgiau nei būtina jo tikslams pasiekti.
2.           Bet kuriuo atveju, ne
vėliau kaip po trejų metų nuo asmens duomenų tvarkymo
pradžios, Europolas iš naujo įvertina, ar reikia juos toliau saugoti.
Jeigu duomenis reikia toliau saugoti, nes tai vis dar būtina Europolo
funkcijų vykdymui, jis gali nuspręsti saugoti asmens duomenis iki
kito vertinimo, kuris bus atliekamas dar po trejų metų. Priežastys,
dėl kurių saugojimas pratęsiamas, pagrindžiamos raštu. Jei
sprendimas dėl tolesnio duomenų saugojimo nepriimamas, po trejų
metų duomenys automatiškai ištrinami.
3.           Jeigu 36 straipsnio 1 ir 2
dalyse nurodytų asmenų duomenys saugomi ilgiau kaip penkerius metus,
apie tai pranešama Europos duomenų apsaugos priežiūros
pareigūnui.
4.           Jeigu perduodama duomenis
valstybė narė, Sąjungos įstaiga, trečioji šalis ar
tarptautinė organizacija nustato kokius nors 25 straipsnio 2 dalyje
nurodytus apribojimus, pagal kuriuos asmens duomenys turi būti ištrinti ar
sunaikinti anksčiau, Europolas ištrina juos laikydamasis šių
apribojimų. Jeigu tolesnis duomenų saugojimas reikalingas Europolo
funkcijų vykdymui, remdamasis išsamesne nei duomenų pateikėjo
turima informacija Europolas prašo duomenų pateikėjo leidimo toliau
saugoti duomenis ir pagrindžia tokį prašymą.
5.           Ištrynusi Europolui pateiktus
duomenis iš savo nacionalinės duomenų bazės, valstybė
narė, Sąjungos įstaiga, trečioji šalis ar tarptautinė
organizacija praneša apie tai Europolui. Europolas ištrina duomenis, nebent,
remiantis išsamesne nei duomenų pateikėjo turima informacija,
paaiškėja, kad tolesnis šių duomenų saugojimas reikalingas
siekiant Europolo tikslų. Europolas praneša duomenų pateikėjui
apie tolesnį tokių duomenų saugojimą ir pagrindžia,
kodėl tai reikalinga.
6.           Asmens duomenys neištrinami,
jeigu:
(a)
tai pažeistų duomenų subjekto, kuriam
reikalinga apsauga, interesus. Tokiu atveju duomenys gali būti naudojami
tik gavus duomenų subjekto sutikimą;
(b)
duomenų subjektas teigia, kad jie
netikslūs – tiek laiko, kiek valstybėms narėms ar Europolui
reikia jų tikslumui patikrinti;
(c)
asmens duomenis reikia išsaugoti, nes jie bus
naudojami kaip įrodymas;
(d)
duomenų subjektas nesutinka, kad jie
būtų ištrinti, ir prašo naudoti juos taikant apribojimus.
38 straipsnis
Tvarkymo saugumas
1.           Europolas imasi reikiamų
techninių ir organizacinių priemonių asmens duomenų
apsaugai nuo atsitiktinio ar neteisėto sunaikinimo, atsitiktinio praradimo
arba neteisėto atskleidimo, pakeitimo ir nutekėjimo arba bet kokio
kito neteisėto tvarkymo.
2.           Automatinio duomenų
tvarkymo srityje Europolas imasi priemonių, kurių tikslas:
(a)
nesuteikti neįgaliotiems asmenims prieigos
prie duomenų tvarkymo įrangos, naudojamos asmens duomenims tvarkyti
(prieigos prie įrangos kontrolė);
(b)
užkirsti kelią neteisėtam duomenų
laikmenų skaitymui, kopijavimui, keitimui ar pašalinimui (duomenų
laikmenų kontrolė);
(c)
užkirsti kelią neteisėtam duomenų
įvedimui ir neteisėtam saugomų asmens duomenų tikrinimui,
keitimui ar ištrynimui (duomenų saugojimo kontrolė);
(d)
neleisti neįgaliotiems asmenims, kurie naudoja
duomenų perdavimo įrangą, naudotis automatizuoto duomenų
tvarkymo sistemomis (naudotojo kontrolė);
(e)
užtikrinti, kad asmenys, turintys leidimą
naudotis automatizuota duomenų tvarkymo sistema, turėtų
prieigą tik prie tų duomenų, su kuriais susipažinti jiems
suteiktas leidimas (susipažinimo su duomenimis kontrolė);
(f)
užtikrinti, kad būtų galima patikrinti ir
nustatyti, kokioms įstaigoms asmens duomenys gali būti perduoti arba
buvo perduoti naudojant duomenų perdavimo įrangą (duomenų
perdavimo kontrolė);
(g)
užtikrinti, kad būtų galima patikrinti ir
nustatyti, kurie asmens duomenys buvo įvesti į automatizuotas
duomenų tvarkymo sistemas bei kada ir kas duomenis įvedė
(duomenų įvedimo kontrolė);
(h)
užkirsti kelią neteisėtam asmens
duomenų skaitymui, kopijavimui, pakeitimui arba ištrynimui asmens
duomenų perdavimo metu arba duomenų laikmenos gabenimo metu
(duomenų gabenimo kontrolė);
(i)
užtikrinti, kad pertraukties atveju būtų
galima nedelsiant atkurti įdiegtų sistemų veiklą
(duomenų atkūrimas);
(j)
užtikrinti, kad sistemos funkcijos nepriekaištingai
veiktų, kad apie pastebėtas veikimo klaidas būtų nedelsiant
pranešama (patikimumas) ir kad saugomi duomenys nebūtų sugadinami
dėl sistemos klaidų (vientisumas).
3.           Europolas ir valstybės
narės nustato mechanizmus, užtikrinančius, kad saugumo reikalavimai
būtų tenkinami visoje informacinėje sistemoje.
39 straipsnis
Duomenų subjekto teisė susipažinti
su duomenimis
1.           Bet kuris duomenų
subjektas turi teisę kas tam tikrą laiką sužinoti, ar Europolas
tvarko jo asmens duomenis. Jei tokie asmens duomenys tvarkomi, Europolas
duomenų subjektui pateikia:
(a)
informaciją, ar jo asmens duomenys tvarkomi,
ar ne;
(b)
bent jau informaciją apie tvarkymo
tikslą, tvarkomų duomenų kategoriją ir gavėjus,
kuriems šie duomenys atskleisti;
(c)
suprantamai išdėstytą informaciją
apie tai, kokie duomenys yra tvarkomi ir visą turimą informaciją
apie jų šaltinius.
2.           Norėdamas pasinaudoti
šia prieigos prie asmens duomenų teise, bet kuris duomenų subjektas
gali be didesnių išlaidų pateikti pasirinktos valstybės
narės institucijai atitinkamą prašymą. Ši institucija
nedelsdama, ne vėliau kaip per mėnesį nuo prašymo gavimo,
perduoda jį Europolui.
3.           Europolas nedelsdamas, ne
vėliau kaip per tris mėnesius nuo prašymo gavimo, į jį
atsako.
4.           Prieš priimdamas
sprendimą Europolas pasitaria su kompetentingomis atitinkamos
valstybės narės institucijomis. Sprendimas dėl duomenų
prieigos gali būti priimamas tik Europolui glaudžiai bendradarbiaujant su
valstybėmis narėmis, kurioms duomenų subjekto prieiga prie
šių duomenų turėtų tiesioginį poveikį. Jeigu
valstybė narė nesutinka su siūlomu Europolo atsakymu, ji praneša
Europolui tokio nesutikimo priežastis.
5.           Prieiga prie asmens
duomenų nesuteikiama arba suteikiama su apribojimais, jeigu tai
būtina:
(a)
kad Europolas galėtų tinkamai atlikti
savo funkcijas;
(b)
kad valstybėse narėse būtų
užtikrintas saugumas ir viešoji tvarka arba užkirstas kelias nusikaltimui;
(c)
siekiant užtikrinti, kad nebus pakenkta
nacionaliniams tyrimams;
(d)
trečiųjų asmenų teisių ir
laisvių apsaugai.
6.           Europolas raštu informuoja
duomenų subjektą, kad prieiga nesuteikiama arba suteikiama su
apribojimais, nurodo tokio sprendimo priežastis ir jo teisę pateikti
skundą Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui.
Informacijos apie faktines ir teisines priežastis, kuriomis grindžiamas
sprendimas, galima neatskleisti, jeigu tokios informacijos pateikimas pažeistų
šio straipsnio 5 dalyje nustatytą apribojimą.
40 straipsnis
Teisė taisyti, trinti ir blokuoti duomenis
1.           Bet kuris duomenų
subjektas turi teisę prašyti Europolo ištaisyti jo asmens duomenis, jei
jie neteisingi, ir – kai tai įmanoma ir reikalinga – juos papildyti ar
atnaujinti.
2.           Bet kuris duomenų
subjektas turi teisę prašyti Europolo ištrinti jo asmens duomenis, jei jie
nebereikalingi siekiant tikslų, kuriais jie buvo teisėtai surinkti ar
teisėtai toliau tvarkomi.
3.           Jei yra pagrindo manyti, kad
asmens duomenų ištrynimas gali pakenkti teisėtiems duomenų
subjekto interesams, jie neištrinami, o užblokuojami. Užblokuoti duomenys
tvarkomi tik siekiant tikslų, dėl kurių jie nebuvo ištrinti.
4.           Jeigu šio straipsnio 1, 2 ir
3 dalyse nurodyti Europolo turimi duomenys buvo pateikti trečiųjų
šalių, tarptautinių organizacijų arba yra paties Europolo
atliktos analizės rezultatas, tokius duomenis Europolas ištaiso, ištrina
arba užblokuoja.
5.           Jeigu šio straipsnio 1, 2 ir
3 dalyse nurodytus Europolo turimus duomenis valstybės narės
Europolui pateikė tiesiogiai, tokius duomenis atitinkamos valstybės
narės, bendradarbiaudamos su Europolu, ištaiso, ištrina arba užblokuoja.
6.           Jeigu kitomis tinkamomis
priemonėmis buvo perduoti neteisingi duomenys, jeigu klaidos
valstybių narių pateiktuose duomenyse atsirado dėl netinkamo
jų perdavimo arba perdavimo pažeidžiant šį reglamentą arba
dėl to, kad duomenys buvo Europolo netinkamai, pažeidžiant šį
reglamentą, įvesti, perimti ar saugomi, Europolas, bendradarbiaudamas
su atitinkamomis valstybėmis narėmis, tokius duomenis ištaiso arba
ištrina.
7.           Šio straipsnio 4, 5 ir 6
dalyse nurodytais atvejais visiems tokių duomenų gavėjams
nedelsiant apie tai pranešama. Gavėjai, vadovaudamiesi jiems taikomomis
taisyklėmis, atitinkamai ištaiso, ištrina arba užblokuoja šiuos duomenis
savo sistemose.
8.           Nedelsdamas ir ne vėliau
kaip per tris mėnesius, Europolas raštu praneša duomenų subjektui,
kad jo duomenys ištaisyti, ištrinti arba užblokuoti.
9.           Europolas raštu praneša
duomenų subjektui apie atsisakymą ištaisyti, ištrinti ar užblokuoti
duomenis ir apie galimybę pateikti skundą Europos duomenų
apsaugos priežiūros pareigūnui ir pradėti teisminę
procedūrą.
41 straipsnis
Atsakomybė už duomenų apsaugą
1.           Asmens duomenis Europolas
saugo taip, kad būtų įmanoma nustatyti jų šaltinį,
kaip nurodyta 23 straipsnyje.
2.           Atsakomybė už asmens
duomenų kokybę pagal 34 straipsnio d punktą tenka asmens
duomenis Europolui pateikusiai valstybei narei, o už Sąjungos
įstaigų, trečiųjų šalių ar tarptautinių
organizacijų pateiktų asmens duomenų, taip pat Europolo iš
viešųjų šaltinių surinktų asmens duomenų kokybę –
Europolui.
3.           Už 34 straipsnio a, b, c ir e
punktuose išdėstytų principų įgyvendinimą atsako
Europolas.
4.           Už perdavimo
teisėtumą atsako:
(a)
duomenis pateikusi valstybė narė, jeigu
asmens duomenis Europolui pateikia valstybės narės, ir
(b)
Europolas, jeigu asmens duomenis valstybėms
narėms, trečiosioms šalims arba tarptautinėms organizacijoms
pateikė Europolas.
5.           Europolui ir Sąjungos
įstaigoms keičiantis asmens duomenimis, už jų perdavimo teisėtumą
atsako Europolas. Nepažeidžiant pastarojo sakinio, jeigu Europolas perduoda
duomenis gavėjo prašymu, už šio perdavimo teisėtumą atsako ir
Europolas, ir duomenų gavėjas. Be to, Europolas atsako už visas savo
atliekamas duomenų tvarkymo operacijas.
42 straipsnis
Išankstinė
patikra
1.           Išankstinė asmens
duomenų, kurie bus įtraukti į naujus susistemintus rinkinius,
tvarkymo patikra atliekama, jeigu:
(a)
tvarkytini duomenys patenka į 36 straipsnio 2
dalyje nurodytas specialiąsias kategorijas;
(b)
dėl duomenų tvarkymo pobūdžio,
visų pirma dėl naujų technologijų, mechanizmų ar
procedūrų, kyla konkreti grėsmė duomenų subjektų
pagrindinėms teisėms ir laisvėms, visų pirma jų asmens
duomenų apsaugai.
2.           Išankstines patikras atlieka
Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas, remdamasis
duomenų apsaugos pareigūno pranešimu, o šis, abejodamas dėl
išankstinės patikros reikalingumo, konsultuojasi su Europos duomenų
apsaugos priežiūros pareigūnu.
3.           Europos duomenų apsaugos
priežiūros pareigūnas pateikia savo nuomonę per du mėnesius
nuo pranešimo gavimo. Šio termino skaičiavimas gali būti sustabdytas,
kol Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas negaus
papildomos jo paprašytos informacijos. Be to, sudėtingais atvejais Europos
duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas gali pratęsti
šį terminą dar dviem mėnesiais. Apie tokį sprendimą
Europolui turi būti pranešama nesibaigus pradiniam dviejų
mėnesių laikotarpiui.
Jeigu per dviejų mėnesių arba
pratęstą laikotarpį nuomonė nepateikiama, laikoma, kad ji
teigiama.
Jeigu Europos duomenų apsaugos
priežiūros pareigūnas pareiškia nuomonę, kad duomenų
tvarkymo atveju, apie kurį pranešta, gali būti pažeistos kokios nors
šio reglamento nuostatos, jis, jei įmanoma, pasiūlo, kaip tų
pažeidimų išvengti. Jeigu Europolas nepadaro atitinkamų tvarkymo
operacijos pakeitimų, Europos duomenų apsaugos priežiūros
pareigūnas gali pasinaudoti 46 straipsnio 3 dalimi jam suteiktais
įgaliojimais.
4.           Europos duomenų apsaugos
priežiūros pareigūnas registruoja visas tvarkymo operacijas, apie
kurias jam buvo pranešta pagal šio straipsnio 1 dalį. Šie registro
duomenys įtraukiami į Reglamento (EB) Nr. 45/2001 27 straipsnio
5 dalyje nurodytą registrą.
43 straipsnis
Įrašų registravimas ir dokumentavimas
1.           Duomenų tvarkymo
teisėtumo kontrolės, vidaus priežiūros ir duomenų
vientisumo bei saugumo užtikrinimo tikslais Europolas registruoja įrašus
apie asmens duomenų rinkimą, keitimą, prieigą,
atskleidimą, sujungimą ar ištrynimą. Tokie įrašai ar
dokumentai ištrinami po trejų metų, nebent duomenys reikalingi
tęstinei kontrolei. Įrašų negalima keisti.
2.           Pagal šio straipsnio 1
dalį padaryti įrašai ar parengti dokumentai paprašius pateikiami
Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui duomenų
apsaugos kontrolei. Šią informaciją Europos duomenų apsaugos
priežiūros pareigūnas naudoja tik siekdamas užtikrinti duomenų
apsaugą ir tinkamą duomenų tvarkymą bei duomenų
vientisumą ir saugumą.
44 straipsnis
Duomenų apsaugos pareigūnas
1.           Vieną darbuotoją
Europolo valdyba skiria duomenų apsaugos pareigūnu. Savo funkcijas
jis vykdo nepriklausomai.
2.           Duomenų apsaugos
pareigūnas išrenkamas atsižvelgiant į asmenines ir profesines
savybes, ypač į specialiąsias duomenų apsaugos žinias.
3.           Duomenų apsaugos
pareigūnas turi būti atrenkamas taip, kad jam vykdant tarnybines
duomenų apsaugos pareigūno pareigas, ypač taikant šio reglamento
nuostatas, ir kitas oficialias funkcijas nekiltų interesų konfliktas.
4.           Duomenų apsaugos
pareigūnas skiriamas dvejų–penkerių metų kadencijai. Jo
kadencija gali būti pratęsiama ne ilgesniam kaip dešimties metų
laikotarpiui. Jį paskyrusi Sąjungos institucija ar įstaiga,
būtinai gavusi Europos duomenų apsaugos priežiūros
pareigūno pritarimą, gali atleisti jį iš duomenų apsaugos
pareigūno pareigų, jeigu jis nebeatitinka pareigybei keliamų
reikalavimų.
5.           Duomenų apsaugos
pareigūno paskyrimą jį paskyrusi institucija ar įstaiga
įregistruoja Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno
registre.
6.           Duomenų apsaugos
pareigūnui negali būti nurodoma, kaip jam vykdyti savo funkcijas.
7.           Svarbiausi duomenų
apsaugos pareigūno uždaviniai, susiję su asmens duomenimis, išskyrus
Europolo darbuotojų asmens duomenis ir administracinius asmens duomenis,
yra:
(a)
nepriklausomai užtikrinti, kad asmens duomenys
būtų tvarkomi teisėtai ir laikantis šio reglamento nuostatų
dėl asmens duomenų tvarkymo;
(b)
užtikrinti, kad įrašai apie asmens
duomenų perdavimą ir gavimą būtų saugomi, kaip
nustatyta šiame reglamente;
(c)
užtikrinti, kad duomenų subjektams paprašius
jie būtų informuoti apie savo teises pagal šį reglamentą;
(d)
bendradarbiauti su Europolo darbuotojais,
atsakingais už procedūras, mokymą ir konsultacijas duomenų
tvarkymo klausimais;
(e)
bendradarbiauti su Europos duomenų apsaugos
priežiūros pareigūnu;
(f)
rengti metines ataskaitas ir teikti jas valdybai ir
Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui.
8.           Be to, duomenų apsaugos
pareigūnas vykdo Reglamente (EB) Nr. 45/2001 numatytas funkcijas,
susijusias su Europolo darbuotojų asmens duomenimis ir administraciniais
asmens duomenimis.
9.           Vykdydamas savo funkcijas
duomenų apsaugos pareigūnas gali susipažinti su visais Europolo
tvarkomais duomenimis ir patekti į visas Europolo patalpas.
10.         Jeigu duomenų apsaugos
pareigūnas mano, kad nesilaikoma šio reglamento nuostatų dėl
asmens duomenų tvarkymo, jis praneša apie tai vykdomajam direktoriui,
prašydamas jo per nustatytą laikotarpį pašalinti pažeidimą.
Vykdomajam direktoriui per nustatytą laikotarpį pažeidimo nepašalinus,
duomenų apsaugos pareigūnas praneša apie tai valdybai ir suderina su
ja konkretų atsakomųjų priemonių laikotarpį. Valdybai
per nustatytą laikotarpį nepašalinus duomenų tvarkymo pažeidimo,
duomenų apsaugos pareigūnas perduoda šį klausimą Europos
duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui.
11.         Valdyba priima duomenų
apsaugos pareigūnui taikytinas įgyvendinimo taisykles. Šiose
įgyvendinimo taisyklėse, be kita ko, nustatoma atrankos į
duomenų apsaugos pareigūno pareigas ir atleidimo iš jų
procedūra, duomenų apsaugos pareigūno funkcijos, pareigos ir
įgaliojimai bei jo nepriklausomumo apsaugos priemonės. Europolas
suteikia duomenų apsaugos pareigūnui jo funkcijoms vykdyti
reikalingus darbuotojus ir išteklius. Susipažinti su Europolo tvarkomais
duomenimis ir pateikti į Europolo patalpas šie darbuotojai gali tik
tuomet, jei tai reikalinga jų funkcijų vykdymui.
45 straipsnis
Nacionalinės priežiūros
institucijos vykdoma priežiūra
1.           Kiekviena valstybė
narė paskiria nacionalinę priežiūros instituciją, kurios
uždavinys – pagal nacionalinę teisę nepriklausomai prižiūrėti
atitinkamos valstybės narės vykdomo asmens duomenų perdavimo,
paieškos ir pateikimo Europolui teisėtumą, ir tikrinti, ar tokiu
perdavimu, paieška ar pateikimu nepažeidžiamos duomenų subjekto
teisės. Nacionalinei priežiūros institucijai pagal taikytinas
nacionalines procedūras suteikiama galimybė patekti į
nacionalinio padalinio ar ryšių palaikymo pareigūnų patalpas ir
susipažinti su atitinkamos valstybės narės Europolui pateiktais
duomenimis.
