               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 09 27
            COM(2019) 438 final
            2019/0205(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi EEE jungtiniame komitete dėl EEE susitarimo 31 protokolo dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis, dalinio pakeitimo[Išplėstas ES, Islandijos ir Norvegijos bendradarbiavimas klimato srityje]
            (Tekstas svarbus EEE)

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

               Siekdamas užtikrinti reikiamą vidaus rinkos teisinį saugumą ir vientisumą, EEE jungtinis komitetas turi įtraukti visus susijusius ES teisės aktus į EEE susitarimą kuo greičiau po jų priėmimo ir sudaryti sąlygas EEE narėmis esančioms ELPA valstybėms dalyvauti su EEE susijusiuose ES veiksmuose arba programose.

               Šiuo EEE jungtinio komiteto sprendimo projektu (pridedamu prie siūlomo Tarybos sprendimo) siekiama iš dalies pakeisti EEE susitarimo 31 protokolą dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis, siekiant sudaryti sąlygas EEE narėmis esančioms ELPA valstybėms (šiuo atveju Norvegijai ir Islandijai) bendradarbiauti su ES, kad jos, remdamosi bendromis EEE nuostatomis, galėtų pasiekti atitinkamus 2030 m. išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslus.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

               Pridedamas Jungtinio komiteto sprendimo projektas visiškai atitinka EEE susitarimo tikslą skatinti nuolatinį ir subalansuotą Susitariančiųjų Šalių prekybos ir ekonominių santykių stiprinimą taikant vienodas konkurencijos sąlygas ir laikantis tokių pačių taisyklių tam, kad būtų sukurta vientisa Europos ekonominė erdvė.

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

               Jungtinio komiteto sprendimas taip pat dera su kitų sričių Sąjungos politika, visų pirma siekiant apsaugoti ES vidaus rinkos vientisumą.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

               Į EEE susitarimą įtrauktinas teisės aktas yra grindžiamas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 191 straipsniu kartu su jos 218 straipsnio 9 dalimi.

               Tarybos reglamento (EB) Nr. 2894/94
                  1
                dėl EEE susitarimo įgyvendinimo tvarkos 1 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, nustato poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi dėl tokių sprendimų.

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

               Pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą dėl toliau nurodytos priežasties.

               Šio pasiūlymo tikslo, t. y. užtikrinti vidaus rinkos vientisumą, valstybės narės negali deramai pasiekti, todėl dėl siūlomo veiksmo poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu.

               •Proporcingumo principas

               Pagal proporcingumo principą šiuo pasiūlymu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti.

               •Priemonės pasirinkimas

               Pagal EEE susitarimo 98 straipsnį pasirinkta priemonė yra EEE jungtinio komiteto sprendimas. EEE jungtinis komitetas užtikrina veiksmingą EEE susitarimo įgyvendinimą ir veikimą. Todėl EEE susitarime numatytais atvejais jis priima sprendimus.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               Netaikoma.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

               Siūloma iš dalies pakeisti EEE susitarimo 31 protokolą, kad EEE narėmis esančioms ELPA valstybėms būtų sudarytos sąlygos dalyvauti ES sistemoje. Poveikio biudžetui nenumatoma.

               5.KITI ELEMENTAI

               Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

               5.1.Įtraukimas į 31 protokolą

               Direktyva 2003/87/EB įtraukta į EEE susitarimo XX priedą, o Direktyva 2018/410/ES, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB, į priedą bus įtraukta atskiru Jungtinio komiteto sprendimu.

               Reglamentais (ES) 2018/841 ir (ES) 2018/842 nustatyti leidžiami kiekvienos valstybės išmetamųjų teršalų lygiai. Jais taip pat reglamentuojamos valstybių galimybės naudotis lankstumo priemonėmis, atsižvelgiant į tai, kaip jos vykdo esminius įsipareigojimus, ir nustatomi šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmetamų ir absorbuojamų dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės, kiekio įtraukimo į apskaitą principai. Šiuose reglamentuose nenurodytos priemonės, skirtos juose nustatytiems tikslams pasiekti, ir nenustatytos jokios ekonominės veiklos vykdytojų teisės ar pareigos.

               Islandija ir Norvegija ketina pasiekti atitinkamus 2030 m. išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslus pagal EEE susitarimo nuostatas taikydamos ir veiksmingai įgyvendindamos Reglamentus (ES) 2018/841 ir (ES) 2018/842, taip pat Direktyvą 2003/87/EB. Pagal EEE susitarimo VI dalį, įskaitant EEE susitarimo 78 straipsnį, EEE susitarimo 31 protokolu sudaromos tinkamos sąlygos tokiam Sąjungos ir EEE šalių bendradarbiavimui, nesusijusiam su keturiomis laisvėmis.

