Svarbus teisinis pranešimas

|

52006PC0755

Pasiūlymas Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1784/2003 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo  /* KOM/2006/0755 galutinis - CNS 2006/0256 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 15.12.2006KOM(2006) 755 galutinis2006/0256 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1784/2003 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASISI MEMORANDUMAS1. ĮVADAS2005 m. pasaulyje buvo užauginta 1 599 mln. tonų grūdų – tai šiek tiek mažiau nei jų suvartota (1 614 mln. tonų), o kukurūzų auginimas ir suvartojimas pasaulyje išaugo, atitinkamai, iki 693 ir 699 mln. tonų. Kukurūzai sudaro truputį mažiau nei pusę pasaulyje užauginto ir suvartoto grūdų kiekio. Nors jie yra naudojami daugelyje maisto ir pramonės produktų, dažniausiai jie naudojami kaip gyvulių pašaras. Tačiau kukurūzai vis dažniau, ir, visų pirma, Jungtinėse Valstijose, naudojami kaip pramonės žaliava bioetanolio gamybai.2005–2006 m. prekybos metais kukurūzais apsėtas plotas ES sudarė daugiau kaip 6 milijonus hektarų, o tai sudaro beveik 12 % viso grūdais apsėto ploto. Užauginta beveik 50 mln. tonų kukurūzų, iš kurių du trečdaliai Prancūzijoje (28 %), Italijoje (20 %) ir Vengrijoje (18 %). 27 narių Europos Sąjungoje Rumunija taps viena pagrindinių kukurūzų augintojų (jos užauginta dalis sudarys 17 % viso ES užauginto kiekio), ją šiuo atveju pralenks tik Prancūzijai.Vidutinės trukmės laikotarpiu ES grūdų sektoriaus ateitis priklausys nuo šių pokyčių:-  dėl tarptautinės prekybos liberalizavimo išaugusios tarptautinės konkurencijos;-  biokuro gamybos vystymo. 2004 m. ES sunaudojo apie 1,2 mln. tonų grūdų bioetanolio gamybai, o tai sudaro 0,4 % viso ES 25 derliaus. Grūdų naudojimas bioetanolio gamybai Bendrijoje sparčiai auga, tačiau naujų perdirbimo įmonių steigimas yra ilgalaikis procesas.-  įstojus Rumunijai ir Bulgarijai, vietos grūdų rinkose dėl didelių vidaus pervežimo išlaidų susidarys dar didesnis, nei dabartinis pusiausvyros nebuvimas.2. ES GRūDAMS TAIKOMA INTERVENCINė SISTEMAPagal ES galiojančią grūdų intervencinę sistemą visoje ES visiems pagrindiniams grūdams[1] taikoma vieninga 101,31 EUR už toną[2] kaina. Daugumoje valstybių narių rinkos kainos dažniausiai yra didesnės už šią pirkimo kainą, pasiūlymų supirkti grūdus intervencinėms atsargoms nėra daug ir todėl atsargų dydis yra valdomas. Pietinėse valstybėse narėse, kur grūdų suvartojama daugiau nei užauginama, vyrauja aukštesnės rinkos kainos, o pasiūlymų supirkti grūdus intervencinėms atsargoms beveik nėra.Tačiau dabartinė intervencinė kaina yra patraukli mažesnes auginimo išlaidas turinčiuose Bendrijos regionuose. Tokie regionai dažniausiai yra nutolę nuo pagrindinių vartojimo geografinių sričių, o ūkininkai susiduria su didelėmis pervežimo išlaidomis ir logistiniais sunkumais. Tuose regionuose ES supirkimo sistema nebeatlieka savo, kaip saugos priemonės, tikslo ir tapo tikra komercine įstaiga, kuriai sistemingai skiriama dalis derliaus. Todėl grūdų deficitą turinčios Bendrijos vietovės yra neigiamai veikiamos aukštų grūdų kainų, o grūdų perteklių turinčiuose regionuose dideli grūdų kiekiai superkami intervencijai.2003–2004 m. derliaus pabaigoje bendros intervencinės ES 25 atsargos sumažėjo iki per visą laikotarpį mažiausio lygio – 3,6 mln. tonų. 2004–2005 m. dėl didelio, daugiau kaip 285 mln. tonų derliaus ir nepaisant keleto vidaus ir išorės rinkose panaudotų