2.           Kad nacionalinės
priežiūros institucijos galėtų vykdyti priežiūros
funkcijas, joms suteikiama galimybė patekti į atitinkamos šalies
ryšių palaikymo pareigūnų patalpas ir susipažinti su jų
dokumentais.
3.           Taikydamos atitinkamas
nacionalines procedūras, nacionalinės priežiūros institucijos
prižiūri nacionalinių padalinių ir ryšių palaikymo
pareigūnų veiklą, jei ji svarbi asmens duomenų apsaugos
požiūriu. Taip pat jos informuoja Europos duomenų apsaugos
priežiūros pareigūną apie visus savo veiksmus Europolo
atžvilgiu.
4.           Bet kuris asmuo turi
teisę kreiptis į nacionalinę priežiūros instituciją
prašydamas patikrinti, ar su juo susijusių duomenų perdavimas ar
pateikimas Europolui ir atitinkamos valstybės narės prieiga prie
šių duomenų yra teisėti. Ši teisė įgyvendinama pagal
prašymo pateikimo valstybės narės teisę.
46 straipsnis
Europos duomenų apsaugos
priežiūros pareigūno vykdoma priežiūra
1.           Europos duomenų apsaugos
priežiūros pareigūnas atsako už šio reglamento nuostatų,
susijusių su fizinių asmenų pagrindinių teisių ir
laisvių apsauga Europolui tvarkant asmens duomenis, taikymo
stebėjimą bei užtikrinimą ir už Europolo bei duomenų
subjektų konsultavimą visais asmens duomenų tvarkymo klausimais.
Šiuo tikslu jis vykdo šio straipsnio 2 dalyje nurodytas pareigas ir naudojasi
šio straipsnio 3 dalimi jam suteiktais įgaliojimais.
2.           Europos duomenų apsaugos
priežiūros pareigūnas pagal šį reglamentą vykdo tokias
pareigas:
(a)
nagrinėja ir tiria skundus bei per
pagrįstą laikotarpį informuoja duomenų subjektą apie
padarytas išvadas;
(b)
savo iniciatyva arba remdamasis skundu atlieka tyrimus
ir per pagrįstą terminą informuoja duomenų subjektus apie
jų išvadas;
(c)
stebi ir užtikrina šio reglamento ir visų
kitų Sąjungos teisės aktų nuostatų dėl
fizinių asmenų apsaugos Europolui tvarkant asmens duomenis
taikymą;
(d)
savo iniciatyva arba paprašius konsultacijos
pataria Europolui visais asmens duomenų tvarkymo klausimais, visų
pirma prieš rengiant vidaus taisykles, susijusias su pagrindinių
teisių ir laisvių apsauga tvarkant asmens duomenis;
(e)
nustato, pagrindžia ir viešai paskelbia 36
straipsnio 4 dalyje nurodytas išimtis, apsaugos priemones, leidimus ir
sąlygas;
(f)
registruoja tvarkymo operacijas, apie kurias jam
pranešama pagal 42 straipsnio 1 dalį ir kurios registruojamos pagal 42
straipsnio 4 dalį;
(g)
atlieka išankstinę tvarkymo operacijų,
apie kurias jam pranešama, patikrą.
3.           Pagal šį reglamentą
Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas gali:
(a)
patarti duomenų subjektams, kaip pasinaudoti
savo teisėmis;
(b)
įtarus, kad gali būti pažeidžiamos asmens
duomenų tvarkymą reguliuojančios nuostatos, perduoti klausimą
Europolui ir tam tikrais atvejais siūlyti galimus pažeidimų šalinimo
ir duomenų subjektų apsaugos gerinimo būdus;
(c)
nurodyti patenkinti prašymus pasinaudoti tam
tikromis su duomenimis susijusiomis teisėmis, jei tokie prašymai buvo
atmesti pažeidžiant 39 ir 40 straipsnius;
(d)
įspėti Europolą arba pareikšti jam
pastabą;
(e)
nurodyti ištaisyti, užblokuoti, ištrinti ar
sunaikinti visus duomenis, jeigu jie buvo tvarkomi pažeidžiant asmens
duomenų tvarkymo nuostatas, ir pranešti apie tokius veiksmus tretiesiems asmenims,
kuriems tokie duomenys buvo atskleisti;
(f)
laikinai ar galutinai uždrausti tvarkyti duomenis;
(g)
perduoti klausimą Europolui, o prireikus –
Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai;
(h)
Sutartyje numatytomis sąlygomis perduoti
klausimą Europos Sąjungos Teisingumo Teismui;
(i)
įstoti į Europos Sąjungos Teisingumo
Teismo nagrinėjamas bylas.
4.           Pagal šį reglamentą
Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas įgaliojamas:
(a)
gauti Europolo leidimą susipažinti su visais
asmens duomenimis ir visa kita jo tyrimams reikalinga informacija;
(b)
gauti leidimą patekti į visas patalpas,
kuriose vykdoma Europolo veikla, jei yra pagrindo manyti, kad jose vykdoma
veikla, kuriai taikomas šis reglamentas.
5.           Europos duomenų apsaugos
priežiūros pareigūnas rengia metinę Europolo priežiūros
veiklos ataskaitą. Ši ataskaita yra Reglamento (EB) Nr. 45/2001 48
straipsnyje nurodytos Europos duomenų apsaugos priežiūros
pareigūno metinės ataskaitos dalis.
6.           Europos duomenų apsaugos
priežiūros pareigūnui dirbantys darbuotojai laikosi konfidencialumo
įsipareigojimo pagal 69 straipsnį.
47 straipsnis
Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno ir
nacionalinių priežiūros institucijų bendradarbiavimas
1.           Iškilus specifinių
klausimų, kuriems išspręsti reikia valstybių narių
dalyvavimo, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas
veikia glaudžiai bendradarbiaudamas su nacionalinėmis priežiūros
institucijomis, ypač jeigu Europos duomenų apsaugos priežiūros
pareigūnas arba nacionalinė priežiūros institucija nustato
rimtų skirtumų valstybių narių praktikoje, galimai
neteisėtą duomenų perdavimą Europolo informacijos
mainų kanalais arba vienai ar kelioms nacionalinėms priežiūros
institucijoms pateikus klausimų dėl šio reglamento įgyvendinimo
ir aiškinimo.
2.           Šio straipsnio 1 dalyje
nurodytais atvejais Europos duomenų apsaugos priežiūros
pareigūnas ir nacionalinės priežiūros institucijos, neviršydami
savo kompetencijos ribų, keičiasi svarbia informacija, teikia
tarpusavio pagalbą atliekant auditą ar patikrinimus, vertina šio
reglamento aiškinimo ar taikymo sunkumus, nagrinėja nepriklausomos
priežiūros vykdymo ar duomenų subjektų teisių
įgyvendinimo problemas, rengia suderintus bendrų problemų
sprendimų pasiūlymus ir prireikus didina informuotumą apie teises,
susijusias su duomenų apsauga.
3.           Prireikus nacionalinės
priežiūros institucijos ir Europos duomenų apsaugos priežiūros
pareigūnas rengia posėdžius. Tokių posėdžių išlaidas
padengia ir juos organizuoja Europos duomenų apsaugos priežiūros
pareigūnas. Darbo tvarkos taisyklės priimamos pirmame posėdyje.
Prireikus kartu nustatomi kiti darbo metodai.
48 straipsnis
Administraciniai asmens duomenys ir
darbuotojų duomenys
Visiems Europolo darbuotojų asmens
duomenims bei Europolo saugomiems administraciniams asmens duomenims taikomas
Reglamentas (EB) Nr. 45/2001.
VIII
skyrius
TEISIŲ GYNIMO
PRIEMONĖS IR ATSAKOMYBĖ
49 straipsnis
Teisė pateikti skundą Europos
duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui
1.           Bet kuris duomenų
subjektas, manantis, kad jo asmens duomenų tvarkymas neatitinka šio
reglamento nuostatų, turi teisę pateikti skundą Europos
duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui.
2.           Jeigu skundas pateikiamas
dėl 39 arba 40 straipsnyje nurodyto sprendimo, Europos duomenų
apsaugos priežiūros pareigūnas konsultuojasi su tos valstybės
narės, kurioje yra duomenų šaltinis arba kuri yra tiesiogiai su jais
susijusi, nacionalinėmis priežiūros institucijomis arba
kompetentingomis teisminėmis įstaigomis. Europos duomenų
apsaugos priežiūros pareigūno sprendimas, kuriuo kraštutiniu atveju
gali būti atsisakoma suteikti kokią nors informaciją, priimamas
glaudžiai bendradarbiaujant su nacionaline priežiūros institucija arba
kompetentinga teismine įstaiga.
3.           Jeigu skundas susijęs su
valstybės narės Europolui pateiktų duomenų tvarkymu,
Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas užtikrina, kad
bendradarbiaujant su duomenis pateikusios valstybės narės nacionaline
priežiūros institucija būtų tinkamai atlikti reikiami
patikrinimai.
4.           Jeigu skundas susijęs su
ES subjektų, trečiųjų šalių ar tarptautinių
organizacijų Europolui pateiktų duomenų tvarkymu, Europos
duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas užtikrina, kad Europolas
būtų atlikęs visus reikiamus patikrinimus.
50 straipsnis
Teisė apskųsti Europos
duomenų apsaugos priežiūros pareigūno sprendimą teisme
Europos duomenų apsaugos priežiūros
pareigūno sprendimus galima apskųsti Europos Sąjungos Teisingumo
Teisme.
51 straipsnis
Bendrosios nuostatos dėl atsakomybės ir teisės į
žalos atlyginimą
1.           Europolo sutartinę
atsakomybę reglamentuoja atitinkamai sutarčiai taikytina teisė.
2.           Priimti sprendimą pagal
bet kurią Europolo sudarytos sutarties arbitražinę išlygą
kompetentingas Europos Sąjungos Teisingumo Teismas.
3.           Nepažeidžiant 52 straipsnio,
deliktinės atsakomybės atveju Europolas, remdamasis bendraisiais
principais, nustatytais visų valstybių narių įstatymuose,
atlygina bet kokią žalą, kurią jo padaliniai ar darbuotojai
padaro vykdydami savo pareigas.
4.           Nagrinėti ginčus
dėl šio straipsnio 3 dalyje nurodytos žalos atlyginimo kompetentingas
Europos Sąjungos Teisingumo Teismas.
5.           Asmeninė Europolo
darbuotojų atsakomybė reglamentuojama darbo tvarkos taisyklių
nuostatomis arba jų įdarbinimo sąlygomis.
52 straipsnis
Atsakomybė už neteisingą asmens duomenų tvarkymą ir
teisė į žalos atlyginimą
1.           Bet kuris asmuo, patyręs
žalą dėl neteisėtos duomenų tvarkymo operacijos, turi
teisę reikalauti, kad tą žalą atlygintų Europolas pagal
Sutarties 340 straipsnį arba valstybė narė, kurioje buvo
padaryta žala, pagal jos nacionalinę teisę. Toks asmuo pareiškia
ieškinį Europolui Europos Sąjungos Teisingumo Teisme arba valstybei
narei kompetentingame tos valstybės narės teisme.
2.           Išsiskyrus Europolo ir
valstybių narių nuomonei dėl to, kas turi prisiimti visą
atsakomybę už asmens žalos atlyginimą pagal šio straipsnio 1
dalį, klausimas perduodamas valdybai, kuri dviejų trečdalių
balsų dauguma priima sprendimą, nepažeidžiant teisės
užginčyti šį sprendimą pagal SESV 263 straipsnį.
IX
skyrius
PARLAMENTINĖ
KONTROLĖ
53 straipsnis
Parlamentinė kontrolė
1.           Valdybos pirmininkas ir
vykdomasis direktorius atvyksta į Europos Parlamentą jo arba
nacionalinių parlamentų prašymu aptarti su Europolu susijusių
klausimų atsižvelgiant į diskretiškumo ir konfidencialumo
įsipareigojimus.
2.           Europolo veiklos
parlamentinę kontrolę pagal šį reglamentą atlieka/vykdo
Europos Parlamentas kartu su nacionaliniais parlamentais.
3.           Be šiame reglamente
nustatytų informavimo ir konsultavimo įsipareigojimų vykdymo,
Europolas, atsižvelgdamas į diskretiškumo ir konfidencialumo
įsipareigojimus, perduoda Europos Parlamentui ir nacionaliniams parlamentams:
(a)
su Europolo tikslais susijusias grėsmių
vertinimo, strateginės analizės ir bendros padėties vertinimo
ataskaitas, taip pat Europolo pavedimu atliktų tyrimų ir
vertinimų rezultatus;
(b)
pagal 31 straipsnio 1 dalį priimtą darbo
tvarką.
54 straipsnis
Europos Parlamento prieiga prie Europolo ar per jį tvarkomos
įslaptintos informacijos
1.           53 straipsnyje numatytos
Europolo veiklos parlamentinės kontrolės tikslais Europos Parlamentui
ir jo atstovams paprašius gali būti suteikta prieiga prie Europos
Sąjungos įslaptintos informacijos ir neskelbtinos neįslaptintos
informacijos, kurią tvarko Europolas arba kuri tvarkoma per jį.
2.           Prieiga prie Europos
Sąjungos įslaptintos informacijos ir neskelbtinos neįslaptintos
informacijos suteikiama laikantis 69 straipsnyje nurodytų pagrindinių
principų ir būtiniausių standartų. Šie klausimai išsamiau
aptariami Europolo ir Europos Parlamento priimtoje darbo tvarkoje.
X skyrius
DARBUOTOJAI
55 straipsnis
Bendrosios nuostatos
1.           Pareigūnų tarnybos
nuostatai ir kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygos bei
Sąjungos institucijų susitarimu priimtos šių Pareigūnų
tarnybos nuostatų ir kitų tarnautojų įdarbinimo
sąlygų įgyvendinimo taisyklės taikomos visiems Europolo
darbuotojams, išskyrus darbuotojus, kurie pradėjus taikyti šį
reglamentą jau dirbo pagal sutartis, Europolo sudarytas Europolo
konvencijos pagrindu.
2.           Europole dirba laikinieji
darbuotojai ir (arba) sutartininkai. Valdyba sprendžia, kurias etatų plane
numatytas laikinąsias pareigybes užims tik iš valstybių narių
kompetentingų institucijų įdarbinti darbuotojai. Į šias
pareigybes paskirti asmenys yra laikinieji darbuotojai – su jais gali būti
sudaromos tik terminuotosios darbo sutartys, kurias galima pratęsti
vieną kartą fiksuotam laikotarpiui.
56 straipsnis
Vykdomasis direktorius
1.           Vykdomasis direktorius
įdarbinamas kaip Europolo laikinasis darbuotojas pagal Kitų
tarnautojų įdarbinimo sąlygų 2 straipsnio a punktą.
2.           Vykdomąjį
direktorių skiria valdyba iš Komisijos pasiūlytų kandidatų
sąrašo po atviros ir skaidrios atrankos procedūros.
Sudarant sutartį su vykdomuoju direktoriumi
Europolui atstovauja valdybos pirmininkas.
Prieš paskyrimą valdybos atrinktas kandidatas
gali būti pakviestas perskaityti pranešimą kompetentingame Europos
Parlamento komitete ir atsakyti į jo narių klausimus.
3.           Vykdomojo direktoriaus
kadencija – penkeri metai. Baigiantis kadencijai Komisija atlieka
įvertinimą, kuriame atsižvelgiama į vykdomojo direktoriaus darbo
rezultatus ir į Europolo ateities uždavinius bei iššūkius.
4.           Komisijos siūlymu ir
atsižvelgdama į šio straipsnio 3 dalyje nurodytą
įvertinimą, valdyba gali vieną kartą pratęsti
vykdomojo direktoriaus kadenciją ne ilgesniam kaip penkerių metų
laikotarpiui.
5.           Jeigu valdyba ketina
pratęsti vykdomojo direktoriaus kadenciją, ji praneša apie tai Europos
Parlamentui. Likus mėnesiui iki kadencijos pratęsimo vykdomasis
direktorius gali būti pakviestas perkaityti pranešimą kompetentingame
Europos Parlamento komitete ir atsakyti į jo narių klausimus.
6.           Vykdomasis direktorius, kurio
kadencija buvo pratęsta, viso laikotarpio pabaigoje kitoje atrankos į
tas pačias pareigas procedūroje dalyvauti nebegali.
7.           Vykdomasis direktorius gali
būti atleistas iš pareigų tik valdybos sprendimu, priimtu Komisijai
pasiūlius.
8.           Sprendimus dėl vykdomojo
direktoriaus ir (arba) vykdomojo direktoriaus pavaduotojo (-jų)
paskyrimo, kadencijos pratęsimo ir atleidimo iš pareigų valdyba
priima dviejų trečdalių balso teisę turinčių
narių balsų dauguma.
57 straipsnis
Vykdomojo direktoriaus pavaduotojai
1.           Vykdomajam direktoriui talkina
keturi pavaduotojai, vienas iš kurių atsako už mokymą. Už mokymą
atsakingas vykdomojo direktoriaus pavaduotojas atsako už Europolo
akademiją ir jos veiklą. Kitų pavaduotojų uždavinius
nustato vykdomasis direktorius.
2.           Vykdomojo direktoriaus
pavaduotojams taikomas 56 straipsnis. Prieš juos paskiriant ar atleidžiant iš
pareigų konsultuojamasi su vykdomuoju direktoriumi.
58 straipsnis
Deleguotieji nacionaliniai ekspertai ir kiti
darbuotojai
1.           Europolas gali naudotis
deleguotųjų nacionalinių ekspertų ar kitų
agentūros neįdarbintų darbuotojų paslaugomis.
2.           Valdyba priima
sprendimą, kuriame išdėstomos nacionalinių ekspertų
delegavimo į Europolą taisyklės.
XI
skyrius
FINANSINĖS NUOSTATOS
59 straipsnis
Biudžetas
1.           Visų Europolo
pajamų ir išlaidų sąmatos sudaromos kiekvieniems finansiniams
metams, kurie sutampa su kalendoriniais metais, ir įtraukiamos į
Europolo biudžetą.
2.           Europolo biudžeto pajamos ir
išlaidos turi būti subalansuotos.
3.           Europolo biudžetą sudaro
į Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą įtrauktas
Sąjungos įnašas, neatmetant kitų išteklių galimybės.
4.           Sąjungos finansavimas
Europolui gali būti teikiamas sudarant įgaliojimo susitarimus ar ad hoc
ir išskirtines dotacijas pagal taikytinų teisės aktų, kuriais
siekiama Sąjungos politikos tikslų, nuostatas.
5.           Europolo išlaidas sudaro
darbuotojų darbo užmokestis, administracinės ir infrastruktūros
išlaidos bei veiklos išlaidos.
60 straipsnis
Biudžeto sudarymas
1.           Kiekvienais metais vykdomasis
direktorius parengia kitų finansinių metų Europolo pajamų
ir išlaidų sąmatos projektą kartu su etatų planu ir
išsiunčia jį valdybai.
2.           Remdamasi šiuo projektu
valdyba sudaro kitų finansinių metų preliminarų Europolo
pajamų ir išlaidų sąmatos projektą. Preliminarus Europolo
pajamų ir išlaidų sąmatos projektas kiekvienais metais iki
[Finansiniame pagrindų reglamente nustatyta data] siunčiamas
Komisijai. Iki kovo 31 d. valdyba išsiunčia Komisijai, Europos
Parlamentui ir Tarybai galutinį sąmatos projektą, kuriame taip
pat pateikiamas etatų plano projektas.
3.           Sąmatą kartu su
Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektu Komisija išsiunčia
Europos Parlamentui ir Tarybai (toliau – biudžeto valdymo institucija).
4.           Remdamasi šia sąmata
Komisija į Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektą,
kurį SESV 313 ir 314 straipsniuose nustatyta tvarka pateikia biudžeto
valdymo institucijai, įtraukia sąmatas, jos nuomone, reikalingas
etatų planui, ir įnašo, kuris bus mokamas iš bendrojo biudžeto,
sumą.
5.           Biudžeto valdymo institucija
patvirtina asignavimus Europolui skirtam įnašui.
6.           Biudžeto valdymo institucija
priima Europolo etatų planą.
7.           Europolo biudžetą priima
valdyba. Jis tampa galutinis galutinai priėmus bendrąjį
Sąjungos biudžetą. Prireikus jis atitinkamai patikslinamas.
8.           Visiems projektams, ypač
statybos, kurie greičiausiai smarkiai paveiks biudžetą, taikomos
[Finansinio pagrindų reglamento] nuostatos. .
61 straipsnis
Biudžeto vykdymas
1.           Europolo biudžetą vykdo
vykdomasis direktorius.
2.           Kiekvienais metais vykdomasis
direktorius siunčia biudžeto valdymo institucijai visą informaciją,
svarbią vertinimo procedūrų išvadoms.
62 straipsnis
Finansinių ataskaitų teikimas ir įvykdymo patvirtinimas
1.           Pasibaigus kiekvieniems
finansiniams metams, Europolo apskaitos pareigūnas iki kovo 1 d.
perduoda Komisijos apskaitos pareigūnui ir Audito Rūmams
laikinąsias finansines ataskaitas.
2.           Iki kitų finansinių
metų kovo 31 d. Europolas išsiunčia Europos Parlamentui, Tarybai
ir Audito Rūmams biudžeto ir finansų valdymo ataskaitą.