               Įtraukiant Reglamentus (ES) 2018/841 ir (ES) 2018/842 į EEE acquis, šiuo tikslu iš dalies pakeičiant EEE susitarimo 31 protokolą, nustatomi tokie pat teisiniai įpareigojimai, kaip juos įtraukiant į EEE susitarimo priedą. Jei Susitariančiosios Šalys taip susitaria, ELPA priežiūros institucija ir ELPA teismas gali stebėti, ar laikomasi į 31 protokolą įtrauktų aktų ir nuostatų, ir užtikrinti jų vykdymą tokiu pat mastu, tarsi jie būtų įtraukti į priedą. Todėl siūloma taikyti EEE susitarimo VII dalį, t. y. įprastą EEE susitarimo stebėjimo ir ginčų sprendimo tvarką.

               Vis dėlto šia procedūra nenustatomas įpareigojimas įtraukti vėlesnius aktus. Šis skirtumas svarbus Islandijai ir Norvegijai, nes šis sprendimas bendradarbiauti nepriskiriamas sritims, kurias EEE susitarimo Susitariančiosios Šalys yra įpareigotos įtraukti į EEE acquis.

               Įtraukti aktai ir nuostatos netaikomi Lichtenšteinui.

               5.2.Pagrindimas ir siūlomi sprendimai. Reglamentas (ES) 2018/841

               6 straipsnio 2 dalis. Žemės kategorijos pakeitimo laikotarpis

               Pagrindimas

               Islandijoje mišku apželdintos žemės apskaitai Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (UNFCCC) tikslais nuolat taikomas 50-ies metų žemės kategorijos pakeitimo laikotarpis, kuris yra tinkamai pagrįstas ir peržiūrėtas remiantis Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) gairėmis.

               8 straipsnio 7 dalis. Nacionalinių miškininkystės apskaitos planų (angl. NFAP) rengimas ir pateikimo terminai

               Pagrindimas

               Įtraukus LULUCF reglamento 8 straipsnio 7–8 dalis ir padarius EEE susitarimo VII dalies ir 1 protokolo taikymo bendrąsias adaptacijas, ELPA valstybės ELPA priežiūros institucijai pateikia siūlomus atskaitos lygius ir paskiria ekspertus, tačiau tik įsigaliojus šiam Jungtinio komiteto sprendimui. Remiantis šiomis nuostatomis ir siūloma bendra adaptacija dėl konsultacijų su ekspertais, darytina išvada, kad Europos Komisija ir ELPA priežiūros institucija konsultuojasi su paskirtais ekspertais taip pat, kaip Komisija konsultuojasi su Europos Sąjungos valstybių narių ekspertais.

               ELPA priežiūros institucija ir Europos Komisija bendradarbiauja, keičiasi informacija ir konsultuojasi viena su kita pagal EEE susitarimo 109 straipsnį ir 1 protokolą. Prireikus, remdamosi techniniais įvertinimais ir visomis techninėmis rekomendacijomis, pateiktomis šios procedūros metu, ELPA valstybės praneša EPLA priežiūros institucijai peržiūrėtus siūlomus miškų atskaitos lygius. Šios procedūros metu apskaičiuotus ELPA valstybių miškų atskaitos lygius nustatys ELPA priežiūros institucija; šie atskaitos lygiai Jungtinio komiteto sprendimu bus įtraukti į EEE susitarimo 31 protokolą kaip Komisijos deleguotųjų aktų, priimamų pagal LULUCF reglamento 8 straipsnio 8 dalį, adaptacijos. Kadangi, kol įsigalios šis Jungtinio komiteto sprendimas, ši procedūra nebus oficialiai pradėta, o pagal 8 straipsnio 6–7 dalis atliekama procedūra trunka keletą mėnesių, reikia adaptuoti 8 straipsnio 7 dalyje nustatytą peržiūrėtų siūlomų atskaitos lygių pateikimo terminą, kad, be kita ko, ELPA valstybės ir ELPA priežiūros institucija, glaudžiai bendradarbiaudamos su Europos Komisija, turėtų pakankamai laiko užbaigti šią procedūrą, ypač kiek tai sietina su ELPA valstybių miškų atskaitos lygiais.

               ELPA priežiūros institucijai taikomas įpareigojimas skelbti ELPA valstybių praneštus siūlomus miškų atskaitos lygius nėra konkrečiai grindžiamas EEE susitarimo 109 straipsnyje ir 1 protokole nustatytais įpareigojimais, todėl aiškiai išdėstomas siūlomoje adaptacijoje.

               13 straipsnio 2 dalies a punktas. Nuoroda į Reglamentą (ES) Nr. 525/2013

               Pagrindimas

               Reglamento (ES) 2018/841 13 straipsnio 2 dalies a punkte reikalaujama, kad ES valstybės narės, norėdamos pasinaudoti pagal tą patį straipsnį taikoma tvarkomos miško žemės lankstumo priemone, į savo strategijas, teikiamas pagal Reglamento (ES) Nr. 525/2013 4 straipsnį, įtrauktų vykdomas arba planuojamas konkrečias priemones, kuriomis siekiama užtikrinti, kad būtų atitinkamai išsaugoti arba padidinti miškų absorbentai ir kaupikliai. Kadangi šis Jungtinio komiteto sprendimas susijęs tik su 2030 m. išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslais, Reglamento (ES) Nr. 525/2013 4 straipsnis ELPA valstybėms nebus taikomas. Siekiant užtikrinti, kad ELPA valstybės ir valstybės narės galėtų vienodomis sąlygomis pasinaudoti tvarkomos miško žemės lankstumo priemone, siūloma adaptacija nustatomas reikalavimas ELPA valstybėms pateikti konkrečias žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės sektoriaus strategijas.