priemonių dėl intervencinių atsargų panaikinimo, jos greitai išaugo iki 15,5 mln. tonų. 2005–2006 m. atsargos tik šiek tiek sumažėjo (14 mln. tonų) ir tai tik dėl žymiai mažesnio derliaus (253 mln. tonų).Panašu, kad įstojus Bulgarijai ir Rumunijai, situacija pablogės. Klimato ir struktūrinės sąlygos tose šalyse yra idealios grūdų auginimui, o mažos auginimo išlaidos reiškia, kad dabartinė intervencinė kaina bus ypač palanki tų šalių gamintojams. Nors Bulgarija ir Rumunija turi jūrų uostus, vidaus vežimų infrastruktūra iš grūdus auginančių vietovių iki uosto įrenginių paprastai yra neišvystyta ir sistemingas didelių grūdų kiekių pardavimas intervencinėms atsargoms gali tapti pelninga galimybe grūdų augintojams.3. SU KUKURūZų INTERVENCIJA SUSIJUSIOS PROBLEMOSIstoriškai ES buvo grynoji kukurūzų importuotoja, ir 2003–2004 prekybos metų pabaigoje, o taip pat daugelį metų iki tol ji kukurūzų intervencinių atsargų neturėjo. Dabar kukurūzai tapo pagrindine intervencinės sistemos problema.2004–2005 prekybos metų pabaigoje visos kukurūzų intervencinės atsargos ES-25 sudarė 2,8 mln. tonų. Po metų visas kiekis išaugo iki rekordinių 5,6 mln. tonų, o tai jau sudarė 40 % visų intervencinių atsargų, nežiūrint to, kad kukurūzų derlius Bendrijoje buvo 5 mln. tonų mažesnis nei prieš tai buvusiais metais. Tuose Bendrijos regionuose, kuriuose kukurūzai iki naujų narių stojimo buvo eksportuojami į tarptautines rinkas, dabar kukurūzų augintojai didžiąją dalį derliaus atiduoda į intervencines atsargas. Didžioji dalis (93 %) kukurūzų intervencinių atsargų šiuo metu laikoma Vengrijoje.Visi rinkos požymiai rodo, kad kukurūzai sudarys vis didesnę intervencinių atsargų dalį ir dabartinių prekybos metų pabaigoje, lyginant kukurūzų derlių su paskutiniu derliumi, jie sudarys daugiau kaip 2/3 intervencinių atsargų. Iš Komisijos paskaičiavimų matyti, kad, nepakeitus dabartinės intervencinės sistemos, kukurūzų viešosios atsargos iki 2013 m. išaugs iki 15,6 mln. t.Galimybės realizuoti sparčiai augančias kukurūzų atsargas yra ribotos. Tarptautinės kukurūzų kainos yra žemiausios iš visų pagrindinių grūdų kainų ir kukurūzų perpardavimas tarptautinėje rinkoje reikštų dideles finansines išlaidas. Kita vertus, dėl didelių vežimo iš kukurūzų pertekliaus į kukurūzų trūkumą turinčias vietoves išlaidų intervencinių atsargų realizavimo vidaus rinkoje galimybės yra ribotos, o tai gali turėti griaunamą poveikį vidaus rinkos funkcionavimui, kuri jau ir dabar funkcionuoja nesklandžiai.Techniniu požiūriu, sandėliuojant kukurūzus ilgą laiką, susiduriama su kitiems grūdams, pavyzdžiui, kviečiams arba miežiams, nebūdingais sunkumais. Kukurūzai netinka intervenciniam supirkimui ir ilgalaikiam sandėliavimui. Sandėliavimo metu gali greitai pablogėti jų kokybiniai rodikliai, o tai gali sukelti biologinį šių grūdų gedimą, įskaitant įvairių grybelių ir parazitų dauginimąsi. Šiame procese pagrindiniai elementai yra maksimalus drėgmės kiekis superkant kukurūzus bei suskilusių ar perkaitintų kukurūzų grūdų buvimas.Siekdama užtikrinti, kad intervenciniam sandėliavimui parduoti kukurūzai geriau tiktų ilgalaikiam sandėliavimui, Komisija neseniai priėmė griežtesnius tinkamumo kriterijus, konkrečiai, maksimalus drėgmės kiekis sumažintas iki 13,5 %, o suskilusių ar perkaitintų kukurūzų grūdų procentas sumažintas nuo 5 % iki 0,5 %. Tačiau tai nėra galutinis problemos sprendimas, nes tai nepadės išvengti kukurūzų intervencinių atsargų kaupimosi ateityje.4. SIūLOMOS PRIEMONėSReikia skubiai pakeisti ES grūdams taikomą intervencinė sistemą kukurūzų atžvilgiu, nes kitaip ūkininkai tam tikruose Bendrijos regionuose toliau augins kukurūzus intervenciniam supirkimui ir viešosios atsargos nenustos augusios. 