3.           Pasibaigus kiekvieniems
finansiniams metams, Komisijos apskaitos pareigūnas iki kovo 31 d.
išsiunčia Europolo laikinąsias finansines ataskaitas, drauge su
Komisijos finansinėmis ataskaitomis, Audito Rūmams.
4.           Gavęs Audito
Rūmų pastabas dėl Europolo laikinųjų finansinių
ataskaitų pagal Finansinio reglamento 148 straipsnį, apskaitos
pareigūnas parengia galutines Europolo finansines ataskaitas. Vykdomasis
direktorius pateikia jas valdybai, kad ji pareikštų savo nuomonę.
5.           Valdyba pateikia nuomonę
dėl Europolo galutinių finansinių ataskaitų.
6.           Pasibaigus kiekvieniems finansiniams
metams, vykdomasis direktorius iki liepos 1 d. išsiunčia galutines
finansines ataskaitas kartu su valdybos nuomone Europos Parlamentui, Tarybai,
Komisijai, Audito Rūmams ir nacionaliniams parlamentams.
7.           Galutinės
finansinės ataskaitos paviešinamos.
8.           Vykdomasis direktorius iki
[Finansiniame pagrindų reglamente nustatyta data] išsiunčia Audito
Rūmams atsakymą į jų metinėje ataskaitoje pateiktas
pastabas. Šį atsakymą jis išsiunčia ir valdybai.
9.           Europos Parlamento prašymu
vykdomasis direktorius pateikia jam visą informaciją, kurios reikia,
kad būtų užtikrinta sklandi atitinkamų finansinių metų
biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūra, kaip nustatyta Finansinio
reglamento 165 straipsnio 3 dalyje.
10.         Atsižvelgdamas į Tarybos
rekomendaciją, Europos Parlamentas kvalifikuota balsų dauguma iki N +
2 metų gegužės 15 d. patvirtina, kad vykdomasis direktorius
įvykdė N metų biudžetą.
63 straipsnis
Finansinės taisyklės
1.           Europolui taikytinas
finansines taisykles, pasitarusi su Komisija, priima valdyba. Jos negali
nukrypti nuo [Finansinio pagrindų reglamento], išskyrus atvejus, kai to
konkrečiai reikia Europolo veiklai ir yra gautas išankstinis Komisijos
sutikimas.
2.           Dėl specifikos,
būdingos nacionalinių mokymo institucijų tinklo narėms –
vienintelėms įstaigoms, turinčioms tam tikrų ypatumų
ir techninių pajėgumų vykdyti mokymo veiklą šioje srityje,
remiantis Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1268/2012[41] 190 straipsnio 1 dalies d
punktu dotacijos joms gali būti skiriamos neskelbiant kvietimo teikti pasiūlymus.

XII
skyrius
ĮVAIRIOS NUOSTATOS
64 straipsnis
Teisinis statusas
1.           Europolas yra Sąjungos
įstaiga. Jis turi juridinio asmens statusą.
2.           Kiekvienoje valstybėje
narėje Europolas naudojasi plačiausiu teisnumu, suteikiamu
juridiniams asmenims pagal tų valstybių narių teisės aktus.
Europolas gali įsigyti kilnojamąjį ir nekilnojamąjį
turtą bei juo disponuoti ir būti šalimi teismo procese.
3.           Europolo būstinė
yra Hagoje, Nyderlanduose.
65 straipsnis
Privilegijos ir imunitetai
1.           Europolui ir jo darbuotojams
taikomas Europos Sąjungos protokolas dėl privilegijų ir
imuniteto.
2.           Ryšių palaikymo
pareigūnų ir jų šeimos narių privilegijos ir imunitetai yra
Nyderlandų Karalystės ir kitų valstybių narių
susitarimo dalykas. Tame susitarime nustatomos privilegijos ir imunitetai,
reikalingi ryšių palaikymo pareigūnams tinkamai atlikti savo
užduotis.
66 straipsnis
Kalbos
1.           Europolui taikomos Reglamento
Nr. 1[42]
nuostatos.
2.           Europolo veiklai reikalingas
vertimo paslaugas teikia Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras.
67 straipsnis
Skaidrumas
1.           Europolo saugomiems
dokumentams taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1049/2001[43].
2.           Remdamasi vykdomojo
direktoriaus pasiūlymu, ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo
šio reglamento įsigaliojimo, valdyba priima išsamias Reglamento (EB)
Nr. 1049/2001 taikymo Europolo dokumentams taisykles.
3.           Dėl Europolo
sprendimų, priimtų pagal Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 8
straipsnį, galima pateikti skundą ombudsmenui arba pareikšti
ieškinį Europos Sąjungos Teisingumo Teisme, laikantis atitinkamai
Sutarties 228 ir 263 straipsniuose nustatytų sąlygų.
68 straipsnis
Kova su sukčiavimu
1.           Siekdamas palengvinti
Reglamente (EB) Nr. 1073/1999 numatytą kovą su sukčiavimu,
korupcija ir kita neteisėta veikla, per šešis mėnesius nuo veiklos
pradžios Europolas prisijungia prie 1999 m. gegužės 25 d.
Tarpinstitucinio susitarimo dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos
(OLAF) atliekamų vidaus tyrimų[44]
ir priima atitinkamas visam agentūros personalui taikytinas nuostatas
naudodamas to susitarimo priede pateiktą šabloną.
2.           Europos Audito Rūmai
turi įgaliojimus atlikti visų dotacijų gavėjų,
rangovų ir subrangovų, gavusių Sąjungos lėšų iš
Europolo, dokumentų auditą ir auditą vietoje.
3.           Remdamasi 1999 m.
gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1073/1999
dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų
tyrimų bei 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentas
(Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų
patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos
Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų
pažeidimų[45]
nuostatomis ir procedūromis, OLAF gali atlikti tyrimus, įskaitant
patikras ir patikrinimus vietoje, kad nustatytų sukčiavimo,
korupcijos arba kitos neteisėtos veiklos, kenkiančios Sąjungos
finansiniams interesams, atvejus, susijusius su Europolo finansuojamomis
dotacijomis ar sutartimis.
4.           Nepažeidžiant 1, 2 ir 3
dalių nuostatų, Europolo bendradarbiavimo susitarimuose su
trečiosiomis šalimis bei tarptautinėmis organizacijomis, sutartyse,
dotacijų susitarimuose ir dotacijų sprendimuose Europos Audito
Rūmams ir OLAF aiškiai suteikiami įgaliojimai pagal savo
kompetenciją atlikti tokį auditą ir tyrimus.
69 straipsnis
Įslaptintos informacijos apsaugai taikytinos saugumo
taisyklės
Europolas, atsižvelgdamas į Sprendimu
2011/292/ES nustatytus pagrindinius principus ir būtiniausius standartus,
pats priima nuostatas dėl diskretiškumo ir konfidencialumo
įsipareigojimų ir dėl Europos Sąjungos įslaptintos
informacijos ir neįslaptintos konfidencialios informacijos apsaugos.
Jomis, be kita ko, nustatoma tokios informacijos mainų, tvarkymo ir
saugojimo tvarka.
70 straipsnis
Vertinimas ir peržiūra
1.           Ne vėliau kaip po
penkerių metų nuo [šio reglamento įsigaliojimo dienos] ir toliau
kas penkerius metus Komisija paveda atlikti Europolo ir jo darbo metodų
poveikio, veiksmingumo ir naudingumo įvertinimą. Visų pirma
vertinama, ar reikia keisti Europolo tikslus ir, jei taip, koks būtų
tokių pakeitimų finansinis poveikis.
2.           Vertinimo ataskaitą
kartu su savo išvadomis Komisija perduoda Europos Parlamentui, Tarybai,
nacionaliniams parlamentams ir valdybai.
3.           Kas antroje tokioje
ataskaitoje Komisija taip pat įvertina Europolo rezultatus siekiant
tikslų, vykdant įgaliojimus ir atliekant užduotis. Komisijai
nusprendus, kad, atsižvelgiant į Europolo tikslus ir užduotis, jo veikla
nebetikslinga, ji gali siūlyti šį reglamentą atitinkamai
pakeisti arba panaikinti.
71 straipsnis
Administraciniai tyrimai
Europolo veiklą
pagal Sutarties 228 straipsnį prižiūri Europos ombudsmenas.
72 straipsnis
Būstinė
1.           Susitarime dėl
būstinės, kurį, pritarus valdybai, Europolas ne vėliau kaip
[per dvejus metus nuo šios reglamento įsigaliojimo] sudaro su
būstinės valstybe nare, nustatomos reikiamos nuostatos dėl
įkūrimo ir patalpų Europolui suteikimo priimančiojoje
valstybėje narėje, taip pat priimančiojoje valstybėje
narėje vykdomajam direktoriui, valdybos nariams, Europolo darbuotojams ir
jų šeimos nariams taikytinos specialiosios taisyklės.
2.           Priimančioji
valstybė narė sudaro kuo geresnes sąlygas Europolo veiklai,
įskaitant daugiakalbes europines mokymo įstaigas ir reikiamą
transporto infrastruktūrą.
XIII
skyrius
pereinamojo
laikotarpio nuostatos
73 straipsnis
Bendras teisių perėmimas
1.           Šiuo sprendimu
įsteigiamas Europolas yra Sprendimu 2009/371/TVR įsteigto Europolo ir
Sprendimu 2005/681/TVR įsteigto CEPOL sudarytų sutarčių,
prisiimtų įsipareigojimų ir įgyto turto bendras teisių
perėmėjas.
2.           Šis reglamentas nekeičia
Sprendimu 2009/371/TVR įsteigto Europolo prieš įsigaliojant šiam
reglamentui sudarytų susitarimų teisinės galios.
3.           Šis reglamentas nekeičia
Sprendimu 2005/681/TVR įsteigto CEPOL prieš įsigaliojant šiam
reglamentui sudarytų susitarimų teisinės galios.
4.           Nukrypstant nuo šio
straipsnio 3 dalies, Sprendimo 2005/681/TVR pagrindu sudarytas susitarimas
dėl būstinės nustoja galioti šio reglamento įsigaliojimo
pirmą šio reglamento taikymo dieną.
74 straipsnis
Valdybai taikytinos pereinamojo laikotarpio nuostatos
1.           Sprendimo 2005/681/TVR 10
straipsnio pagrindu įsteigtos CEPOL valdybos narių kadencija baigiasi
[šio reglamento įsigaliojimo dieną].
2.           Sprendimo 2009/371/TVR 37
straipsnio pagrindu įsteigtos Europolo valdybos narių kadencija
baigiasi [pirmą šio reglamento taikymo dieną].
3.           Laikotarpiu nuo reglamento
įsigaliojimo dienos iki pirmos jo taikymo dienos Sprendimo 2009/371/TVR 37
straipsnio pagrindu įsteigta valdyba:
(a)
vykdo valdybos funkcijas pagal šio reglamento 14
straipsnį;
(b)
rengia šio reglamento 69 straipsnyje nurodytas
nuostatas dėl diskretiškumo ir konfidencialumo įsipareigojimų ir
dėl ES įslaptintos informacijos apsaugos;
(c)
rengia visas šio reglamento taikymui reikalingas
priemones ir
(d)
peržiūri su teisėkūra nesusijusias
priemones, kuriomis įgyvendinamas Sprendimas 2009/371/TVR, kad šio
reglamento 13 straipsniu įsteigta valdyba galėtų priimti sprendimą
pagal 78 straipsnio 2 dalį.
4.           Komisija imasi reikiamų
priemonių užtikrinti, kad įsigaliojus šiam reglamentui jo 13
straipsniu įsteigta valdyba pradėtų dirbti [pirmą šio
reglamento taikymo dieną].
5.           Ne vėliau kaip per šešis
mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo valstybės narės
praneša Komisijai asmenų, pagal 13 straipsnį jų paskirtų
valdybos nariais ir pakaitiniais nariais, vardus ir pavardes.
6.           Pirmas pagal šio reglamento
13 straipsnį įsteigtos valdybos posėdis surengiamas [pirmą
šio reglamento taikymo dieną]. Prireikus šiame posėdyje priimamas 78
straipsnio 2 dalyje nurodytas sprendimas.
75 straipsnis
Vykdomajam direktoriui ir direktoriaus pavaduotojams taikytinos
pereinamojo laikotarpio nuostatos
1.           Remiantis Sprendimo
2009/371/TVR 38 straipsniu paskirtam vykdomajam direktoriui likusios jo
kadencijos laikotarpiu suteikiami šio reglamento 19 straipsnyje nustatyti
direktoriaus įgaliojimai. Kitos jo sutarties sąlygos nesikeičia.
Jeigu jo kadencija baigiasi po [šio reglamento įsigaliojimo dienos], bet
prieš [pirmą šio reglamento taikymo dieną], ji automatiškai
pratęsiama iki vienų metų nuo pirmos šio reglamento taikymo
dienos.
2.           Jeigu vykdomasis direktorius
nenori arba negali tęsti veiklos pagal šio straipsnio 1 dalį,
Komisija paskiria savo pareigūną eiti laikinojo vykdomojo
direktoriaus pareigas ir vykdyti vykdomojo direktoriaus funkcijas ne ilgiau
kaip 18 mėnesių, kol pagal 56 straipsnį bus paskirtas naujas
vykdomasis direktorius.
3.           Šio straipsnio 1 ir 2 dalys
taikomos direktorių pavaduotojams, paskirtiems remiantis Sprendimo
2009/371/TVR 38 straipsniu.
4.           Remiantis Sprendimo
2005/681/TVR 11 straipsnio 1 dalimi paskirtam CEPOL direktoriui likusios jo
kadencijos laikotarpiu pavedama vykdyti Europolo vykdomojo direktoriaus
pavaduotojo mokymo klausimams funkcijas. Kitos jo sutarties sąlygos
nesikeičia. Jeigu jo kadencija baigiasi po [šio reglamento
įsigaliojimo dienos], bet prieš [pirmą šio reglamento taikymo
dieną], ji automatiškai pratęsiama iki vienų metų nuo
pirmos šio reglamento taikymo dienos.
76 straipsnis
Biudžetui taikytinos pereinamojo laikotarpio nuostatos
1.           Per pirmus trejus metus nuo
šio reglamento įsigaliojimo bent 8 mln. EUR Europolo veiklos
išlaidų kasmet turi būti skiriama mokymui, kaip išdėstyta III
skyriuje.
2.           Pagal Sprendimo 2009/371/TVR
42 straipsnį patvirtintų biudžetų įvykdymo procedūra
užbaigiama pagal Sprendimo 2009/371/TVR 43 straipsnyje nustatytas taisykles ir
Europolo finansines taisykles.
XIV
skyrius
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
77 straipsnis
Pakeitimas
Šiuo reglamentu pakeičiami ir panaikinami
sprendimai 2005/681/TVR ir 2009/371/TVR.
Nuorodos į pakeistus sprendimus laikomos
nuorodomis į šį reglamentą.
78 straipsnis
Panaikinimas
1.           Visos Sprendimui 2005/681/TVR
ir Sprendimui 2009/371/TVR įgyvendinti skirtos teisėkūros priemonės
panaikinamos nuo pirmos šio reglamento taikymo dienos.
2.           Visos Sprendimui
2009/371/TVR, kuriuo įsteigiamas Europos policijos biuras (Europolas), ir
Sprendimui 2005/681/TVR, kuriuo įsteigiamas CEPOL, įgyvendinti
skirtos teisėkūros priemonės lieka galioti iki [pirmos šio
reglamento taikymo dienos], nebent įgyvendindama šį reglamentą
Europolo valdyba nuspręstų kitaip.
79 straipsnis
Įsigaliojimas ir taikymas
1.           Šis reglamentas
įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos
Sąjungos oficialiajame leidinyje.
2.           Jis taikomas nuo [taikymo
pradžios data].
73, 74 ir 75 straipsniai taikomi nuo [šio
reglamento įsigaliojimo data].
Priimta Briuselyje
Europos
Parlamento vardu                           Tarybos vardu
Pirmininkas                                                   Pirmininkas
1 PRIEDAS
Nusikalstamų
veikų, kurių atžvilgiu taikomas kompetentingų valstybių
narių institucijų priemones ir jų tarpusavio
bendradarbiavimą pagal šio reglamento 3 straipsnio 1 dalį remia
Europolas, sąrašas
- terorizmas,
- organizuotas nusikalstamumas,
- neteisėta prekyba narkotikais,
- neteisėta pinigų plovimo veikla,
- nusikaltimai, susiję su
branduolinėmis ir radioaktyviosiomis medžiagomis,
- neteisėtas imigrantų gabenimas,
- prekyba žmonėmis,
- su transporto priemonėmis susiję
nusikaltimai,
- nužudymas, sunkus kūno sužalojimas,
- neteisėta prekyba žmogaus organais ir
audiniais,
- pagrobimas, neteisėtas sulaikymas ir
įkaitų grobimas,
- rasizmas ir ksenofobija,
- plėšimas,
- neteisėta prekyba kultūros
objektais, įskaitant antikvarinius objektus ir meno kūrinius,
- apgaulė ir sukčiavimas,
įskaitant Sąjungos interesams kenkiantį sukčiavimą,
- reketas ir turto prievartavimas,
- klastojimas ir gaminių piratavimas,
- administracinių dokumentų
klastojimas ir prekyba jais,
- pinigų ir mokėjimo priemonių
klastojimas,
- elektroniniai nusikaltimai,
- korupcija,
- neteisėta prekyba ginklais, šaudmenimis
ir sprogmenimis,
- neteisėta prekyba nykstančių
rūšių gyvūnais,
- neteisėta prekyba nykstančių
rūšių ir veislių augalais,
- ekologiniai nusikaltimai, įskaitant
vandens taršą iš laivų,
- neteisėta prekyba hormoninėmis ir
kitomis augimą skatinančiomis medžiagomis,
- seksualinė prievarta prieš moteris ir
vaikus ir jų seksualinis išnaudojimas.
2 PRIEDAS
Asmens duomenų kategorijų ir duomenų subjektų,
kurių duomenys gali būti renkami ir tvarkomi kryžminės patikros
tikslais pagal 24 straipsnio 1 dalies a punktą, kategorijų
sąrašas
1. Kryžminės patikros tikslais gali
būti renkami ir tvarkomi asmens duomenys apie:
a) asmenis, kurie pagal atitinkamos
valstybės narės nacionalinę teisę įtariami padarę
ar dalyvavę darant Europolo kompetencijai priskiriamą
nusikalstamą veiką arba nuteisti už tokią nusikalstamą
veiką;
b) asmenis, dėl kurių pagal
atitinkamos valstybės narės nacionalinę teisę yra
faktinių prielaidų arba svarių priežasčių manyti, kad
jie padarys Europolo kompetencijai priskiriamas nusikalstamas veikas.
2. Duomenis apie 1 dalyje nurodytus asmenis
gali sudaryti tik tokie asmens duomenys:
a) pavardė, mergautinė pavardė,
vardai ir, jei yra, slapyvardžiai ar išgalvoti vardai;
b) gimimo data ir vieta;
c) pilietybė;
d) lytis;
e) asmens gyvenamoji vieta, profesija ir
buvimo vieta;
f) socialinio draudimo numeriai, vairuotojo
pažymėjimų, tapatybės dokumentų ir paso duomenys; ir
g) prireikus kiti požymiai/duomenys, galintys
padėti nustatyti asmens tapatybę, įskaitant būdingus objektyvius
fizinius požymius, kurių negalima pakeisti, pavyzdžiui, daktiloskopinius
duomenis ir DNR duomenis (nustatytus remiantis nekoduojama DNR dalimi).
3. Be 2 dalyje nurodytų duomenų,
taip pat gali būti renkami ir tvarkomi tokie 1 dalyje nurodytų
asmenų asmens duomenys:
a) duomenys apie nusikalstamas veikas, taip
pat nusikalstamas veikas, kurių padarymu asmenys yra įtariami, bei
informacija apie tai, kur ir kaip jos (įtariama) buvo padarytos;
b) informacija apie priemones, kurios buvo ar
gali būti naudojamos toms nusikalstamoms veikoms padaryti, įskaitant
informaciją apie juridinius asmenis;
c) informacija apie bylą tiriančias
įstaigas ir jų užvestų bylų numeriai;
d) informacija apie įtariamą
dalyvavimą nusikalstamoje organizacijoje;
e) informacija apie apkaltinamuosius
nuosprendžius, patenkančius į Europolo kompetenciją;
f) informacija apie duomenis
įvedusią šalį.
Šie duomenys Europolui gali būti
pateikiami net ir tuo atveju, jei konkretūs asmenys juose neminimi.
4. Europolo ar nacionalinių
padalinių turima papildoma informacija apie 1 dalyje nurodytus asmenis
gali būti perduodama bet kuriam nacionaliniam padaliniui arba Europolui,
jeigu jie to paprašo. Nacionaliniai padaliniai perduoda šią
informaciją pagal savo nacionalinę teisę.
5. Jei atitinkamam asmeniui iškelta byla
galutinai nutraukiama arba jei tas asmuo galutinai išteisinamas, tokios bylos
duomenys, nepriklausomai nuo sprendimo, sunaikinami.
Asmens
duomenų kategorijų ir duomenų subjektų, kurių duomenys
gali būti renkami ir tvarkomi strateginės ir bendro pobūdžio
analizės arba operatyvinės analizės tikslais (kaip nurodyta 24
straipsnio 1 dalies b ir c punktuose), kategorijų sąrašas
1.           Strateginės ir bendro
pobūdžio analizės arba operatyvinės analizės tikslais gali
būti renkami ir tvarkomi asmens duomenys apie:
(a)
asmenis, kurie pagal atitinkamos valstybės
narės nacionalinę teisę įtariami padarę ar
dalyvavę darant Europolo kompetencijai priskiriamą nusikalstamą
veiką arba nuteisti už tokią nusikalstamą veiką;
(b)
asmenis, dėl kurių pagal atitinkamos
valstybės narės nacionalinę teisę yra faktinių
prielaidų arba svarių priežasčių manyti, kad jie padarys
Europolo kompetencijai priskiriamas nusikalstamas veikas;
(c)
asmenis, kurie gali būti kviečiami
liudyti tyrimuose, susijusiuose su tiriamomis nusikalstamomis veikomis, arba
paskesnėse baudžiamosiose bylose;
(d)
asmenis, kurie yra nukentėję dėl
vienos iš tiriamų nusikalstamų veikų arba, kaip matyti iš tam
tikrų faktų, gali būti tokios nusikalstamos veikos aukos;
(e)
kontaktinius asmenis ir bendrininkus; ir
(f)
asmenis, kurie gali suteikti informacijos apie
tiriamas nusikalstamas veikas.
2.           Gali būti tvarkomi tokie
1 dalies a ir b punktuose nurodytų kategorijų asmenų asmens
duomenys, įskaitant susijusius administracinius duomenis:
(a)
asmens duomenys:
i)        dabartinės ir ankstesnės
pavardės;
ii)       dabartiniai ir ankstesni vardai;
iii)      mergautinė pavardė;
iv)      tėvo vardas ir pavardė (jei
reikia tapatybės nustatymui);
v)       motinos vardas ir pavardė (jei
reikia tapatybės nustatymui);
vi)      lytis;
vii)     gimimo data;
viii)    gimimo vieta;
ix)      pilietybė;
x)       civilinė būklė;
xi)      slapyvardžiai;
xii)     pravardė;
xiii)    išgalvotas ar netikras vardas;
xiv)    dabartinė ir ankstesnė
gyvenamoji vieta ir (arba) faktinė gyvenamoji vieta;
(b)
fizinių savybių apibūdinimas:
i)        fizinių savybių
apibūdinimas;
ii)       išskirtiniai požymiai (žymos, randai,
tatuiruotės ir pan.)
(c)
tapatybės nustatymo priemonės:
i)        asmens tapatybės dokumentai /
vairuotojo pažymėjimas;
ii)       nacionalinės tapatybės
kortelės / paso numeris;
iii)      nacionalinis tapatybės numeris /
socialinio draudimo numeris, jei yra;
iv)      atvaizdai ir kita informacija apie
išvaizdą;
v)       teismo ekspertizės informacija apie
asmens tapatybę, pavyzdžiui, pirštų atspaudai, DNR analitė
(nustatyta iš nekoduojamos DNR dalies), balso ypatybės, kraujo grupė,
odontologinė informacija;
(d)
profesija ir gebėjimai:
i)        dabartinė darbovietė ir
profesija;
ii)       ankstesnė darbovietė ir
profesija;
iii)      išsilavinimas (vidurinis /
universitetinis / profesinis);
iv)      kvalifikacijos;
v)       gebėjimai ir kitos žinios (kalba ir
kt.);
(e)
Ekonominė ir finansinė informacija:
i)        finansiniai duomenys (banko
sąskaitos ir kodai, kreditinės kortelės ir t. t.);
ii)       grynieji pinigai;
iii)      akcijos / kitas turtas;
iv)      duomenys apie nuosavybę;
v)       ryšiai su įmonėmis;
vi)      kontaktai su bankais ir kredito
įstaigomis;
vii)     mokestinė padėtis;
viii)    kita informacija apie tai, kaip asmuo
tvarko finansinius reikalus;
(f)
duomenys apie elgesį:
i)        gyvenimo būdas (pavyzdžiui,
gyvenimas ne pagal išgales) ir įpročiai;
ii)       judėjimas;
iii)      dažnai lankomos vietos;
iv)      ginklai ir kiti pavojingi instrumentai;
v)       pavojingumo įvertinimas;
vi)      specifinė rizika, pavyzdžiui,
pabėgimo galimybė, dvigubų agentų naudojimas, ryšiai su
teisėsaugos pareigūnais;
vii)     su nusikalstamumu susiję bruožai ir
charakteristikos;
viii)    narkotikų vartojimas;
(g)
kontaktiniai asmenys ir bendrininkai, nurodant
kontaktų ir bendrininkavimo rūšį ir pobūdį;
(h)
naudojamos komunikacijos priemonės,
pavyzdžiui, telefonas (stacionarus / mobilusis), faksas, pranešimų
gaviklis, elektroninis paštas, pašto adresai, interneto ryšio priemonė
(-ės);
(i)
naudojamos transporto priemonės, pavyzdžiui,
sausumos transporto priemonės, laivai, orlaiviai, įskaitant šių
transporto priemonių identifikavimo informaciją (registracijos
numerius);
(j)
informacija apie nusikalstamą elgesį:
i)        ankstesnis teistumas;
ii)       įtariamas dalyvavimas
nusikalstamoje veikloje;
iii)      modi operandi;
iv)      priemonės, kurios buvo arba gali
būti naudojamos pasiruošti nusikaltimų vykdymui ir (arba) juos
vykdyti;
v)       priklausymas nusikalstamoms
grupuotėms / organizacijoms ir padėtis grupuotėje /
organizacijoje;
vi)      vaidmuo nusikalstamoje organizacijoje;
vii)     geografinė nusikalstamos veiklos
zona;
viii)    tyrimo metu surinkta medžiaga,
pavyzdžiui, filmuota medžiaga ir fotografijos;
(k)
nuorodos į kitas duomenų bazes, kuriose
saugoma informacija apie asmenį:
i)        Europolas;
ii)       policijos / muitinės
įstaigos;
iii)      kitos teisėsaugos įstaigos;
iv)      tarptautinės organizacijos;
v)       viešieji subjektai;
vi)      privatieji subjektai;
(l)
informacija apie juridinius asmenis, susijusius su
e ir j punktuose nurodytais duomenimis:
i)        juridinio asmens pavadinimas;
ii)       vieta;
iii)      įsisteigimo data ir vieta;
iv)      administracinis registracijos numeris;
v)       teisinė forma;
vi)      kapitalas;
vii)     veiklos sritis;
viii)    nacionalinės ir tarptautinės
patronuojamosios bendrovės;
ix)      direktoriai;
x)       ryšiai su bankais.
3.           Šio straipsnio 1 dalies e
punkte nurodyti kontaktiniai asmenys ir bendrininkai – asmenys, iš kurių,
yra pakankamai pagrindo manyti, galima gauti informacijos apie šio priedo 1
dalies a ir b punktuose nurodytus asmenis, kuri svarbi atliekant analizę,
su sąlyga, kad šie asmenys nepatenka į 1 dalies a, b, c, d ir f
punktuose nurodytas kategorijas. Kontaktiniai asmenys – tai asmenys,
retkarčiais susisiekiantys su 1 dalies a ir b punktuose nurodytais
asmenimis. Bendrininkai – asmenys, reguliariai palaikantys kontaktus su 1
dalies a ir b punktuose nurodytais asmenimis. Kontaktinių asmenų ir
bendrininkų atveju duomenys pagal 2 dalį, esant reikalui, gali
būti saugomi, jei yra pagrindo manyti, kad jie reikalingi tokių asmenų
kaip kontaktinių asmenų ar bendrininkų vaidmeniui analizuoti.
Todėl laikomasi tokių nuostatų:
(a)
turi būti kuo greičiau išaiškinti
šių asmenų santykiai/ryšiai su 1 dalies a ir b punktuose nurodytais
asmenimis;
(b)
paaiškėjus, kad prielaida apie šių
asmenų ir 1 straipsnio a ir b punktuose nurodytų asmenų
santykius/ryšius buvo nepagrįsta, duomenys nedelsiant ištrinami;
(c)
jeigu tokie asmenys įtariami padarę
Europolo kompetencijai priskiriamą nusikalstamą veiką arba yra
nuteisti už tokią nusikalstamą veiką, arba jeigu pagal
atitinkamos valstybės narės nacionalinę teisę yra
faktinių prielaidų arba svarių priežasčių manyti, kad
jie tokią nusikalstamą veiką padarys, visi duomenys gali
būti toliau saugomi, kaip nurodyta 2 dalyje;
(d)
duomenys apie kontaktinius asmenis ir
kontaktinių asmenų bendrininkus, taip pat apie bendrininkų
kontaktinius asmenis ir bendrininkus, nesaugomi, išskyrus duomenis apie
kontaktų ir bendrininkavimo su 1 dalies a ir b punktuose nurodytais
asmenimis rūšį ir pobūdį;
(e)
jeigu ankstesniuose punktuose nurodytų
dalykų išsiaiškinti neįmanoma, į tai atsižvelgiama priimant
sprendimą, ar reikia ir kokius duomenis reikia saugoti tolesnės
analizės tikslais.
4.           Jeigu asmenys, kaip nurodyta
1 dalies d punkte, yra nukentėję nuo vienos iš tiriamų
nusikalstamų veikų arba, kaip matyti iš tam tikrų faktų, gali
būti tokios nusikalstamos veikos aukos, gali būti saugomi jų
duomenys, nurodyti šio priedo 2 dalies a punkto i) įtraukoje – 2 dalies c
punkto iii) įtraukoje, taip pat tokių kategorijų duomenys:
(a)
nukentėjusiojo identifikavimo duomenys;
(b)
priežastys, dėl kurių asmuo
nukentėjo;
(c)
žala (fizinė / finansinė /
psichologinė / kita);
(d)
ar reikia užtikrinti anonimiškumą;
(e)
galimybė dalyvauti teismo posėdyje;
(f)
iš 1 dalies d punkte nurodytų asmenų arba
per juos gauta informacija apie nusikalstamas veikas, įskaitant informaciją
apie jų santykius su kitais asmenimis, kai tai reikalinga 1 dalies a
ir b punktuose nurodytų asmenų tapatybei nustatyti.
Kiti duomenys pagal 2 dalį, esant reikalui,
gali būti saugomi, jei yra pagrindo manyti, kad jie reikalingi tokio
asmens kaip nukentėjusiojo ar potencialios aukos vaidmeniui analizuoti.
Duomenys, kurių tolesnei analizei nereikia,
sunaikinami.
5.           Jeigu asmenys, kaip nurodyta
1 dalies c punkte, gali būti pakviesti liudyti tyrimuose, susijusiuose su
tiriamomis nusikalstamomis veikomis, arba paskesnėse baudžiamosiose
bylose, gali būti saugomi jų duomenys, nurodyti šio priedo 2 dalies a
punkto i) įtraukoje – 2 dalies c punkto iii) įtraukoje, taip pat
šiuos kriterijus atitinkančių kategorijų duomenys:
(a)
tokių asmenų suteikta informacija apie
nusikaltimus, įskaitant informaciją apie jų santykius su kitais
asmenimis, kurių duomenys saugomi analizei skirtoje darbo byloje;
(b)
ar reikia užtikrinti anonimiškumą;
(c)
ar reikia užtikrinti apsaugą ir kas ją
turi užtikrinti;
(d)
nauja tapatybė;
(e)
galimybė dalyvauti teismo posėdyje.
Kiti duomenys pagal 2 dalį, esant reikalui,
gali būti saugomi, jei yra pagrindo manyti, kad jie reikalingi tokių
asmenų kaip liudytojų vaidmeniui analizuoti.
Duomenys, kurių tolesnei analizei nereikia,
sunaikinami.
6.           Jeigu asmenys, kaip nurodyta
1 dalies f punkte, gali suteikti informacijos apie tiriamas nusikalstamas
veikas, gali būti saugomi jų duomenys, nurodyti šio priedo 2 dalies a
punkto i) įtraukoje – 2 dalies c punkto iii) įtraukoje, taip pat
šiuos kriterijus atitinkančių kategorijų duomenys:
(a)
užkoduoti asmens duomenys;
(b)
suteiktos informacijos tipas;
(c)
ar reikia užtikrinti anonimiškumą;
(d)
ar reikia užtikrinti apsaugą ir kas ją
užtikrina;
(e)
nauja tapatybė;
(f)
galimybė dalyvauti teismo posėdyje.
(g)
neigiama patirtis;
(h)
atlygis (finansinis atlygis ar privilegijos).
Kiti duomenys pagal 2 dalį, esant reikalui,
gali būti saugomi, jei yra pagrindo manyti, kad jie reikalingi tokių
asmenų kaip informatorių vaidmeniui analizuoti.
Duomenys, kurių tolesnei analizei nereikia,
sunaikinami.
7.           Jeigu atliekant analizę kuriuo
nors metu gavus patikimos ir pagrįstos informacijos paaiškėja, kad
asmuo turi būti priskirtas kitai šiame priede apibrėžtai asmenų
kategorijai nei jis buvo iš pradžių priskirtas, Europolas gali tvarkyti
tik tuos tokio asmens duomenis, kuriuos leidžiama tvarkyti šioje naujoje
kategorijoje, o visi kiti duomenys sunaikinami.
Jeigu gavus tokios informacijos paaiškėja,
kad asmuo turi būti priskirtas dviem ar daugiau skirtingoms šiame priede
nurodytoms kategorijoms, Europolas gali tvarkyti visus duomenis, kuriuos
leidžiama tvarkyti šiose kategorijose.
FINANSINĖ
TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA
1.           PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
STRUKTŪRA
1.1.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pavadinimas
Europos
Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos Sąjungos
teisėsaugos bendradarbiavimo ir mokymo agentūros (Europolo) ir
Tarybos sprendimų 2009/371/TVR ir 2005/681/TVR panaikinimo pasiūlymas
1.2.        Atitinkama (-os) politikos
sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje[46]
Politikos
sritis: vidaus reikalai
Veikla:
18.02 vidaus saugumas
1.3.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pobūdis
þ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone
¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta
įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus
parengiamuosius veiksmus[47]

¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs
(-usi) su esamos priemonės galiojimo pratęsimu
¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į
naują priemonę
1.4.        Tikslas (-ai)
1.4.1.     Komisijos daugiametis
(-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo
pasiūlymu (šia iniciatyva)
Europos policijos
biuras (Europolas) pradėjo veikti kaip tarpvyriausybinė įstaiga,
kurios veikla buvo reglamentuojama pagal 1999 m. įsigaliojusią
valstybių narių pasirašytą Konvenciją. Tarybos sprendimu 2009/371/TVR
Europolas nuo 2010 m. sausio 1 d. pertvarkytas į
decentralizuotą ES agentūrą, kurios tikslas – remti ir stiprinti
valstybių narių kompetentingų teisėsaugos institucijų
veiksmus kovojant su sunkiais ir organizuotais nusikaltimais bei terorizmu.
Tarybos sprendimu taip pat nustatyti Europolo tikslai ir uždaviniai.
Lisabonos
sutartimi panaikinta Europos Sąjungos vadinamoji ramsčių
struktūra, o policijos bendradarbiavimas suderintas su acquis
communautaire. SESV 88 straipsnyje nustatyta, kad Europolo veikla
reglamentuojama pagal bendro sprendimo procedūra priimtus reglamentus. Be
to, reikalaujama nustatyti Europolo veiklos kontrolės procedūras ir
mechanizmą, kuriais naudotųsi Europos Parlamentas ir nacionaliniai
parlamentai. Be to, Stokholmo programoje[48],
kurioje nustatoma ES daugiametė teisingumo ir saugumo strategija, raginama
tęsti Europolo plėtotę, kad jis taptų „keitimosi
informacija tarp valstybių narių teisėsaugos institucijų
centru, paslaugų teikėju ir teisėsaugos tarnyboms skirta
platforma“.
SESV 87 straipsnio
2 dalies b punkte nustatytos darbuotojų mokymo ir bendradarbiavimo
darbuotojų mainų srityje rėmimo priemonės. Stokholmo
programoje nustatyta, kad būtina intensyviau mokyti ES temomis, kad
būtų kuriama tikra Europos teismų ir teisėsaugos
kultūra, ir siekti tikslo parengti metodiškas europines mokymo sistemas.
Todėl Komisija šiuo pasiūlymu taip pat siūlo Europos
teisėsaugos pareigūnų mokymo sistemą (LETS), kuri bus
grindžiama dabartine CEPOL veikla. Šiuo pasiūlymu būtų sujungtos
dvi agentūros, o naujosios (sujungtos) agentūros uždavinys
būtų įgyvendinti minėtą mokymo sistemą.
1.4.2.     Konkretus (-ūs) tikslas
(-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla
VGB veikla 18 05: saugumas ir laisvių apsauga
KONKRETŪS TIKSLAI
Pagerinti
valstybių narių bendradarbiavimą teisėsaugos srityje,
visų pirma sudarant palankesnes sąlygas teisėsaugos
institucijoms dalytis informacija ir gauti reikiamus duomenis drauge laikantis
duomenų apsaugos principų, ir stiprinti Europolo ir CEPOL kaip
valstybių narių partnerių vaidmenį kovojant su sunkiais
nusikaltimais ir rengiant policijos pareigūnus.
Pagrindiniai
politiniai rezultatai 2013 m.: reglamentas, kuriuo sujungiamas Europolas
ir CEPOL
Europolo reglamentas
1 konkretus tikslas
Būti
svarbiausiu teisėsaugos veiklos ir teisėsaugos kompetencijos rėmimo
centru
2 konkretus tikslas
Būti
ES informacijos apie nusikaltimus centru
3 konkretus tikslas
Koordinuoti
ES teisėsaugos pareigūnų mokymo politikos įgyvendinimą
ir teikti atitinkamas ES lygmens mokymo ir mainų paslaugas
4 konkretus tikslas
Didinti
ES pajėgumą kovoti su elektroniniais nusikaltimais, darančiais
žalą ES piliečiams ir įmonėms ir atnešančiais
nuostolių ES ekonomikai
Atitinkama VGV / VGB veikla
Veikla
18 05: saugumas ir laisvių apsauga
1.4.3.     Numatomas (-i) rezultatas
(-ai) ir poveikis
Nurodyti poveikį,
kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams
gavėjams (tikslinėms grupėms).
Europolo
uždavinys – remti nacionalines teisėsaugos tarnybas,
bendradarbiaujančias sunkių nusikaltimų ir terorizmo prevencijos
bei kovos su jais srityse. Siūlomu Europolo reglamentu nustatomas naujas
teisinis Europolo veiklos pagrindas. Naujo teisinio pagrindo nustatymas
padidins saugumą ES, nes bus pagerintas Europolo veiksmingumas ir našumas
užkertant kelią sunkiems tarpvalstybiniams nusikaltimams ir terorizmui bei
kovojant su jais, taip pat Europolui bus iškelta naujų uždavinių,
susijusių su teisėsaugos pareigūnų ES lygmens mokymu ir
suteikta galimybė prisidėti prie kitų ES kovos su tam tikrais
konkrečiais nusikaltimais, pavyzdžiui, elektroniniais nusikaltimais,
centrų veiklos.
Pasiūlymu
siekiama pagerinti su žvalgyba susijusią Europolo veiklą, kad jis
geriau tarnautų valstybėms narėms ir geriau informuotų ES
politikus. Šiuo reglamentu Europolas ir jo veikla bus geriau suderinti su
Lisabonos sutarties ir Stokholmo programos reikalavimais. Bus dar labiau
padidinta Europolo atskaitomybė ir sugriežtinta jo duomenų apsaugos
tvarka. Europolas galės teikti būtinas ir modernias paslaugas ir
produktus valstybėms narėms, kad sudarytų palankesnes
sąlygas ir paremtų jas kovojant su sunkiais nusikaltimais, kurie
kenkia ES piliečiams. Didesnis valstybių narių teikiamos
informacijos, įskaitant apie elektroninius nusikaltimus, srautas ir
patobulintas duomenų tvarkymas drauge su griežtesne duomenų apsaugos
tvarka bei geresnėmis mokymosi galimybėmis toliau stiprintų
Europolo vaidmenį remiant valstybes nares.
Privačių
šalių asmens duomenis Europolui galėtų teikti bet kuri
valstybė narė (Europolo nacionalinis padalinys) – taip būtų
sumažintas vėlavimo ar informacijos neperdavimo pavojus. Duomenų
mainai su trečiosiomis šalimis būtų nuoseklesni, o tai
darytų teigiamą poveikį bendradarbiavimui ir vidaus saugumui ES
bei trečiosiose šalyse. Drauge tai padėtų koordinuočiau
reaguoti į kriminalinius reiškinius.
Pasiūlyme
numatytas naujas Europolo uždavinys – Europolui perleidžiami ir išplečiami
iki šiol CEPOL vykdyti su teisėsaugos pareigūnų mokymu
susiję uždaviniai. Operatyvinės ir mokymo veiklos integravimas ir
racionalizavimas vienoje agentūroje veikiausiai padėtų sukurti
daugialypę dinamiką. Ištekliai, kuriuos būtų galima
sutaupyti atsisakius rėmimo veiklos dubliavimo, galėtų būti
panaudoti mokymo veiklai vykdyti, visų pirma Europos pareigūnų
mokymo sistemai (LETS) diegti. Kokybiškesnis mokymas pakeltų policijos
veiklos standartų lygį visoje ES, padidintų teisėsaugos
įstaigų tarpusavio pasitikėjimą, sprendžiant bendrus
saugumo uždavinius ir ES veiksmų efektyvumo sprendžiant bendrus saugumo
uždavinius.