2003 m. BŽŪP reformoje teigiama, kad ūkininkai, priimdami sprendimus, turi atsižvelgti į situaciją rinkoje, įskaitant privačių ūkio subjektų poreikius. Šis principas lygiai taip pat taikomas kukurūzų augintojams kukurūzų perteklių turinčiose vietovėse – jie turi gaminti rinkai, o ne viešam supirkimui.Komisija laikosi nuomonės, kad nuo 2007–2008 prekybos metų kukurūzų intervencinis supirkimas turi būti panaikintas. Tai sudarytų sąlygas sukurti naują pusiausvyrą grūdų rinkoje, o grūdų intervencinis supirkimas vėl, kai buvo numatyta, galėtų būti saugos priemone. Visos Bendrijos grūdų augintojai toliau galėtų naudotis intervencine sistema pagrindiniams grūdams, įskaitant kviečius ir miežius. Patirtis su rugiais parodė, kad 2003 m. nustojus jiems taikyti intervencinį supirkimą, rinka tapo dinamiškesnė, rugių auginimas – labiau orientuotas į rinką, o ūkininkai ėmė gauti geresnę kainą.Kukurūzai sėjami tik pavasarį. Todėl šis pasiūlymas yra pateikiamas ūkininkams tinkamu laiku, prieš jiems priimant sprendimus dėl kukurūzų sėjos 2007 m.Siekdama papildyti šį pasiūlymą, Komisija nedelsdama pateiks Tarybai pasiūlymą laikinai pakeisti EŽŪGF finansavimo sąlygas kompensuojant išlaidas, kurias valstybės narės patyrė, kaupdamos atsargas viešo saugojimo operacijoms. Šia priemone 2007 ir 2008 m. bus sumažintos valstybių narių dėl labai didelių vidinių palūkanų normų patirtos papildomos tokių operacijų išlaidos. Komisijos nuomone, kukurūzų supirkimo intervencinėms atsargoms panaikinimo pasiūlymas ir laikino finansavimo sąlygų palengvinimo pasiūlymas yra susiję, todėl Taryba juos turi priimti tuo pačiu metu.5. SIūLOMų PRIEMONIų POVEIKISSiūlomai reformai įsigaliojus, kaina, kurią kukurūzų augintojai gauna kukurūzų perteklių turinčiuose centrinės Europos regionuose, žymiai nepakistų, nes jau dabar yra didelis intervencinės kainos ir ūkininkams tuose regionuose faktiškai mokamų kainų skirtumas. Todėl nesitikima, kad įgyvendinus šį pasiūlymą, stipriai sumažėtų kukurūzų auginimas Bendrijoje.Įgyvendinus šį pasiūlymą, būtų prisidėta prie ES grūdų rinkos integravimo. Kukurūzų perteklių turinčiuose centrinės Europos regionuose auginami kukurūzai taptų vėl konkurencingi vidaus ir pasaulio rinkose, į kurias juos būtų galima eksportuoti be paramos, kaip praeityje. Šiuo pasiūlymu taip pat būtų prisidedama prie kiaulienos ir paukštienos produkcijos konkurencingumo padidinimo tuose regionuose, nes sumažėtų išlaidos pašarams, o tai padėtų susijusioms vietovėms vystytis ekonomiškai.Bendras intervencinių atsargų kiekis žymiai sumažėtų. Palikus galioti dabartinę sistemą, 2013 m. visas intervencinių atsargų kiekis sudarytų 18,9 mln. tonų (iš kurių 15,6 mln. tonų – kukurūzai), o panaikinus intervenciją kukurūzams visos atsargos tais pačiais metais sudarytų tik apie 10 mln. tonų. Be to, atsargas sudarytų išimtinai tik ilgalaikiam sandėliavimui tinkantys grūdai (minkštieji kviečiai ir miežiai).6. POVEIKIS BIUDžETUIES biudžetui viešas grūdų sandėliavimas 2005 biudžetiniais metais kainavo 442 mln. eurų. Planuojamos išlaidos 2006 m. yra apie 350 mln. eurų, o preliminaraus biudžeto projekto keitimo rašte nurodomas 316 mln. eurų poreikis grūdų intervencijai 2007 