Be
to, pasiūlymu būtų sustiprinta Europolo atskaitomybė, o
Europolo valdymas būtų suderintas su kitų Europos reguliavimo
agentūrų valdymu.
Pasiūlyme
nustatoma ir kitų naujų Europolo uždavinių, pavyzdžiui,
plėtoti 2013 m. pradžioje įsteigtą Europos kovos su
elektroniniu nusikalstamumu centrą (EC3). EC3 gerokai padidins ES
gebėjimus įveikti su elektroniniais nusikaltimais susijusias
grėsmes, taip paremiant ir papildant valstybių narių pastangas.
Iš tokio centro, aprūpinto moderniausiomis technologijomis ir aukštos
kvalifikacijos specialistais bei siūlančio įvairias paslaugas ir
produktus, valstybės narės gaus didelės naudos. Be to, pažangus
centras, prognozuojantis tendencijas, analizuojantis grėsmes ir
nustatantis strategines kovos su elektroniniais nusikaltimais gaires,
valstybėms narėms užtikrins didelę pridėtinę
vertę. ES agentūros ir įstaigos taip pat įgis didesnius
pajėgumus spręsti elektroninių nusikaltimų keliamas
problemas.
1.4.4.     Rezultatų ir poveikio
rodikliai
Nurodyti
pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius.
–
Vartotojų pasitenkinimas operatyvine pagalba
operacijų ir tyrimų vykdytojams;
–
procentinė valstybių narių Europolui
nusiųstų SIENA pranešimų dalis;
–
atskirų valstybių narių teikiamos
informacijos apimtis ir kokybė, palyginti su bendra visų
valstybių narių informacijos apimtimi ir kokybe;
–
Europolo paremtų tyrimų skaičius;
–
pateiktų kryžminės patikros
ataskaitų skaičius;
–
pateiktų operatyvinės analizės
ataskaitų skaičius;
–
Europolo remiamų bendrų tyrimų,
visų pirma jungtinių tyrimo grupių, skaičius;
–
Europolo išorės partneriams pateiktų
SIENA prašymų ir prašymų pateikti informaciją skaičius;
–
išorės partnerių Europolui pateiktų
SIENA prašymų ir prašymų pateikti informaciją skaičius;
–
inicijuotų SIENA bylų skaičius;
–
valstybėse narėse nustatytų,
suimtų ir baudžiamojon atsakomybėn patrauktų
įtariamųjų skaičius;
–
techninės ir (arba) teisminės
ekspertizės (įskaitant vietoje) rėmimo atvejų
skaičius;
–
mokymo programas baigusių darbuotojų
skaičius;
–
strateginių produktų kokybė
(išsamumas, aprėptis, analitiškumas).
Su
mokymu susijusi veikla:
–
reikmių analizių skaičius;
–
kokybės užtikrinimo produktų
skaičius;
–
bendrų mokymo programų skaičius;
–
mokymo modulių (įskaitant e. mokymo
modulius) skaičius;
–
praktiškai įgyvendintų programų
skaičius;
–
surengtų mainų skaičius;
–
vartotojų pasitenkinimas.
Galiausiai
vertinant EC3 veiklos poveikį galima taikyti šiuos rodiklius:
–
EC3 indėlis išardant elektroninių
nusikaltėlių tinklus, vykdant EC3 koordinuojamas ir (arba) remiamas
sėkmingas tarpvalstybines operacijas (remiantis nustatytų,
suimtų ir baudžiamojon atsakomybėn patrauktų įtariamųjų
skaičiumi ir aukų skaičiumi);
–
EC3 grėsmių ir rizikos vertinimo ir
tendencijų prognozių strateginis ir (arba) operatyvinis poveikis ES
ir valstybių narių lygmeniu;
–
darbuotojų (teisėsaugos
pareigūnų ir kt.), dalyvaujančių mokymuose
elektroninių nusikaltimų tema, skaičiaus padidėjimas;
–
EC3 inicijuojamų, koordinuojamų ir
kuriamų naujų technologinių priemonių, kurias savo
operacijoms naudoja EC3 ir (arba) valstybės narės, mastas;
–
mastas, kuriuo viešojo ir privačiojo
sektorių partnerystė prisideda prie EC3 darbo;
–
valstybių narių pasitenkinimo visais EC3
produktais ir paslaugomis lygis.
1.5.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pagrindas
1.5.1.     Trumpalaikiai arba ilgalaikiai
poreikiai
Europolo
pertvarkymu prisidedama prie platesnio proceso, kuriuo siekiama atviros ir
saugios Europos piliečių labui ir saugumui, kaip nustatyta Stokholmo
programoje. Šioje programoje raginama imtis įvairių priemonių
siekiant tikslo, o Europolas turėtų tapti „keitimosi informacija tarp
valstybių narių teisėsaugos institucijų centru,
paslaugų teikėju ir teisėsaugos tarnyboms skirta platforma“.
Europolo vaidmuo – remti valstybių narių teisėsaugos
institucijas ir jų būsimos veiklos prioritetus, todėl sprendimai
turi būti priimami tarpinstituciniu konsensusu.
Drauge,
laikantis Lisabonos sutarties ir Bendro pareiškimo dėl reguliavimo
agentūrų, Europolo veiklą turi reguliariai kontroliuoti Europos
Parlamentas ir nacionaliniai parlamentai, o jo valdymas turi būti
derinamas su ES reguliavimo agentūrų standartais.
Be
to, kalbant apie duomenų apsaugą, Europolo taikomi duomenų
apsaugos tvarkos standartai turi būti suderinti su kitų duomenų
apsaugos priemonių standartais, o asmens teisė susipažinti su savo
duomenimis turi būti stiprinama nustatant alternatyvią asmens
duomenų tvarkymo teisėtumo tikrinimo procedūrą.
Kokybiškesnis
teisėsaugos pareigūnų mokymas, kurio siekiama šiuo
pasiūlymu, pakeltų policijos veiklos standartų lygį visoje
ES, padidintų teisėsaugos įstaigų tarpusavio
pasitikėjimą, prisidėtų prie bendros teisėsaugos
kultūros plėtotės ir ES veiksmų efektyvumo sprendžiant
bendrus saugumo uždavinius.
Nors
elektroninių nusikaltimų skaičius nuolat auga, o jie patys
nuolat sudėtingėja, iki EC3 įsteigimo ES neturėjo
adekvačių pajėgumų kovoti su tokiais nusikaltimais – taip
buvo ne tik dėl ypatingo elektroninių nusikaltimų sudėtingumo,
sparčios raidos ir reikmės turėti aukšto lygio techninę
kompetenciją, kuri padėtų suprasti tokių nusikaltimų
ypatumus ir modus operandi, bet ir dėl nepakankamų
informacijos srautų. Nacionaliniu ir ES lygmenimis įgytos žinios ir
kompetencija turi būti perduodamos kitoms valstybėms narėms, kad
ES galėtų geriau pasirengti kovoti su elektroniniais nusikaltimais –
iš esmės tarpvalstybinio pobūdžio reiškiniu, reikalaujančiu
bendradarbiavimo.
1.5.2.     Papildoma ES dalyvavimo nauda
Bendradarbiavimas
teisėsaugos srityje ES nebus įmanomas be nacionalinių
teisėsaugos institucijų bei kitų ES ir trečiųjų
šalių įstaigų veiksmingo dalijimosi informacija apie
nusikaltimus ir žvalgybos duomenimis. Norint veiksmingai kovoti su
nusikaltimais, būtina užtikrinti prieigą prie aktualios naujausios
informacijos apie nusikaltimus, dalytis ja ir ją analizuoti. Europolas
turi palankiausias sąlygas paremti šios srities bendradarbiavimą ir
užtikrinti ES lygmens koordinavimą.
Kad
būtų užtikrinta veiksminga prevencija ir veiksmingai kovojama su
tarpvalstybiniais nusikaltimais, vien nacionalinės policijos
pajėgų nepakaks. Reikia koordinuoti veiklą ir bendradarbiauti su
viešosiomis ir privačiosiomis suinteresuotosiomis šalimis visoje ES.
Europolas – vienintelė ES agentūra, teikianti šios srities
paramą valstybių narių teisėsaugos agentūroms.
Europolas teikia joms unikalias operatyvines paslaugas, padedančias kovoti
su sunkiais tarpvalstybiniais nusikaltimais (pavyzdžiui, kriminalinės
analizės, ekspertizės ir operatyvinės pagalbos vykdant
tarpvalstybinius tyrimus). Tačiau dabartinės teisinės nuostatos
neleidžia Europolui būti visapusiškai veiksmingam ir suteikti
valstybėms narėms būtinas, išsamias ir modernias priemones. Šias
teisines nuostatas galima pakeisti tik ES lygmens teisės aktų
reforma. To negalima padaryti nei nacionaliniu, regioniniu ar vietos lygmeniu,
nei jokiais paties Europolo lygmens veiksmais.
Be
to, Lisabonos sutartimi reikalaujama nustatyti Europolo veiklos
parlamentinės kontrolės mechanizmą, o Bendru pareiškimu dėl
reguliavimo agentūrų reikalaujama suderinti Europolo valdymą su
kitų ES agentūrų valdymu. Todėl reikia ES
teisėkūros intervencijos.
ES
įsitraukus į teisėsaugos pareigūnų mokymo veiklą
būtų užtikrinta koordinuota tokio mokymo plėtotė ir
įgyvendinimas. Šioje srityje valstybių narių lygmeniu arba ES
lygmeniu (per CEPOL) jau dabar nuveikta nemažai. Tačiau, kaip paaiškinama
pridedamame Komunikate dėl Europos teisėsaugos pareigūnų
mokymo sistemos, reikia padaryti gerokai daugiau, pavyzdžiui, užtikrinti, kad
mokymas geriau tenkintų reikmes, atitinkančias vadovaujantis
aukščiausiais kokybės standartais nustatytus ES lygmens prioritetus.
EC3
buvo įsteigtas siekiant įveikti daugelį iš šių
kliūčių, veiksmingai tirti elektroninius nusikaltimus ir
patraukti pažeidėjus baudžiamojon atsakomybėn ES lygmeniu. Tai vienas
svarbiausių žingsnių, žengtų įgyvendinant bendrą ES
strategiją, kuriuo siekiama padidinti kibernetinį saugumą, o
kibernetinę erdvę paversti teisingumo erdve, kurioje visų
suinteresuotųjų šalių bendromis pastangomis užtikrinamos žmogaus
teisės ir pagrindinės laisvės.
1.5.3.     Panašios patirties išvados
Tarybos
sprendimo, kuriuo įsteigtas Europolas, išorės vertinimas
privertė susimąstyti, kaip būtų galima pagerinti Europolo
veiksmingumą. Buvo patvirtinta, kad Europolas yra gerai veikianti
agentūra, kurios veikla yra svarbi ir padeda didinti Europos
piliečių saugumą. Vis dėlto vertintojai taip pat
nustatė įvairių sričių, kurias reikėtų
tobulinti. Konsultacijos su išorės suinteresuotosiomis šalimis Europolo
reformos klausimais ir ne viena metinė ar speciali Europolo ataskaita
padėjo aiškiau suprasti, ką reikėtų pakeisti Europolo
veikloje. Dažniausiai minėti šie aspektai: nepakankama valstybių
narių teikiama informacija, teisiniai tiesioginio bendradarbiavimo su
privačiuoju sektoriumi apribojimai ir griežta teisinė
bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis tvarka (kuri turės būti
pakeista dėl Lisabonos sutarties įsigaliojimo).
Žvelgiant
plačiau, itin svarbus kovos su tarpvalstybiniais nusikaltimais
sėkmės veiksnys – teisėsaugos agentūroms suteikiama prieiga
prie aktualios ir naujausios informacijos apie nusikaltimus ir dalijimasis šia
informacija. Tai patvirtinta įgyvendinant ne vieną ES priemonę,
pavyzdžiui, Priumo pamatinį sprendimą ar Švedijos iniciatyvos
pamatinį sprendimą.
Pridedamas
komunikatas, kuriame pristatoma Europos teisėsaugos pareigūnų
mokymo sistema, grindžiamas 2012 m. CEPOL apžvalga ir išsamiomis
konsultacijomis su valstybių narių ir TVR agentūrų
ekspertais. Iš rezultatų matyti reikmė geriau koordinuoti veiklą
ir suteikti svarbesnį vaidmenį ES agentūrai kaip mokymo sistemos
įgyvendinimo varomajai jėgai ir koordinatorei, glaudžiai
bendradarbiaujančiai su kitomis agentūromis ir nacionalinių
mokymo įstaigų tinklu. 2011 m. baigta vertinti CEPOL
penkerių metų veikla ir Komisijos užsakymu atliktas išorės
tyrimas – taip rengtasi poveikio vertinimui. Rezultatai parodė reikmę
plėtoti mokymą apie ES aspektus policijos veikloje, geriau
koordinuoti CEPOL, valstybių narių ir kitų agentūrų
veiklą, gerinti dabartinį CEPOL valdymą ir struktūrą.
Be
to, norint iš esmės kovoti su elektroniniais nusikaltimais reikia
techninio išmanymo, todėl tradicinių tyrimo būdų tiriant
tokio pobūdžio nusikaltimus nebepakanka. Jei teisėsaugos tarnybos
nebus mokomos naudotis aukšto lygio IT ir suprasti šios srities
technologijų sudėtingumą, jei neatsiras naujų
skaitmeninės ekspertizės specialistų ir nebus ugdomi
gebėjimai dirbti su sparčiai kintančiomis technologijomis ir
kibernetinių nusikaltėlių modus operandi, ES
pajėgumai adekvačiai kovoti su elektroniniais nusikaltimais ir toliau
bus nepakankami. Sparčiai kintant technologijoms, reikia sparčiai
plėtoti technologines kovos su elektroniniais nusikaltimais priemones bei
ugdyti darbuotojus, kurie gebėtų prisitaikyti ir naudotis sukauptomis
žiniomis ir kompetencija.
1.5.4.     Suderinamumas ir galima
sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis
Europolo
reglamentu, kuriuo Europolas paverčiamas kriminalinės žvalgybos
centru Europoje, prisidedama prie atviros ir saugios Europos piliečių
labui ir saugumui, kaip nustatyta Stokholmo programoje. Jeigu operatyvinę
ir mokymo veiklą vykdytų viena agentūra, atsirastų
daugialypė dinamika, kuri padidintų operatyvinės veiklos
veiksmingumą ir aktualumą ir padėtų sutelkti
dėmesį į ES mokymą.
Be
to, veiksmingesnis Europolas bus pajėgesnis siekti Komisijos komunikate
„ES vidaus saugumo strategijos įgyvendinimas“ nustatytų tikslų
ir sustiprinti bendrą policijos bendradarbiavimą ES.
Siūlomu
Europolo valdymu būtų prisidedama prie nuoseklaus Bendrame pareiškime
dėl reguliavimo agentūrų numatyto ES agentūrų valdymo
modelio taikymo. Nustačius Europolo veiklos parlamentinę
kontrolę ir naujas bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis
priemones, Europolas imtų atitikti Lisabonos sutarties reikalavimus
(t. y. už derybas dėl tarptautinių dalijimosi informacija
susitarimų būtų atsakinga Komisija, o ne Europolas).
Pasiūlymu
taip pat siekiama nustatyti aiškias Europolo kompetencijos ribas, išvengti
veiklos dubliavimo su kitomis TVR agentūromis ir suderinti
bendradarbiavimą su Europolu. Reglamente siūlomos priemonės
(pavyzdžiui, valstybių narių prašymu pradėti nusikalstamos
veikos tyrimą, drauge informuojant Eurojustą) turėtų
ilgainiui būti atspindėtos ir kitų agentūrų
(pavyzdžiui, Eurojusto) teisės bazėse.
1.6.        Trukmė ir finansinis poveikis

¨ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
ribota
–
¨  Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo MMMM [MM DD] iki MMMM [MM
DD]
–
¨  Finansinis poveikis nuo MMMM iki MMMM
þ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
neribota
–
EC3 įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo
2013 m., o Europolo reformos ir mokymo veiklos integravimo – nuo
2015 m.
–
vėliau – visavertis taikymas.
1.7.        Numatytas (-i) valdymo
būdas (-ai)[49]
þ Netiesioginis centralizuotas valdymas, vykdymo užduotis perduodant:
–
¨  vykdomosioms įstaigoms
–
þ  Europos Sąjungos įsteigtoms įstaigoms[50]
–
¨  nacionalinėms viešojo sektoriaus arba viešąsias paslaugas
teikiančioms įstaigoms
–
¨  asmenims, atsakingiems už konkrečių veiksmų
vykdymą pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį
ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame teisės akte, apibrėžtame
Finansinio reglamento 49 straipsnyje
¨ Jungtinis valdymas
kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti)
Jei nurodomas daugiau
kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio
punkto pastabų skiltyje.
Pastabos
Nurodyti finansiniai
ir žmogiškieji ištekliai apima numatytą bendrą sumą Europolui
iki 2020 m., į kurią įtrauktos lėšos papildomoms
finansinėms reikmėms, susijusioms su didesnių Europolo
įgaliojimų, įskaitant mokymą, įgyvendinimu.
2.           VALDYMO PRIEMONĖS
2.1.        Priežiūros ir
atskaitomybės taisyklės
Nurodyti dažnumą
ir sąlygas.
Norint
užtikrinti Europolo veiksmingumą, bus svarbu stebėti ir vertinti,
kaip jis įgyvendina savo veiklą. Vadovaujantis Bendru pareiškimu
dėl ES reguliavimo agentūrų, į darbo programą
įtraukta Europolo veikla bus susieta su svarbiausiais veiklos rodikliais.
Europolo veikla bus vertinama pagal šiuos rodiklius metinėje veiklos
ataskaitoje.
Europolui
bus taikomos agentūrų horizontalios valdymo taisyklės, be to,
jis rengs metinę ataskaitą, o kas penkerius metus Komisija užsakys
atlikti bendrą vertinimą.
Kad
būtų galima stebėti, kaip valstybės narės teikia
informaciją, Europolas kasmet praneš Europos Parlamentui ir Tarybai apie
kiekvienos valstybės narės indėlį. Šiose ataskaitose bus
pateikta konkrečių kiekybinių ir kokybinių rodiklių ir
aptartos tendencijos.
Be
to, pasiūlyme nustatomos Europolo veiklos kontrolės taisyklės,
kuriomis vadovausis Europos Parlamentas ir nacionaliniai parlamentai,
vertindami Europolo darbo programos ir biudžeto įgyvendinimą.
Europolo
valdyba bus atsakinga už veiksmingą agentūros administracinio,
operatyvinio ir biudžeto valdymo priežiūrą.
2.2.        Valdymo ir kontrolės
sistema
2.2.1.     Nustatyta rizika
Nusikaltėlių
veikla darosi vis sudėtingesnė, įvairesnė ir
tarptautiškesnė. Dideli nusikaltėlių ir teroristų tinklai
kelia didžiulę grėsmę ES ir jos piliečių vidaus
saugumui. Nusikalstama veikla vis dažniau yra susijusi su įvairiomis
prekėmis, apima įvairias nusikalstamas veikas ir yra tarpvalstybinio
masto. Nacionalinės teisėsaugos pajėgos nebegali veikti
pavieniui; jos turi bendradarbiauti tarpusavyje ir su Europolu – ES
kriminalinės žvalgybos centru. Reikia stiprinti Europolo personalą,
kad būtų galima spręsti šiame reglamente iškeltus uždavinius ir tenkinti
reikalavimus. Dabartinių darbuotojų perskirstymo galimybės buvo
visapusiškai išnaudotos. Jei nebus suteikta prašomų naujų etatų,
bus trukdoma taikyti Sąjungos teisę ir mažinamas ES vidaus saugumo
lygis.
2.2.2.     Numatomas (-i) kontrolės
metodas (-ai)
Atliekama
tokia Europolo veiklos kontrolė: biudžeto kontrolė, vidaus auditas,
metinės Audito Rūmų ataskaitos, kasmetinis ES biudžeto
įvykdymo tvirtinimas ir OLAF tyrimai, kuriais visų pirma siekiama
užtikrinti, kad agentūroms paskirti ištekliai būtų tinkamai
naudojami. Europolo veiklą, vadovaujantis Sutarties 228 straipsniu,
prižiūrės ir ombudsmenas. Tokia administracinė kontrolė
užtikrina ne vieną procedūrinę apsaugos priemonę, kuria
siekiama tenkinti suinteresuotųjų šalių interesus.
2.3.        Sukčiavimo ir
pažeidimų prevencijos priemonės
Nurodyti dabartines
arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones.
Kovojant
su sukčiavimu, korupcija ir kita neteisėta veikla, Reglamento (EB)
Nr. 1073/1999 nuostatos agentūrai turėtų būti taikomos be
apribojimų, kaip nustatyta Reglamento 21 straipsnyje.
3.           PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS
POVEIKIS
3.1.        Atitinkama (-os)
daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir
biudžeto išlaidų eilutė (-ės)
·      Dabartinės biudžeto eilutės
Daugiametės
finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti
eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris [Išlaidų kategorija.....................] || DA / NDA ([51])   || ELPA šalių[52]   || šalių kandidačių[53]   || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
   || [XX.YY.YY.YY]   || DA / NDA || TAIP / NE || TAIP / NE || TAIP / NE || TAIP / NE
·      Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės[54]
Daugiametės
finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti
eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris [Išlaidų kategorija.....................] || DA / NDA || ELPA šalių || šalių kandidačių || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
 3 || 18.02YYYY: Europolas || DA || NE || NE || NE || NE
3.2.        Numatomas poveikis išlaidoms
3.2.1.     Numatomo poveikio išlaidoms
suvestinė
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || 3 || Saugumas ir pilietiškumas
 Europolas ||   ||   || 2015[55]   || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || IŠ VISO
 1 antraštinė dalis || Įsipareigojimai || (1) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mokėjimai || (2) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2 antraštinė dalis || Įsipareigojimai || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mokėjimai || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 3 antraštinė dalis || Įsipareigojimai || (3a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || Mokėjimai || (3b) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO asignavimų Europolui [56][57] || Įsipareigojimai || =1+1a +3a ||  99,675 ||  100,667 ||  102,657 ||  104,689 ||  106,760 ||  108,874 ||  623,322
 Mokėjimai || =2+2a +3b ||  99,675 ||  100,667 ||  102,657 ||  104,689 ||  106,760 ||  108,874 ||  623,322
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || 5 || Administracinės išlaidos
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || IŠ VISO
 Vidaus reikalų GD ||
  Žmogiškieji ištekliai || 0,615 || 0,615 || 0,615 || 0,615 || 0,615 || 0,615 || 3,690
  Kitos administracinės išlaidos || 0,038 || 0,288 || 0,288 || 0,038 || 0,288 || 0,288 || 1,228
 VIDAUS REIKALŲ GD IŠ VISO || Asignavimai || 0,653 || 0,903 || 0,903 || 0,653 || 0,903 || 0,903 || 4,918
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || 0,653 || 0,903 || 0,903 || 0,653 || 0,903 || 0,903 || 4,918
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || IŠ VISO
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Įsipareigojimai || 100,328 || 101,570 || 103,560 || 105,342 || 107,663 || 109,777 || 628,240
 Mokėjimai || 100,328 || 101,570 || 103,560 || 105,342 || 107,663 || 109,777 || 628,240
 Išlaidos Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui ||   ||

mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || IŠ VISO
  Žmogiškieji ištekliai || 0,111 || 0,111 || 0,111 || 0,111 || 0,111 || 0,111 || 0,666
  Kitos administracinės išlaidos || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,150 || 0,153 || 0,877
 IŠ VISO Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || 0,250 || 0,253 || 0,256 || 0,259 || 0,261 || 0,264 || 1,543
3.2.2.     Numatomas poveikis
agentūros asignavimams
–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai
nenaudojami
–
þ  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai
naudojami taip:
Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu)
 Nurodyti tikslus ir rezultatus   ò ||   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL ||
 Rūšis[58]   || Vidutinės išlaidos || Numeris || Išlaidos || Numeris || Išlaidos || Numeris || Išlaidos || Numeris || Išlaidos || Numeris || Išlaidos || Numeris || Išlaidos || Iš viso || Iš viso išlaidų
 1 KONKRETUS TIKSLAS[59] Būti svarbiausiu teisėsaugos veiklos ir teisėsaugos kompetencijos rėmimo centru ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultatas || Tarpvalstybinių tyrimų rėmimas rengiant žvalgybos ir operatyvinės informacijos ataskaitas; bendrų operacijų koordinavimas   ||   0,009 ||   3800 ||   31,244 ||   3509 ||   31,582 ||   3560 ||   32,041 ||   3600 ||   32,400 ||   3660 ||   32,941 ||   3745 ||   33,704 ||   21874 ||   193,912 ||
 - Rezultatas || Platformos tam tikrų sričių specialistams, žinių produktams ir dalijimuisi naujausiais kovos su nusikalstamumu metodais ||   0,163 ||   50 ||   7,811 ||   48 ||   7,895 ||   49 ||   8,010 ||   50 ||   8,100 ||   51 ||   8,235 ||   52 ||   8,426 ||   300 ||   48,477 ||
 1 konkretaus tikslo tarpinė suma ||   ||   39,055 ||   ||   39,477 ||   ||   40,051 ||   ||   40,501 ||   ||   41,177 ||   ||   42,131 ||   ||   242,390 ||
 2 KONKRETUS TIKSLAS Būti ES informacijos apie nusikaltimus centru ||   ||
 - Rezultatas   || Sunkių tarpvalstybinių nusikaltimų ir terorizmo strateginių grėsmių vertinimas ||   0,298 ||   45 ||   12,888 ||   44 ||   13,027 ||   44 ||   13,217 ||   45 ||   13,365 ||   46 ||   13,588 ||   47 ||   13,903 ||   271 ||   79,988 ||
 - Rezultatas   || Veiksmingos, saugios dalijimosi informacija priemonės ir komunikacijos kanalai VN ||   0,672 ||   20 ||   12,888 ||   19 ||   13,027 ||   20 ||   13,217 ||   20 ||   13,365 ||   20 ||   13,588 ||   21 ||   13,903 ||   120 ||   79,988 ||
 - Rezultatas   || Didesni analitiniai pajėgumai dėl išplėtotų analizės sistemų ir darbuotojų specializacijos ||   0,554 ||   25 ||   13,279 ||   24 ||   13,423 ||   25 ||   13,617 ||   25 ||   13,771 ||   25 ||   14,001 ||   26 ||   14,325 ||   150 ||   82,416 ||
 2 konkretaus tikslo tarpinė suma ||   || 39,055 ||   || 39,477 ||   || 40,051 ||   || 40,501 ||   || 41,177 ||   || 42,131 ||   || 242,390 ||
 3 KONKRETUS TIKSLAS Koordinuoti ES teisėsaugos pareigūnų mokymo politikos įgyvendinimą ir teikti atitinkamas ES lygmens mokymo ir mainų paslaugas ||   ||
 - Rezultatas || Reikmių, koordinavimo ir kokybės užtikrinimo produktai || 0,222 || 6 || 1,301 || 6 || 1,301 || 6 || 1,301 || 6 || 1,301 || 6 || 1,301 || 6 || 1,301 || 36 || 7,807 ||
 - Rezultatas || Bendros mokymo programos ir planai, e. mokymosi moduliai || 0,108 || 18 || 1,899 || 18 || 1,899 || 18 || 1,899 || 18 || 1,899 || 18 || 1,899 || 18 || 1,899 || 108 || 11,393 ||
 - Rezultatas || Jokių mokymų || 0,038 || 135 || 5,121 || 135 || 5,121 || 135 || 5,121 || 135 || 5,121 || 135 || 5,121 || 135 || 5,121 || 810 || 30,728 ||
 - Rezultatas || Jokių mainų || 0,003 || 415 || 1,245 || 145 || 0,434 || 196 || 0,587 || 248 || 0,743 || 300 || 0,901 || 354 || 1,063 || 1658 || 4,971 ||
 3 konkretaus tikslo tarpinė suma ||   || 9,566 ||   || 8,755 ||   || 8,908 ||   || 9,064 ||   || 9,222 ||   || 9,384 ||   || 54,899 ||
 4 KONKRETUS TIKSLAS Didinti ES pajėgumą kovoti su elektroniniais nusikaltimais, darančiais žalą ES piliečiams ir įmonėms ir atnešančiais nuostolių ES ekonomikai ||   ||
 - Rezultatas || VN tyrimų, kuriais siekiama išardyti e. nusikaltimų tinklus, rėmimas || 1,237 || 2 || 4,500 || 2 || 4,860 || 2 || 5,117 || 2 || 5,484 || 3 || 5,695 || 3 || 5,711 || 14 || 31,367 ||
 - Rezultatas || Suinteresuotųjų šalių informacijos mainai ir duomenų telkimas || 0,516 || 4 || 3,750 || 4 || 4,049 || 5 || 4,265 || 5 || 4,570 || 5 || 4,745 || 5 || 4,759 || 28 || 26,138 ||
 - Rezultatas || ES masto strateginis vertinimas, ekspertizės priemonės, viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė, mokymas || 0,344 || 6 || 3,750 || 6 || 4,049 || 7 || 4,265 || 7 || 4,570 || 8 || 4,745 || 8 || 4,759 || 42 || 26,138 ||
 4 konkretaus tikslo tarpinė suma ||   || 12,000 ||   || 12,958 ||   || 13,647 ||   || 14,624 ||   || 15,185 ||   || 15,229 ||   || 83,643 ||
 IŠ VISO IŠLAIDŲ ||   || 99,675 ||   || 100,667 ||   || 102,657 ||   || 104,689 ||   || 106,76 ||   || 108,874 ||   || 623,322 ||
3.2.3.     Numatomas poveikis
[įstaigos] žmogiškiesiems ištekliams
3.2.3.1.  Suvestinė
–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai
asignavimai nenaudojami
–
þ  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai
asignavimai naudojami taip:
–
Prielaida: personalo pokyčiai metų
viduryje.
–
Šie skaičiai rodo ekonomiją, kurią
lems CEPOL ir Europolo sujungimas – 2015–2020 m. bus sutaupyta 14
laikinųjų darbuotojų etatų (10,1 mln. EUR).
Darbuotojų
skaičius
   || 2015[60] || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 Pareigūnai (AD) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Pareigūnai (AST) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Sutartininkai || 106 || 106 || 106 || 106 || 106 || 106
 Laikinieji darbuotojai || 502 || 497 || 492 || 492 || 496 || 500
 Deleguotieji nacionaliniai ekspertai || 45,5 || 45,5 || 45,5 || 45,5 || 45,5 || 45,5
 IŠ VISO || 653,5 || 648,5 || 643,5 || 643,5 || 647,5 || 651,5
mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu)
   || 2015[61] || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || IŠ VISO
 Pareigūnai (AD) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Pareigūnai (AST) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Sutartininkai || 7,420 || 7,420 || 7,420 || 7,420 || 7,420 || 7,420 || 44,520
 Laikinieji darbuotojai || 65,107 || 65,435 || 64,780 || 64,452 || 64,714 || 65,238 || 389,726
 Deleguotieji nacionaliniai ekspertai || 3,549 || 3,549 || 3,549 || 3,549 || 3,549 || 3,549 || 21,294
 IŠ VISO || 76,076 || 76,404 || 75,749 || 75,421 || 75,683 || 76,207 || 455,540
3.2.3.2.   Numatomi pagrindinio GD
žmogiškųjų išteklių poreikiai
–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai
nenaudojami
–
þ  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai
naudojami taip:
Sąmatą nurodyti visos darbo dienos
ekvivalentais (arba ne smulkiau nei dešimtųjų tikslumu)
   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
  Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) ||
 18 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5
 XX 01 01 02 (Delegacijos) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalento vienetais (FTE))[62]
 18 01 02 01 (CA, SNE, INT finansuojami iš bendrojo biudžeto) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
 XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT ir JED delegacijose) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy[63]   || - būstinėje[64] ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - delegacijose   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (CA, SNE, INT – netiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (CA, SNE, INT – tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO || 5,5 || 5,5 || 5,5 || 5,5 || 5,5 || 5,5
XX yra
atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis.
Žmogiškųjų
išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus
priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate. Šiais
tikslais atsakingame GD didinti darbuotojų skaičiaus veiklai vykdyti
nereikės.
Vykdytinų
užduočių aprašymas:
 Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || Atstovauja Komisijai Agentūros valdyboje. Rengia Komisijos nuomonę apie metinę darbo programą ir stebi jos įgyvendinimą. Stebi, kaip įgyvendinamas biudžetas. Vienas pareigūnas stebi, kaip įgyvendinama mokymo veikla ir padeda ją plėtoti. Vienas pareigūnas stebi EC3 veiklą, visų pirma, kaip EC3 siekia savo tikslų. Ši veikla apima atstovavimą Komisijai EC3 programos taryboje. Be to, šis pareigūnas yra EC3 ir Komisijos politinės veiklos, susijusios su EC3, tarpininkas.
 Išorės personalas || Deleguotieji nacionaliniai ekspertai pareigūnams ir laikiniesiems darbuotojams padės vykdyti minėtus uždavinius, o Agentūrai plėtoti savo veiklą pagal ES politikos nuostatas bei dalyvaus ekspertų posėdžiuose.
Visos darbo dienos ekvivalento
sąnaudų apskaičiavimo aprašymas turėtų būti
įtrauktas į priedo 3 skirsnį.
3.2.3.3.  Numatomi Europos duomenų
apsaugos priežiūros pareigūno žmogiškųjų išteklių
poreikiai
–      ¨  Pasiūlymui
(iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai nenaudojami
–
þ  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai
naudojami taip:
Sąmatą
nurodyti sveikaisiais skaičiais (arba ne smulkiau nei šimtųjų
tikslumu)
   || 2015 || 2016 ||   2017 ||   2018 || 2019 || 2020
  Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) ||
 XX 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) || 0,65 || 0,65 || 0,65 || 0,65 || 0,65 || 0,65
 XX 01 01 02 (Delegacijos) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalento vienetais (FTE))[65]
 XX 01 02 01 (CA, SNE, INT finansuojami iš bendrojo biudžeto) || 0,35 || 0,35 || 0,35 || 0,35 || 0,35 || 0,35
 XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT ir JED delegacijose) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy[66]   || - būstinėje[67] ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - delegacijose ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (CA, SNE, INT – netiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (CA, SNE, INT – tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1
3.2.3.4.  Kitos preliminarios
administracinės Europos duomenų apsaugos priežiūros
pareigūno išlaidos
 Kitos administracinės išlaidos || Metai || Metai || Metai || Metai || Metai || Metai || IŠ VISO ||
 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 ||
 Posėdžiai || 0,082 || 0,084 || 0,085 || 0,087 || 0,089 || 0,091 || 0,517 ||
 Komandiruotės || 0,007 || 0,007 || 0,007 || 0,007 || 0,008 || 0,008 || 0,044 ||
 Publikacijos ir (arba) vertimas || 0,050 || 0,051 || 0,052 || 0,053 || 0,054 || 0,055 || 0,315 ||
 IŠ VISO || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,150 || 0,153 || 0,877 ||
3.2.4.     Suderinamumas su dabartine
daugiamete finansine programa
–
þ  Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka dabartinę daugiametę
finansinę programą
–
¨  Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą),
reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos
išlaidų kategorijos programavimą
Paaiškinti, kaip reikia pakeisti programavimą, ir
nurodyti atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas.
–
¨  Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina
taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę
programą[68]
Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti
atitinkamas išlaidų kategorijas, biudžeto eilutes ir sumas.
3.2.5.     Trečiųjų
šalių įnašai
–
þ Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su trečiosiomis
šalimis finansavimo
–
¨  Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas bendras finansavimas
apskaičiuojamas taip:
Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų
tikslumu)
   || Metai N || Metai N+1 || Metai N+2 || Metai N+3 || atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą) || Iš viso
 Nurodyti bendrą finansavimą teikiančią įstaigą ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Numatomas poveikis
įplaukoms
–
þ  Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio
įplaukoms
–
¨  Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį:
–
¨         nuosaviems ištekliams
–
¨         įvairioms įplaukoms
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Biudžeto įplaukų eilutė || Einamųjų metų biudžeto asignavimai || Pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis[69]
 Metai N || Metai N+1 || Metai N+2 || Metai N+3 || atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą)
 Straipsnis …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Įvairių
asignuotųjų įplaukų atveju nurodyti biudžeto išlaidų eilutę
(-es), kuriai (-oms) daromas poveikis.
[…]
Nurodyti poveikio
įplaukoms apskaičiavimo metodą.
[…]
Finansinės teisės akto
pasiūlymo pažymos priedėliai
1 priedėlis. EC3 darbuotojų
poreikis 2013–2019 m.
Darbuotojai 2013 m.
Europolas EC3
skirs 5 etatus ir 7 laisvas vietas. Laisvos vietos bus
užpildytos tokia tvarka:
–
1 analitikas, AD6, įprastinis Europolo
analitikų įdarbinimas
–
3 specialistai, AD6, Cyborg – Twins – Terminal
–
2 specialistai, AD6, duomenų gretinimas
–
1 vyresnysis specialistas, AD7, ekspertizė
Centrui taip pat
gali būti skirta papildomų deleguotųjų nacionalinių
ekspertų (SNE) (sprendimas kol kas nepriimtas)
 2013 || Strategija ir prevencija || Informavimas ir ryšiai || MTTP, ekspertizė ir mokymas || Duomenų gretinimas || Operacijos || Valdymas || IŠ VISO
 2012 m. bazinis LD || 4 || 1 || 1 || 1 || 17 || 1 || 25
 2012 m. bazinis SNE ||   || 1 ||   ||   || 5 ||   || 6
 LD perskirstymas ||   ||   || +1 ||   ||   || +3 || +4
 SNE perskirstymas ||   ||   || +1 ||   ||   ||   || +1
 Laisvų darbo vietų perskirstymas ||   ||   || +1 || +2 || +4 ||   || +7
 Nauji SNE ||   || +1 ||   ||   ||   ||   || +1
 IŠ VISO LD 2013 m. || 4 || 1 || 3 || 3 || 21 || 4 || 36
 IŠ VISO SNE 2013 m. ||   || 2 || 1 ||   || 5 ||   || 8
Darbuotojai 2014 m.
Kadangi
2013 m. EC3 veiklos poreikiai nebuvo patenkinti, 2014 m. prašoma
skirti 17 laikinųjų darbuotojų etatų. Išsamus
paaiškinimas pateikiamas 2 priede. 17 etatų paskirstomi taip:
–
11 AD5: duomenų
gretinimas – 1, operacijos – 7, Informavimas / ryšiai – 2, mokymas – 1
–
3 AD6: ekspertizė
- 3
–
2 AD7: valdymas – 1,
strategija – 1
–
1 AD12: valdymas - 1
 2014 || Strategija ir prevencija || Informavimas ir ryšiai || MTTP, ekspertizėir mokymas || Duomenų gretinimas || Operacijos || Valdymas || IŠ VISO
 Bazinis LD || 4 || 1 || 3 || 3 || 21 || 4 || 36
 Bazinis SNE ||   || 2 || 1 ||   || 5 ||   || 8
 Papildomi LD || +1 || +2 || +4 || +1 || +7 || +2 || +17
 Papildomi SNE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO LD || 5 || 3 || 7 || 4 || 28 || 6 || 53
 IŠ VISO SNE ||   || 2 || 1 ||   || 5 ||   || 8
Darbuotojai 2015 m.
2015 m. prašoma 21 etato. Išsamus paaiškinimas pateikiamas
2 priede.
21 etatas paskirstomas taip:
–
19 AD5: operacijos –
10, informavimas ir ryšiai – 1, moksliniai tyrimai – 1, duomenų gretinimas
– 7
–
1 AD6: strategija – 1
–
1 AD7: ekspertizė – 1
 2015 || Strategija ir prevencija || Informavimas ir ryšiai || MTTP, ekspertizė ir mokymas || Duomenų gretinimas || Operacijos || Valdymas || IŠ VISO
 Bazinis LD || 5 || 3 || 7 || 4 || 28 || 6 || 53
 Bazinis SNE ||   || 2 || 1 ||   || 5 ||   || 8
 Papildomi LD || +1 || +1 || +2 || +7 || +10 ||   || +21
 Papildomi SNE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO LD || 6 || 4 || 9 || 11 || 38 || 6 || 74
 IŠ VISO SNE ||   || 2 || 1 ||   || 5 ||   || 8
Darbuotojai 2016 m.
2016 m.
prašoma 4 etatų. Išsamus paaiškinimas pateikiamas 2 priede.
4 etatai
paskirstomi taip:
–
4 AD5: operacijos – 2, ekspertizė – 1,
strategija – 1
 2016 || Strategija ir prevencija || Informavimas ir ryšiai || MTTP, ekspertizė ir mokymas || Duomenų gretinimas || Operacijos || Valdymas || IŠ VISO
 Bazinis LD || 6 || 4 || 9 || 11 || 38 || 6 || 74
 Bazinis SNE ||   || 2 || 1 ||   || 5 ||   || 8
 Papildomi LD || +1 ||   || +1 ||   || +2 ||   || +4
 Papildomi SNE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO LD || 7 || 4 || 10 || 11 || 40 || 6 || 78
 IŠ VISO SNE ||   || 2 || 1 ||   || 5 ||   || 8
Darbuotojai 2017 m.
2017 m.
prašoma 4 etatų. Išsamus paaiškinimas pateikiamas 2 priede.
4 etatai
paskirstomi taip:
–
4 AD5: operacijos – 3, informavimas – 1
 2017 || Strategija ir prevencija || Informavimas ir ryšiai || MTTP, ekspertizė ir mokymas || Duomenų gretinimas || Operacijos || Valdymas || IŠ VISO
 Bazinis LD || 7 || 4 || 10 || 11 || 40 || 6 || 78
 Bazinis SNE ||   || 2 || 1 ||   || 5 ||   || 8
 Papildomi LD ||   || +1 ||   ||   || +3 ||   || +4
 Papildomi SNE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO LD || 7 || 5 || 10 || 11 || 43 || 6 || 82
 IŠ VISO SNE ||   || 2 || 1 ||   || 5 ||   || 8
Darbuotojai 2018 m.
2017 m.
prašoma 4 etatų. Išsamus paaiškinimas pateikiamas 2 priede.