m., iš kurių 136,9 mln. eurų – tik kukurūzams.Status quo reiškia, kad grūdų viešąjam sandėliavimui kasmet reikės daugiau kaip 300 mln. eurų, o priėmus šį pasiūlymą, bus galima 2008–2014 m. laikotarpiu iš viso sutaupyti 617,8 mln. eurų. Nuo 2008 m. metinės išlaidos sudarys mažiau nei 300 mln. eurų, o nuo 2012 m. – mažiau kaip 200 mln. eurų.7. SUPAPRASTINAMASKadangi šiuo pasiūlymu būtų supaprastinama grūdų intervencija ir pagerinamas jos našumas, taip būtų prisidedama prie BŽŪP supaprastinimo.2006/0256 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1784/2003 dėl bendro grūdų rinkos organizavimoEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę,kadangi:(1) Viena iš bendro grūdų sektoriaus rinkų organizavimo priemonių, nustatytų Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1784/2003[3], yra vidaus rinkai numatyta intervencinė sistema, kurios tikslas – visų pirma stabilizuoti rinkas ir užtikrinti šiame sektoriuje veiklą vykdančių žemės ūkio darbuotojų tinkamą pragyvenimo lygį.(2) Šios sistemos taikymo per du paskutinius prekybos metus tikslas buvo sukurti svarbias kukurūzų intervencines atsargas, kadangi kukurūzų realizavimas Bendrijos ir tarptautinėje rinkoje pasirodė ypač sudėtingas, pirmiausia dėl tokių atsargų buvimo vietos. Be to, kukurūzai yra ypatingų sandėliavimų sąlygų reikalaujantys grūdai ir dėl nuolat kintančios jų kokybės prekyba jais tampa tuo sudėtingesnė, kuo yra ilgesnis jų sandėliavimo laikas.(3) Taip pat buvo konstatuota, kad šiuo laikotarpiu taikoma intervencijos sistema nebegalima pasiekti jai numatytų tikslų, visų pirma kukurūzų augintojų tam tikruose Bendrijos regionuose atžvilgiu. Iš tiesų, tuose regionuose ši sistema tapo kukurūzų realizavimo alternatyva vietoj tiesioginio jų realizavimo rinkoje, nepaisant to, kad augintojų už kukurūzų derlių faktiškai gaunama kaina dažnai yra mažesnė už intervencinę kainą.(4) Susidarius tokioms sąlygoms, intervencijos sistema kukurūzams nebeatlieka pirminės, jai numatytos funkcijos ir, be kita ko, neleidžia kukurūzų auginimo orientuoti į rinkos poreikius.(5) Palikus galioti dabartinę intervencijos sistemą, rizikuojama, kad kukurūzų intervencinės atsargos dar labiau išaugs, tačiau tai neatneš jokios naudos susijusiems augintojams.(6) Todėl būtina priimti atitinkamas priemones, kad būtų galima garantuoti gerą Bendrijos grūdų rinkos funkcionavimą. Tuo tikslu, atsižvelgiant į anksčiau minėtus faktus ir ūkininkų rinkoje turimas realizavimo galimybes, Reglamente (EB) Nr. 1784/2003 numatytas intervencinės sistemos taikymo kukurūzams panaikinimas atrodo labiausiai tinkama priemone.(7) Todėl Reglamentą (EB) Nr. 1784/2003 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamentas (EB) Nr. 1784/2003 iš dalies keičiamas taip:1. 4 straipsnio 1 dalies antra pastraipa pakeičiama šiuo tekstu:„Gegužės mėnesį galiojanti grūdinio sorgo intervencinė kaina galioja ir tų pačių metų liepos, rugpjūčio ir rugsėjo mėnesiais.“2. 5 straipsnio 1 dalis pakeičiama šiuo tekstu:„1. Valstybių narių paskirtos intervencinės agentūros superka joms siūlomus Bendrijoje išaugintus paprastuosius kviečius, kietuosius kviečius, miežius, ir sorgą, jeigu pasiūlymai atitinka nustatytus reikalavimus, ypač dėl kokybės ir kiekių.“2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja septintą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Jis taikomas nuo 2007–2008 prekybos metų.Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkasFINANSINĖ PAŽYMA |1. | BIUDŽETO EILUTĖ: (2007 m. nomenklatūra) 05 02 01 02 | ASIGNAVIMAI LR 2007: 316 mln. EUR |2. | PAVADINIMAS: Tarybos reglamentas, iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1784/2003 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo. |3. | TEISINIS PAGRINDAS: Europos bendrijos steigimo sutarties 37 straipsnis. |4. | TIKSLAI: Kukurūzų pašalinimas iš intervencinės sistemos, numatytos Tarybos reglamente (EB) Nr. 1784/2003 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo. |5. | FINANSINIS POVEIKIS | 12 MĖN. LAIKOTARPIS (mln. EUR ) | FINANSINIAI METAI 2007 (mln. EUR ) | FINANSINIAI METAI 2008 (mln. EUR ) |5.0 | IŠLAIDOS – IŠ EB BIUDŽETO (GRĄŽINAMOSIOS IŠMOKOS IR (ARBA) INTERVENCIJOS) – NACIONALINIŲ VALDŽIOS INSTITUCIJŲ – KITOS | – | – 35,1 |5.1 | PAJAMOS – EB NUOSAVIEJI IŠTEKLIAI (MOKESČIAI IR (ARBA) MUITAI) – NACIONALINĖS | – | – |2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |5.0.1 | NUMATOMOS IŠLAIDOS | – 57,9 | – 40,7 | – 68,0 | – 120,6 | – 132,1 | – 163,4 |5.1.1 | NUMATOMOS PAJAMOS |5.2 | APSKAIČIAVIMO METODAS: Žr. priedą |6.0 | AR PROJEKTAS GALI BŪTI FINANSUOJAMAS IŠ ASIGNAVIMŲ, ĮTRAUKTŲ Į ATITINKAMĄ EINAMOJO BIUDŽETO SKYRIŲ? | TAIP/NE |6.1 | AR PROJEKTĄ GALIMA FINANSUOTI PERKĖLIMAIS TARP EINAMOJO BIUDŽETO SKYRIŲ? | TAIP/NE |6.2 | AR REIKĖS SKIRTI PAPILDOMĄ BIUDŽETĄ? | TAIP/NE |6.3 | AR ASIGNAVIMUS REIKĖS ĮTRAUKTI Į BŪSIMUS BIUDŽETUS? | TAIP/NE |PASTABOS: Šiuo pasiūlymu iš viso bus galima 2008–2014 m. laikotarpiu sutaupyti 617,8 mln. EUR. |Priedasmln. EUR |1 – Status quo | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Iš viso |Iš viso intervencijai | 323,9 | 326,9 | 313,7 | 304,7 | 314,0 | 315,9 | 337,9 | 2237,1 |Iš kurių minkštiesiems kviečiams | 54,1 | 36,4 | 28,3 | 19,2 | 12,9 | 12,2 | 9,0 | 171,9 |Iš kurių miežiams | 73,2 | 69,0 | 38,0 | 21,8 | 23,8 | 17,2 | 40,9 | 283,9 |Iš kurių kukurūzams | 196,7 | 221,5 | 247,4 | 263,8 | 277,3 | 286,6 | 288,0 | 1781,3 |2 – Reforma | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Iš viso |Iš viso intervencijai | 287,6 | 267,7 | 257,7 | 226,6 | 188,4 | 181,1 | 174,2 | 1.583,2 |Iš kurių minkštiesiems kviečiams | 50,4 | 36,0 | 40,6 | 59,3 | 70,1 | 77,0 | 66,2 | 399,5 |Iš kurių miežiams | 89,5 | 114,4 | 128,1 | 122,9 | 113,1 | 104,1 | 108,0 | 780,0 |Iš kurių kukurūzams | 147,7 | 117,4 | 89,0 | 44,4 | 5,2 | 0,0 | 0,0 | 403,7 |3. – Pasiūlymo poveikis = 2 – 1 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Iš viso |Iš viso intervencijai | –36,4 | –59,2 | –56,0 | –78,2 | –125,6 | –134,8 | –163,8 | –653,9 |Iš kurių minkštiesiems kviečiams | –3,7 | –0,5 | 12,3 | 40,1 | 57,2 | 64,8 | 57,2 | 227,6 |Iš kurių miežiams | 16,2 | 45,5 | 90,1 | 101,2 | 89,3 | 86,9 | 67,0 | 496,2 |Iš kurių kukurūzams | –48,9 | –104,2 | –158,4 | –219,4 | –272,1 | –286,6 | –288,0 | –1.377,6 |2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Iš viso |4. – Papildomos išlaidos – eksporto grąžinamosios išmokos | 1,2 | 1,3 | 15,3 | 10,1 | 5,0 | 2,7 | 0,4 | 36,1 |2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Iš viso |Visas poveikis=3+4 | –35,1 | –57,9 | –40,7 | –68,0 | –120,6 | –132,1 | –163,4 | –617,8 |[1] Kas mėnesį padidinant kainą.[2] Taikoma paprastiesiems kviečiams, kietiesiems kviečiams, miežiams, kukurūzams ir sorgui; netaikoma pašariniams kviečiams, rugiams ir avižoms.[3] OL L 270, 2003 10 21, p. 78. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1154/2005 (OL L 187, 2005 7 19, p. 11).