4 etatai
paskirstomi taip:
–
3 AD5: operacijos – 3
–
1 AD6: ekspertizė – 1
 2018 || Strategija ir prevencija || Informavimas ir ryšiai || MTTP, ekspertizė ir mokymas || Duomenų gretinimas || Operacijos || Valdymas || IŠ VISO
 IŠ VISO LD || 7 || 5 || 10 || 11 || 43 || 6 || 82
 IŠ VISO SNE ||   || 2 || 1 ||   || 5 ||   || 8
 Papildomi LD ||   ||   || +1 ||   || +3 ||   || +4
 Papildomi SNE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO LD || 7 || 5 || 11 || 11 || 46 || 6 || 86
 IŠ VISO SNE ||   || 2 || 1 ||   || 5 ||   || 8
Darbuotojai 2019 m.
2017 m.
prašoma 4 etatų. Išsamus paaiškinimas pateikiamas 2 priede.
4 etatai
paskirstomi taip:
–
4 AD5: operacijos – 2, duomenų gretinimas – 1,
mokymas – 1
 2019 || Strategija ir prevencija || Informavimas ir ryšiai || MTTP, ekspertizė ir mokymas || Duomenų gretinimas || Operacijos || Valdymas || IŠ VISO
 IŠ VISO LD || 7 || 5 || 11 || 11 || 46 || 6 || 86
 IŠ VISO SNE ||   || 2 || 1 ||   || 5 ||   || 8
 Papildomi LD ||   ||   || +1 || +1 || +2 ||   || +4
 Papildomi SNE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO LD || 7 || 5 || 12 || 12 || 48 || 6 || 90
 IŠ VISO SNE ||   || 2 || 1 ||   || 5 ||   || 8
2 priedėlis. Išsamus EC3 personalo poreikių
paaiškinimas
EC3 veiklos sritys
1.           Duomenų gretinimas
Apibrėžtis
Duomenų gretinimas – naujas Europolo uždavinys, reikalingas EC3
veiklai įgyvendinti. Tiek Komisijos, tiek RAND analitikai pripažįsta,
kad tai turi lemiamos reikšmės EC3 sėkmei.
Komisijos komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui teigiama:
„Informacijos sugretinimo funkcija leistų užtikrinti, kad iš
įvairiausių viešųjų, privačiųjų ir
atvirų šaltinių būtų renkama informacija apie elektroninius
nusikaltimus, papildanti turimus policijos duomenis“. Tarybos išvadose
pažymima, kad EC3 turėtų būti „Sąjungos kovos su
elektroniniu nusikalstamumu ryšių punkto, kuris prisidėtų prie
spartesnio reagavimo kibernetinių išpuolių atveju“.
Paslaugos
Su duomenų gretinimu susijusias paslaugas galima suskirstyti
į tam tikras grupes. Kiekvienu atveju nurodoma, ar tai naujas Europolo
uždavinys ar dabartinės veiklos patobulinimas.
1.           NAUJAS UŽDAVINYS –
užpildyti informacijos, gaunamos iš suinteresuotųjų subjektų,
atsakingų už kibernetinį saugumą ir kovą su elektroniniais
nusikaltimais, spragas. Vienas iš veiksmų – sugriežtinti reikalavimą
pranešti apie elektroninius nusikaltimus nacionalinėms teisėsaugos
institucijoms;
2.           NAUJAS UŽDAVINYS –
pateikti valstybėms narėms reikšmingų ES bylų ir
tyrimų apžvalgą, kad būtų galima imtis prevencinio ir
tiriamojo koordinavimo, maksimizuoti rezultatus ir sumažinti tam išleidžiamas
lėšas;
3.           NAUJAS UŽDAVINYS –
aktyviai stebėti aplinką, nustatyti naujas potencialias grėsmes
ir tinkamai informuoti suinteresuotąsias šalis;
4.           NAUJAS UŽDAVINYS –
valstybių narių teisėsaugos padaliniams užtikrinti 24 valandas
per parą ir 7 dienas per savaitę veikiančią pagalbos
elektroninių nusikaltimų klausimais tarnybą;
5.           NAUJAS UŽDAVINYS –
koordinuoti Europolo ir Kompiuterinių incidentų tyrimo tarnybos
(CERT) veiklą, kad būtų geriau keičiamasi informacija su
CERT bendruomene.
Ištekliai
Europolas neturi specialių pajėgumų duomenų
gretinimo veiklai vykdyti. Todėl 2014–2015 m. tai turėtų
būti EC3 prioritetas. 2013 m. ir vėliau, kol bus įdarbinti
visi numatyti darbuotojai, bus imamasi laikinų priemonių bazinei
duomenų gretinimo paslaugai sukurti. Tai nebus bei ilgalaikė, nei
optimali paslauga, kurios iš EC3 tikisi Komisija, Taryba, valstybės
narės ir kitos suinteresuotosios šalys.
2014 (+ 1 AD5) = 4 TA
2014 m. duomenų gretinimu užsiimantys darbuotojai daugiausia
dėmesio skirs pirmam, ketvirtam ir penktam uždaviniams. Antras ir
trečias uždaviniai bus pradėti įgyvendinti, tačiau visu
pajėgumu jie veikiausiai pradės dirbti tik 2015 m.
2015 (+ 7 AD5) = 11 TA
Papildomi darbuotojai, kurių prašoma 2015 m., yra
būtiniausias minimumas, kad būtų užtikrinta pakankama šios
svarbios paslaugos kokybė. Papildomi darbuotojai padėtų
užtikrinti, kad duomenų gretinimo paslauga būtų teikiama
optimaliu greičiu. Jie taip pat padėtų užtikrinti, kad
būtų tenkinami Komisijos ir Tarybos nustatyti minimalūs
reikalavimai. Duomenų gretinimo paslauga turėtų būti
teikiama 24 valandas per parą ir 7 dienas per savaitę; minimalūs
personalo reikalavimai tokiam režimui įgyvendinti – 8 visos darbo dienos
ekvivalentai ir 1 vienas grupės vadovas. Likę 2 visos darbo dienos
ekvivalentai užsiimtų pirmo, antro ir trečio uždavinių
sprendimu.
2016 – 2019 (+ 1 AD5) = 12 TA
Siekiama 2019 m. turėti 12 laikinųjų
darbuotojų, kurie spręstų visus nustatytus uždavinius ir
galėtų susidoroti su didėjančia elektroninės
informacijos apimtimi.
2.           OPERACIJOS
Apibrėžtis
Tai aukšto lygio tarpvalstybinių
operacijų (ar tyrimų) koordinavimo veikla, taip pat operatyvinė
analizė ir rėmimas, techninė ir skaitmeninė ekspertizė
laboratorijoje ir vietoje.
Atliekant jungtinius elektroninių
nusikaltimų tyrimus užtikrinama aukšto lygio techninė, analitinė
ir teismo ekspertizė ir siekiama geriausių įmanomų
rezultatų bei padedama plėtoti ryšius su ES nepriklausančių
šalių teisėsaugos tarnybomis.
Glaudžiai bendradarbiaujant su Eurojustu ir
Interpolu, remiamos ir koordinuojamos sudėtingos tarptautinės bylos,
kad būtų išvengta pastangų dubliavimo kovojant su elektroniniais
nusikaltimais valstybėse narėse ir šalyse partnerėse.
Paslaugos
Su operacijomis susijusias paslaugas galima suskirstyti į tam
tikras grupes. Kiekvienu atveju nurodoma, ar tai naujas Europolo uždavinys ar
dabartinės veiklos patobulinimas.
1.           PATOBULINIMAS – EC3
informacijos analizė, kad būtų remiamos valstybių narių
operacijos ir prisidedama prie operatyvinės žvalgybos įgyvendinimo.
Taip būtų remiami aukšto lygio tyrimai ir (arba) operacijos,
sudėtingos tarptautinės bylos ir jungtinės tyrimų
grupės;
2.           PATOBULINIMAS –
valstybėms narėms skirta techninė parama vietoje arba iš
Europolo būstinės. Tą galima daryti naudojantis mobiliomis
priemonėmis, kad analitikai ir (arba) specialistai galėtų teikti
tiesioginę ekspertizės pagalbą, susijusią su vykdomais
tyrimais. Tą taip pat galima daryti naudojantis Europolo
būstinėje esančia kibernetinės ekspertizės
laboratorija;
3.           PATOBULINIMAS –
operacijų koordinavimas rengiant posėdžius, remiant jungtines
tyrimų grupes, prisidedant prie EMPACT prioritetų, susijusių su
kova su elektroniniais nusikaltimais, vaikų seksualiniu išnaudojimu
internete ir su sukčiavimu naudojantis mokėjimo kortelėmis,
įgyvendinimo.
Ištekliai
2014 (+ 7 AD5) = 28 LD
2015 (+ 10 AD5) = 38 LD
2016–2019 (+10 AD5) = 48 LD
Ištekliai
operacijų veiklai skiriami remiantis „RAND Europe“ galimybių analize,
kuria Komisija rėmėsi rengdama komunikatą dėl EC3
įsteigimo. Iš esmės išteklių paskirstymas pagal RAND 2014 m.
pabaigoje priklausys nuo elektroninių nusikaltimų masto ir
remiamų bylų skaičiaus.
Atsižvelgiant
į tai, kad informacijos srautas pagal Europolo saugaus keitimosi
informacija tinklo programą (SIENA) per pastaruosius dvejus metus gerokai
išaugo, SIENOS naudojimo tendencijos aiškiai rodo, kad šiek tiek
(14 proc.) išaugo Europolo siunčiamų ir gaunamų
prašymų skaičius ir labai (62 proc.) padidėjo Europolo per
TWINS, TERMINAL ir CYBORG remiamų aukšto lygio operacijų
skaičius. Iš tiesų nuolat auga reikmė didinti pajėgumus,
kad būtų galima užtikrinti pakankamą žmogiškąjį
kapitalą specializuotuose padaliniuose ir toliau teikti reikalingą
kokybišką kriminalinės žvalgybos informaciją apie elektroninius
nusikaltimus.
2012 m. 17
laikinųjų darbuotojų prisidėjo prie 44 aukšto lygio
operacijų vykdymo ir reagavo į 2 593 operatyvinius prašymus. Tai
reiškia, kad vienam laikinajam darbuotojui teko dalyvauti dviejose aukšto lygio
operacijose ir patenkinti 153 operatyvinius prašymus. Tokią
padėtį iš dalies lengvina tai, kad 2013 m. skirti keturi
papildomi laikinieji darbuotojai, tačiau atsižvelgiant į tai, kad
bylų skaičius nuolat auga, ir į tai, kad aukšto lygio operacijos
trunka 6–24 mėn., darbuotojų ir toliau trūksta.
Toliau
pateikiamoje lentelėje pateikiami preliminarūs su operacijomis
susiję skaičiai, nustatyti remiantis prielaida, kad prašymų
skaičius augs tokiu pat tempu, o aukšto lygio operacijų skaičius
stabilizuosis ir nuo 2014 m. bus apie 100.
   || 2012 || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019
 LD skaičius || 17 || 21 || 28 || 38 || 40 || 43 || 46 || 48
 Prašymų skaičius || 2593 || 2956 || 3369 || 3841 || 4379 || 4992 || 5691 || 6488
 Prašymų ir LD santykis || 153 || 141 || 120 || 101 || 109 || 116 || 124 || 135
 ALO skaičius || 44 || 71 || 100 || 100 || 100 || 100 || 100 || 100
 LD ir ALO santykis || 0,39 || 0,29 || 0,28 || 0,38 || 0,40 || 0,43 || 0,46 || 0,48
Iš lentelės
matyti, kad didesnis darbuotojų skaičius operatyvinę
pagalbą pagerintų nedaug. Tiesiog būtų palaikomas
pagrįstas lygis. Kadangi aukšto lygio operacijas (ALO) tenka nuolat remti
visą 6–24 mėn. laikotarpį, toliau bus taikomi atitinkamų
sričių bylų prioritetai. Todėl tais atvejais, kai paprastai
reikėtų teikti visapusišką pagalbą, bus užtikrinamos tik
būtinosios paslaugos.
Reikia
pabrėžti, kad atsižvelgiant į augančio su elektroniniais
nusikaltimais susijusio darbo krūvio tendencijas ir į „RAND Europe“
galimybių analizės rezultatus, 2014 m. operacijų veiklai
vykdyti reikėtų daugiau kaip 70 laikinųjų darbuotojų
(skaičiuojant visos darbo dienos ekvivalentais).
Todėl galima
teigti, kad Europolo prašymas skirti 48 laikinuosius darbuotojus ir
2019 m. jų skaičių padidinti 2–6 darbuotojais (priklausomai
nuo valstybių narių galimybių) yra pagrįstas, jei norime
patenkinti ES piliečių lūkesčius šiais biudžeto apribojimo
laikais.
Minėtos darbo
vietos skiriamos specialistams ir analitikams visose EC3
kompetencijos srityse.
Neoperatyvinės EC3 veiklos sritys
Nors
pagrindinė EC3 veikla – operatyvinė, tiek Komisija, tiek Taryba
pabrėžė reikmę užmegzti platesnę kovos su elektroniniais
nusikaltimais partnerystę, kurioje dalyvautų ne tik kompetentingos
tarnybos, bet ir kitos valstybinės ar privačios įstaigos.
Taryba savo
išvadose
„PABRĖŽIA,
kaip svarbu užtikrinti, kad Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu
centras glaudžiai bendradarbiautų su kitomis atitinkamomis
agentūromis ir subjektais, pavyzdžiui, Eurojustu, Europos policijos
koledžu (CEPOL), Interpolu, Europos tinklų ir informacijos apsaugos
agentūra (ENISA), platesnio pobūdžio kompiuterinių
incidentų tyrimo tarnybos (CERT) bendruomene, ypač privačiuoju
sektoriumi, kad praktiškai plėstų informacinę bazę ir
keistųsi kovos su elektroniniais nusikaltimais Europoje geriausios
praktikos pavyzdžiais;“
PABRĖŽIA,
jog taip pat reikia užtikrinti, kad Europos kovos su elektroniniu
nusikalstamumu centras glaudžiai bendradarbiautų su veikiančiais
Sąjungos forumais, kuriuose sprendžiami elektroninių nusikaltimų
klausimai, ir kad centras remtų šių forumų veiklą ir
pasinaudotų jų ekspertine patirtimi;“
3.           MTTP, EKSPERTIZĖ IR MOKYMAS
Apibrėžtis
MTTP,
ekspertizė ir mokymas yra susiję su techninės grėsmių
analizės ir silpnųjų vietų paieškos programų
moksliniais tyrimais, statine ekspertize, gerąja patirtimi ir mokymu bei
priemonių plėtote. Šis padalinys plėtoja ekonomiškai
efektyvią veiklą ir siekia išnaudoti sinergiją su kitais
dalyviais, kaip antai ES Jungtiniu tyrimų centru.
Jis plėtoja
aukšto lygio skaitmeninės ekspertizės ir susijusius gebėjimus,
kad galėtų jais pasinaudoti remdamas valstybių narių
tyrimus.
Glaudžiai
bendradarbiaudamas su CEPOL ir ECTEG bei su privačiomis bendrovėmis
ir mokslinių tyrimų institucijomis, jis taip pat rengia ir
įgyvendina mokymo apie elektronines priemones programas.
Paslaugos
Su MTTP, ekspertize ir mokymu susijusias paslaugas galima suskirstyti
į tam tikras grupes. Kiekvienu atveju nurodoma, ar tai naujas Europolo
uždavinys ar dabartinės veiklos patobulinimas.
1.           NAUJAS UŽDAVINYS –
informacijos apie valstybių narių reikalavimus, susijusius su
ekspertizės priemonėmis, kaupimas, kad būtų galima kuo
geriau pasinaudoti ES lėšomis (pavyzdžiui, Septintąja bendrąja
programa) plėtojant šias labai reikalingas priemones ir dalijantis jomis
su kompetentingomis valstybių narių institucijomis.
2.           PATOBULINIMAS –
akredituotos ekspertizės pajėgos, užtikrinančios moderniausius
sprendimus, pavyzdžiui, operatyvinės informacijos, gautos iš
kompiuterių, skaitmeninių prietaisų ir skaitmeninės
žiniasklaidos, dešifravimas, atstatymas ir analizė taikant pažangiausius
metodus. Šios pajėgos atsakytų už specialų IRT tinklą,
specializuotą aparatinę įrangą ir programinės
įrangos priemones bei informacijos tvarkymo rėmimą pagal
analizės darbo bylų režimą. Taip pat būtų laikomasi
ISO standartų, kad būtų maksimizuojamas procesų ir jų
rezultatų patikimumas;
3.           PATOBULINIMAS –
standartizuotas mokymo ir pajėgumų didinimo procesas valstybėse
narėse, kad būtų galima gerinti tiek bazines, tiek pažangias
žinias apie tyrimo priemones, procedūras ir tendencijas ir kad visos
valstybės narės galėtų spręsti vis didesnes problemas,
kylančias šioje sparčiai besivystančioje nusikalstamumo srityje;
4.           NAUJAS UŽDAVINYS –
gerosios patirties, susijusios su internetinių tyrimų technika ir
skaitmeninių įrodymų rinkimo ir teikimo standartais, nustatymas
bendradarbiaujant su Eurojustu ir kitais atitinkamais partneriais.
Ištekliai
2014 (+ 1 AD5 ir 3 AD6) = 7 LD
Ekspertizė:
+ 3 vyresnieji specialistai (AD6)
Ekspertizės
paslaugos kompetentingoms tarnyboms bus viena iš svarbiausių EC3
funkcijų. Visos kompetentingos tarnybos turi ekspertizės
laboratorijas, o pačiais sudėtingiausiais atvejais neretai prašoma
Europolo pagalbos, tačiau dažniausiai pagalbos ieškoma išorėje –
specializuotose laboratorijose už teisėsaugos sistemų ribų. Jei
turėtų pakankamai išteklių, EC3 galėtų teikti šias
paslaugas. Be to, valstybių narių laboratorijos susiduria su didžiule
skaitmeninių įrodymų analizės paklausa – kai kurios
laboratorijos darbus vėluoja atlikti daugiau nei dvejus metus.
Centralizavus veiklą, EC3 laboratorija užtikrintų, kad tiek
laboratorijoje, tiek vietoje ekspertizė būtų atliekama ir
ataskaitos teikiamos pagal pažangią metodiką, ir taip
padėtų valstybėms narėms greitai surinkti skaitmeninius
įrodymus. Ši komanda naudotųsi Europos MTTP sukurta pažangiausia
metodika, kad tyrėjams suteiktų veiksmingas priemones. Planuojamai
EC3 laboratorijai 2014 m. reikės 3 vyresniųjų
specialistų, kurie tenkintų bazines žinių, skaitmeninės
ekspertizės, mobiliosios ekspertizės, tinklų ekspertizės ir
kenkimo programinės įrangos atvirkštinės inžinerijos reikmes.
Mokymas: + 1
specialistas (AD5)
Taryba savo
pranešime patvirtina, kad „Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu
centras turėtų tapti Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu
ryšių punktu, turėtų kaupti kovos su elektroniniu nusikalstamumu
ekspertinę patirtį, kad padėtų valstybėms narėms
stiprinti gebėjimus ir turėtų padėti vykdyti
elektroninių nusikaltimų tyrimus valstybėse narėse“.
Nors mokymo ir
pajėgumų didinimo bus siekiama bendradarbiaujant su CEPOL ir kitais
partneriais, šiai veiklai vykdyti reikės vieno specialistų mokymo
koordinatoriaus. Tai minimalus darbuotojų skaičiaus reikalavimas, kad
būtų užtikrinta koordinuota teisėsaugos ir teisminių
institucijų bei privataus sektoriaus mokymo ir informuotumo didinimo
iniciatyvų plėtotė ir įgyvendinimas. Šis darbuotojas taip
pat bus atsakingas už siūlymą derinti elektroninės erdvės
teisėsaugos procedūras, užtikrinimą, kad visi vienoje
valstybėje narėje surinkti įrodymai būtų
pripažįstami kitoje valstybėje narėje, ir juos būtų
galima pateikti bet kuriam teismui.
2015 (+ 1 AD5 ir1 AD7) = 9 LD
MTTP: + 1
specialistas (AD5)
Potencialių
ES projektų skaičius ir toliau augs. Todėl bus dar svarbiau
turėti papildomą specialistą, kuris nustatytų EC3 ir
valstybes nares dominančias iniciatyvas. ES MTTP veiklos, susijusios su
elektroniniais nusikaltimais, paklausos koordinavimas drauge su ENLETS bus itin
svarbus, kad teisėsaugos institucijos gautų naudos iš mokslinių
tyrimų, atliekamų remiantis aiškiomis, ekonomiškai efektyviomis ir
sparčiomis priemonėmis ir žiniomis, ir kad būtų tenkinama
auganti paklausa. Taip EC3 galės pasiūlyti rimtų ir
naudingų projektų pagal programą „Horizontas 2020“. Be to, šie
darbuotojai tenkintų didėjančią konsultantų, kurie
dalyvautų MTTP konsorciumuose, paklausą.
Ekspertizė:
+ 1 vyresnysis specialistas (AD7)
Kvalifikuoti
darbuotojai padidintų ekspertizės analizės kokybę. Iki
2015 m. reikės užtikrinti, kad būtų tęsiama visa
laboratorinė ekspertizės veikla. Taip 2015 m. bus užtikrinami
kokybiški aukšto lygio ekspertizės sprendimai (dešifravimo platformos
sukūrimas, Elektroninių tyrimų laboratorijos ISO 17020
akreditavimas). Šis darbuotojas koordinuos ekspertizės veiklą, o
svarbių kibernetinių operacijų atveju, kai reikia priimti
sprendimus, susijusius su keliomis skirtingomis ekspertizės
procedūromis, bus skaitmeninės ekspertizės tiriant nusikaltimus
koordinatorius.
2016–2019: (+1AD6 +2AD5) = 12 LD
Papildomi darbuotojai užtikrins tinkamą naujos mokymo veiklos,
nuodugnios ekspertizės veiklos ir ES MTTP projektų rėmimo
koordinavimą.
4.           STRATEGIJA, PREVENCIJA, INFORMAVIMAS
Apibrėžtis
Šis padalinys atlieka tendencijų
analizę, vykdo ankstyvojo perspėjimo ir atidaus padėties
stebėjimo veiklą, nusikaltimų prevencijos ir politikos formavimo
veiklą, strateginį planavimą ir ryšius su suinteresuotosiomis
šalimis.
Kadangi didžioji dalis aktualios informacijos
kaupiama už teisėsaugos institucijų kompetencijos ribų, reikia
stiprinti privačiojo sektoriaus ir teisėsaugos institucijų
tarpusavio pasitikėjimą, naudotis partneryste su Kompiuterinių
incidentų tyrimo tarnybomis (CERT) ir Europos tinklų ir informacijos
apsaugos agentūra (ENISA), karinėmis ir saugumo tarnybomis,
pilietinės visuomenės organizacijomis ir kitomis suinteresuotosiomis
šalimis, veikiančiomis elektroninių nusikaltimų, vaikų
seksualinio išnaudojimo internete ir internetinio sukčiavimo srityse.
Tai būtų vieta, kurioje
galėtų susiburti Europos elektroninių nusikaltimų
tyrėjai, kur jie, bendraudami su privačiais partneriais, akademiniu
pasauliu ir piliečiais, galėtų pareikšti bendrą
nuomonę.
Šis padalinys užtikrintų EC3
ypatingą poziciją viešajame ir privačiajame sektoriuose ir
suteiktų galimybę susidaryti geresnį vaizdą apie
elektroninius nusikaltimus tikruoju laiku ir rengti geresnius strateginius ir
ateities veiklos veiksmų planus.
Paslaugos
Su strategija, prevencija ir informacijos sklaida susijusias paslaugas
galima suskirstyti į tam tikras grupes. Kiekvienu atveju nurodoma, ar tai
naujas Europolo uždavinys, ar dabartinės veiklos patobulinimas.
1.           PATOBULINIMAS –
strateginė analizė atliekant ES grėsmių, susijusių su
elektroniniais nusikaltimais, vaikų seksualiniu išnaudojimu internete,
sukčiavimu mokėjimo kortelėmis ir panašiais interneto keliamais
pavojais, vertinimą; specialūs teminiai naujų tendencijų,
nusikaltėlių naudojamų metodų ir tarpininkų
vertinimai; į ateitį orientuotas technologinės ir kitokios
išorės raidos stebėjimas, siekiant nustatyti potencialią
riziką, silpnąsias vietas ir politikams bei teisės aktų
leidėjams aktualiausius klausimus.
2.           PATOBULINIMAS –
elektroninių nusikaltimų prevencija bendradarbiaujant su atitinkamais
partneriais, kad būtų skatinamos dabartinės prevencijos ir
informuotumo didinimo iniciatyvos ir prisidedama prie naujų
iniciatyvų, susijusių su elektroniniais nusikaltimais, vaikų
seksualiniu išnaudojimu internete, sukčiavimo mokėjimo
kortelėmis ir panašiais interneto keliamais pavojais, plėtotės;
silpnųjų vietų ir procedūrinių trūkumų
nustatymas, kad būtų galima priimti pagrįstus politinius
sprendimus ir plėtoti saugesnius produktus.
3.           PATOBULINIMAS –
patikimų ryšių su teisėsaugos bendruomene (EMPACT, CIRCAMP,
EUCTF, VGT) užmezgimas ir palaikymas; EC3 ir ELO tinklo operatyvinių
ryšių valdymas užtikrinant tinkamą komunikaciją ir
dalyvavimą; įvairių sektorių tinklų, kuriuose
dalyvautų teisėsaugos institucijos, pramonės, akademinio
pasaulio ir pilietinės visuomenės organizacijų atstovai,
subūrimas siekiant pagerinti operatyvinį ir strateginį
atsaką į elektroninius nusikaltimus.
4.           NAUJAS UŽDAVINYS –
tapti subjektu, išreiškiančiu ES elektroninių nusikaltimų
tyrėjų požiūrį ir viešinančiu ES nuomonę,
poziciją ir rezultatus kovos su elektroniniais nusikaltimais srityje;
tapti pagrindiniu ES kovos su elektroniniais nusikaltimais centru; koordinuoti
ES valstybių narių ir ES agentūrų indėlį
plėtojant interneto valdymo koncepciją ir skatinant metodų
standartizavimą bei nustatant šios srities gerąją patirtį.
5.           NAUJAS UŽDAVINYS –
internetinės bendradarbiavimo platformos (SPACE) valdymas ir
plėtotė, padedanti teisėsaugos institucijoms bei privačiojo
sektoriaus subjektams keistis ir dalytis strateginėmis ir techninėmis
žiniomis ir kompetencija elektroninių nusikaltimų, vaikų
seksualinio išnaudojimo internete ir internetinio sukčiavimo srityse.
6.           NAUJAS UŽDAVINYS –
sukurti specialius kanalus naujai informacijai apie naujas kriminalines
tendencijas, technologinę raidą bei kitai svarbiai informacijai
skleisti. To bus siekiama užmezgant aktyvią partnerystę su
mokslinių tyrimų institucijomis, akademiniu pasauliu ir pramonės
partneriais.
Ištekliai išaugs,
kai atsiras teisinis pagrindas, kuriuo bus užtikrintas geresnis
privačių šalių įsitraukimas.
Ištekliai
2014 (+ 2 AD5 ir 1 AD7) = 8 LD
Strategija: +1
vyresnysis specialistas (AD7)
Norint susidaryti
„geresnį bendrą vaizdą“ reikia vieno vyresniojo strateginio
analitiko. Jo veikla iš esmės skirtųsi nuo Europolo tradicinio
strateginio analitiko, kuris naudojasi daugiausia teisėsaugos informacija,
darbo, nes informacija apie elektroninius nusikaltimus dažnai gaunama aktyviai
bendraujant su akademinio pasaulio atstovais, mokslinių tyrimų
vykdytojais ir draudimo bendrovėmis. Todėl kandidatams eiti šias
pareigas reikalingi visiškai kitokie gebėjimai nei Europolo analitikams.
Pajėgumas atlikti tikslius grėsmių vertinimus ir formuoti kovos
su elektroniniais nusikaltimais strategiją – vienas svarbiausių EC3
veiklos sėkmės veiksnių. Vyresnieji pareigūnai turi
vadovauti komandai, kad užtikrintų nuoseklių ir tikslinių
tinkamos kokybės analizės produktų kūrimą.
Informavimas: +2 specialistai (AD5)
Tarybos išvadose
taip pat pagrindžiama darbuotojų, kurie užsiimtų EC3 būtina
informavimo ir ryšių plėtotės veikla, reikmė. Didžioji
dalis informacijos apie elektroninius nusikaltimus gaunama iš šaltinių,
nesusijusių su teisėsauga. Jei EC3 nori tapti pavyzdine šios srities
organizacija ir teikti papildomos naudos operatyvinei veiklai, būtina užmegzti
tvirtus ryšius ir bendradarbiauti su kitais partneriais, veikiančiais
kovos su elektroniniais nusikaltimais srityje. Šiai veiklai vykdyti
2014 m. reikės vieno informavimo specialisto.
Be to, siekiant palengvinti elektroninių nusikaltimų
specialistų komunikaciją, reikės visapusiškai išnaudoti SPACE
platformos potencialą. Šios platformos turiniui valdyti ir dalyvavimui
moderuoti 2014 m. reikės vieno specialisto. Šis specialistas,
be kita ko, dalyvaus organizuojant su elektroniniais nusikaltimais susijusius
renginius, įskaitant metinę Interpolo ir Europolo konferenciją
šia tema.
2015 (+ 1 AD5 ir 1 AD6) = 10 LD
Strategija: + 1
vyresnysis specialistas (AD6)
Atsižvelgiant
į elektroninių nusikaltimų srities kompleksiškumą ir
įvairovę, reikės papildomų išteklių, kad
būtų galima stebėti strategijų spektrą ir užtikrinti
kokybiškus ir pažangius vertinimus. Itin daug dėmesio šiame darbe bus
skiriama prevencijai taikant daugiadalykį metodą ir įtraukiant
atitinkamus politinio ir operatyvinio lygmens partnerius. Šiai veiklai reikia
vieno vyresniojo specialisto (AD 7).
Informavimas: + 1 specialistas (AD5)
Kad būtų
išplėsta EC3 informavimo veikla, taip pat reikės papildomo
specialisto, o pats centras veiks optimaliu greičiu. Šio specialisto
veiklą sudarys ne tik ryšių su privačiaisiais ir viešaisiais
partneriais valdymas, bet ir aktyvus informacijos teikimas siekiant užtikrinti
vidinę komunikaciją bei komunikaciją su išorės auditorija,
remiantis EC3 veikla ir sukaupta patirtimi.
2016–2019: (+ 2 AD5) = 12 LD
Papildomi darbuotojai pagerins strateginės analizės
kokybę ir rengimo spartumą. Jie taip pat padės gerinti centro
informacijos sklaidos veiklą.
5.           Valdymas
2014–2019 m. bus įdarbinti tik du papildomi laikinieji
darbuotojai. Vienas iš šių darbuotojų pakeis AD 12
darbuotoją, Europolo skirtą centrui valdyti.
Kitam darbuotojui teks nauji uždaviniai, susiję su strategine EC3
veikla:
–
NAUJAS UŽDAVINYS –
pirmininkavimas EC3 programų valdybai ir jos veiklos koordinavimas.
–
NAUJAS UŽDAVINYS – EC3
programų valdybos sukurtų patariamųjų grupių valdymas.
–
NAUJAS UŽDAVINYS –
CIRCAMP, VGT, EUCTF, EFC, ECTEG veiklos koordinavimas ir sekretoriato
paslaugos.
Šis darbuotojas ne tik spręs šiuos naujus uždavinius, bet ir
užtikrins tinkamą operatyvinį ir administracinį EC3
uždavinių koordinavimą. Jis taip pat užtikrins, kad EC3 veikla
derėtų su Europolo strategija ir darbų planu.
2014 – 2019 (+ 1 AD12 ir 1 AD7) = 6 LD
[1]               OL C115, 2010 5 4, p. 1.
[2]               COM(2010) 673 galutinis.
[3]               Europolas (2011 m.). ES organizuoto nusikalstamumo
grėsmės įvertinimas.
[4]               Europolas (2013 m.). Sunkių formų ir
organizuoto nusikalstamumo grėsmių įvertinimas (SOCTA).
[5]               Europolas (2013 m.). Sunkių formų ir
organizuoto nusikalstamumo grėsmių įvertinimas (SOCTA).
[6]               Europolas (2011 m.). ES organizuoto nusikalstamumo
grėsmės įvertinimas.
[7]               Jungtinių Tautų kovos su narkotikais ir
nusikalstamumu biuro (UNODC) 2010 m. vertinimu, „nuo tokios prekybos
Europoje yra nukentėję 140 000 asmenų, o šios veiklos
vykdytojai iš jos gauna 3 mlrd. USD bendrųjų metinių
pajamų. Turint galvoje, kad išnaudojimo laikotarpis vidutiniškai trunka
dvejus metus, galima spėti, kad kasmet į šią veiklą
įtraukiama 70 000 naujų asmenų. Nepanašu, kad ši tendencija
kistų.“
[8]               Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos
centro 2012 m. metinės ataskaitos „Narkotikų problema Europoje“
duomenimis, mirtys dėl narkotikų 2011 m. sudarė
4 proc. visų 15–39 m. amžiaus europiečių
mirčių; maždaug 1,4 mln. europiečių vartoja opioidus.
[9]               Jungtinių Tautų narkotikų kontrolės
ir nusikalstamumo prevencijos biuro 2010 m. duomenimis, „dokumentuotos
globalios teisėtos prekybos ginklais numatoma vertė 2006 m. buvo
maždaug 1,58 mlrd. USD, o neužfiksuotų, tačiau teisėtų
sandorių vertė sudarė dar maždaug 100 mln. USD. Dažniausiai
minimas apytikris neteisėtos rinkos dydis – 10–20 proc. teisėtos
rinkos, taigi, jos vertė per metus galėtų siekti
170–320 mln. USD“.
[10]             Spėjama, kad dėl korupcijos ES ekonomika kasmet
netenka 120 mlrd. EUR, žr. COM(2011) 308 galutinis.
[11]             Europolo 2011 m. ES organizuoto nusikalstamumo
grėsmės įvertinimo duomenimis, organizuotos
nusikaltėlių grupės 2009 m. iš sukčiavimo
mokėjimo kortelėmis veiklos gavo daugiau kaip 1,5 mlrd. EUR
pajamų.
[12]             Jungtinių Tautų narkotikų kontrolės ir
nusikalstamumo prevencijos biuro vertinimu, 2009 m. nusikalstamu būdu
(įskaitant mokestinį sukčiavimą) gautos pajamos buvo
2,1 trln. USD, iš kurių iki 70 proc. buvo gauta pinigų
plovimo būdu.
[13]             Europolo 2013 m. ES sunkių formų ir
organizuoto nusikalstamumo grėsmių įvertinime (ES SOCTA)
nustatyta, kad elektroniniai nusikaltimai vykdomi visose valstybėse
narėse. Daroma nuoroda į Europos Komisijos tyrimą, kuriuo
nustatyta, kad 8 proc. interneto naudotojų ES yra patyrę
tapatybės vagystę, o 12 proc. yra nukentėję nuo
kitų formų internetinio sukčiavimo. Be to, milijonai namų
ūkių nukenčia nuo kenkėjiškų programų, o bankinio
sukčiavimo vykdant elektroninius nusikaltimus apimtis nuolat auga.
[14]             „ES vidaus saugumo strategijos įgyvendinimas. Penki
žingsniai kuriant saugesnę Europą“. COM(2010) 673 galutinis.
2011 m. ES valstybėse narėse įvykdyti 174 teroristiniai
išpuoliai. Te-SAT 2012.
[15]             Eurobarometras Nr. 77, 2012 m. pavasaris.
[16]             Eurobarometras Nr. 77, 2012 m. pavasaris.
27 proc. europiečių minėjo, kad ateinančiais metais ES
institucijos kovai su nusikalstamumu turėtų skirti itin daug
dėmesio.
[17]             Specialioji Eurobarometro apklausa Nr. 390
kibernetinio saugumo klausimais, 2012 m. liepos mėn. 74 proc.
respondentų nurodė, kad rizika nukentėti nuo elektroninių
nusikaltimų per pastaruosius metus išaugo.
[18]             2012 m.
liepos 19 d. Europos Parlamento, ES Tarybos ir Europos Komisijos bendras
pareiškimas dėl decentralizuotų agentūrų.
(http://europa.eu/agencies/documents/joint_statement_and_common_approach_2012_lt.pdf).
[19]             SWD (2013)98 final.
[20]             COM(2010) 776 galutinis.
[21]             COM(2013) 172 galutinis.
[22]             OL L 8, 2001 1 12,
p. 1–22.
[23]             Europos Tarybos konvencija dėl asmenų apsaugos
ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu, Strasbūras,
1981 1 28.
[24]             Europos Tarybos Ministrų Komiteto rekomendacija
Nr. R(87) 15 valstybių narių, reglamentuojanti asmens
duomenų naudojimą policijos sektoriuje, 1987 9 17.
[25]             OL L 350, 2008 12 30, p. 60. Komisija
pasiūlė šią priemonę pakeisti direktyva, COM(2010) 10
galutinis.
[26]             Galutinis etatų skaičius ir bendras biudžetas
priklausys tiek nuo Komisijos decentralizuotų agentūrų
išteklių reikmių 2014–2020 m. vidaus apžvalgos, tiek nuo
derybų dėl daugiametės finansinės programos baigties, itin
daug dėmesio skiriant realioms reikmėms atsižvelgiant į tai, kad
vis labiau konkuruojama dėl ribotų biudžeto išteklių, ir
siekiant 5 proc. sumažinti agentūrų darbuotojų
skaičių.
[27]             OL L 121, 2009 5 15, p. 37.
[28]             OL C 316, 1995 11 27, p. 1.
[29]             OL L 256, 2005 10 1, p. 63.
[30]             OL C 115, 2010 5 4, p. 1.
[31]             To insert reference to the adopted Directive
(Pasiūlymas: COM (2013) 48 galutinis).
[32]             OL L 8, 2001 1 12, p. 1.
[33]             Europos Tarybos konvencija dėl asmenų apsaugos
ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu, Strasbūras,
1981 1 28.
[34]             Europos Tarybos Ministrų Komiteto rekomendacija
Nr. R(87)15 valstybėms narėms, reglamentuojanti asmens
duomenų naudojimą policijos sektoriuje, 1987 9 17.
[35]             OL L 350, 2008 12 30, p.
60.
[36]             OL L 56, 1968 3 4, p. 1.
[37]             OL L 298, 2012 10 26, p. 1.
[38]             OL L 136, 1999 5 31, p. 1.
[39]             OL L 141, 2011 5 27, p. 17.
[40]             OL L 185, 2005 7 16, p. 35.
[41]             OL L 362, 2012 12 31, p. 1.
[42]             OL 17, 1958 10 6, p. 385/58.
[43]             OL L 145, 2001 5 31, p. 43.
[44]             OL L 136, 1999 5 31, p. 15.
[45]             OL L 292, 1996 11 15, p. 2.
[46]             VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla
grindžiamas biudžeto sudarymas.
[47]             Kaip nurodyta Finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies
a arba b punkte.
[48]             „Stokholmo programa – atvira ir saugi Europa
piliečių labui ir saugumui“, OL C 115, 2010 5 4,
p. 1.
[49]             Informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į
Finansinį reglamentą pateikiamos svetainėje „BudgWeb“
http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[50]             Kaip nurodyta Finansinio reglamento 185 straipsnyje.
[51]             DA – diferencijuotieji asignavimai / NDA –
nediferencijuotieji asignavimai.
[52]             ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija.
[53]             Šalių kandidačių ir, kai taikoma,
Vakarų Balkanų potencialių šalių kandidačių.
[54]             Dabartinės biudžeto eilutės 18.050201,
18.050202, 18.050501 ir 18.050502, iš kurių finansuojama Europolo ir CEPOL
veikla, bus pakeistos viena biudžeto eilute.
[55]             N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo
pradžios metai.
[56]             Galutinis etatų skaičius ir bendras biudžetas
priklausys tiek nuo Komisijos decentralizuotų agentūrų
išteklių reikmių 2014–2020 m. vidaus apžvalgos ir derybų
dėl daugiametės finansinės programos baigties, itin daug
dėmesio skiriant realioms reikmėms atsižvelgiant į tai, kad vis
labiau konkuruojama dėl ribotų biudžeto išteklių, ir siekiant
5 proc. sumažinti agentūrų darbuotojų skaičių.
[57]             Rengiant šiuos skaičius atsižvelgta ekonomiją,
kurią lems CEPOL ir Europolo sujungimas – 2015–2020 m. bus sutaupyta
17,2 mln. EUR (10,1 mln. EUR personalo išlaidų ir 7,1 mln.
EUR pastatų ir kitų administracinių išlaidų).
[58]             Rezultatai – tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz.,
finansuota studentų mainų, nutiesta kelių kilometrų ir
kt.).
[59]             Kaip apibūdinta 1.4.2 skirsnyje „Konkretus (-ūs)
tikslas (-ai) ...“.
[60]             N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo
pradžios metai.
[61]             N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo
pradžios metai.
[62]             CA – sutartininkas („Contract Agent“); LA – vietinis
darbuotojas („Local Agent“); SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas
(„Seconded National Expert“). INT – per agentūrą įdarbintas
darbuotojas („Intérimaire“); SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas
(„Seconded National Expert“).
[63]             Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės
personalui, finansuojamam iš veiklos asignavimų (buvusių BA
eilučių).
[64]             Būtina struktūriniams fondams, Europos
žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos
žuvininkystės fondui (EŽF).
[65]             CA – sutartininkas („Contract Agent“); LA – vietinis
darbuotojas („Local Agent“); SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas („Seconded
National Expert“). INT – per agentūrą įdarbintas darbuotojas
(„Intérimaire“); SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas („Seconded National
Expert“).
[66]             Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės
personalui, finansuojamam iš veiklos asignavimų (buvusių BA
eilučių).
[67]             Būtina struktūriniams fondams, Europos
žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos
žuvininkystės fondui (EŽF).
[68]             Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.
[69]             Tradiciniai nuosavi ištekliai (muitai, cukraus
mokesčiai) turi būti nurodomi grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros
sumos atskaičius 25 % surinkimo išlaidų).