               15 straipsnio 2 dalis. Vyriausiojo administratoriaus ELPA priežiūros institucijai teikiama informacija

               Pagrindimas

               Siūloma adaptacija paaiškinamas ELPA priežiūros institucijos vaidmuo vyriausiojo administratoriaus atžvilgiu pagal Reglamentą dėl Sąjungos registro (Komisijos reglamentas (ES) Nr. 389/2013), kuris įtrauktas ir EEE tikslams adaptuotas EEE susitarimo XX priedo 21ana punktu. Iš šių adaptacijų matyti, kad atvejais, kai kalbama apie ELPA valstybės jurisdikcijai priklausančias sąskaitas, įtraukiama ELPA priežiūros institucija. Siūloma adaptacija taip pat suderinta su ELPA priežiūros institucijos vaidmeniu, kurį ji turėtų atlikti pagal šiuo Jungtinio komiteto sprendimu padaromas EEE susitarimo VII dalies ir 1 protokolo taikymo bendrąsias adaptacijas.

               II, III, IV ir VII priedų lentelės

               Pagrindimas

               Į II, III ir VII priedus turėtų būti įtraukta atitinkama informacija apie Islandiją ir Norvegiją.

               IV priedo A skirsnio g punkte reikalaujama, kad miškų atskaitos lygiai atitiktų pagal Reglamentą (ES) Nr. 525/2013 pateiktas prognozes. Kadangi Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 neįtrauktas į EEE susitarimą, Islandija ir Norvegija nėra įpareigotos teikti prognozių pagal Reglamentą (ES) Nr. 525/2013. Vis dėlto prognozės Europos aplinkos agentūrai buvo pateiktos savanoriškai, o Islandijos atveju – taip pat pagal dvišalį Islandijos ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių susitarimą dėl Islandijos dalyvavimo bendrai vykdant Europos Sąjungos, jos valstybių narių ir Islandijos įsipareigojimus Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos Kioto protokolo antruoju įsipareigojimų laikotarpiu
                  2
               . Tai paaiškinama siūlomoje priedo adaptacijoje.

               2026–2030 m. laikotarpiui panaši adaptacija nereikalinga, nes Norvegija ir Islandija prognozes pateiks pagal Reglamento (ES) 2018/1999 18 straipsnį.

               5.3.Pagrindimas ir siūlomi sprendimai. Reglamentas (ES) 2018/842

               4 straipsnio 3 dalis. 2005 bazinių metų vertės nustatymas apskaičiuojant Pastangų pasidalijimo reglamente nurodytos trajektorijos 2030 m. galutinį tašką, išreikštą absoliučiosiomis šiltnamio efektą sukeliančių dujų kvotomis

               Pagrindimas

               Iki 2030 m. sumažintinas išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekis turėtų būti nustatomas atsižvelgiant į peržiūrėtą 2005 m. išmestą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, kuriam taikomas Reglamentas (ES) 2018/842, neįtraukiant ŠESD, išmestų vykdant veiklą, išvardytą Direktyvos 2003/87/EB, kuria nustatoma ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema (ES ATLPS), I priede, ir patikrinto teršalų, išmestų iš 2005 m. veikusių įrenginių, kurie į ES ATLPS įtraukti tik po 2005 m., kiekio. Remiantis Pastangų pasidalijimo reglamento 18 konstatuojamąja dalimi, reikėtų toliau taikyti Sprendime Nr. 406/2009/EB nustatytą metodą, o tam reikėtų, be kita ko, nustatyti 2020 m. metinę šiltnamio efektą sukeliančių dujų kvotą. Norvegijoje ir Islandijoje tokios procedūros netaikomos, todėl jų 2030 m. metinių šiltnamio efektą sukeliančių dujų kvotų negalima apskaičiuoti naudojantis tokia pat metodika, kokia taikoma ES valstybėms narėms. Todėl, siekiant paaiškinti metodiką, kuri turi būti naudojama Norvegijos ir Islandijos 2005 baziniais metais išmestam šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiui nustatyti, turėtų būti adaptuota 4 straipsnio 3 dalis, atsižvelgiant į ATLPS vertes, jau įtrauktas į Susitarimą. Tai taip pat padės paprasčiau įtraukti įgyvendinimo aktus, kuriais remiantis apskaičiuojamos ir nustatomos 2021–2030 m. metinės šiltnamio efektą sukeliančių dujų kvotos.

               Į EEE jungtinio komiteto sprendimą Nr. 152/2012 dėl ES ATLPS įtrauktos ELPA valstybių stacionariųjų įrenginių 2005 m. išmesto ATLPS teršalų kiekio, į ATLPS įtraukto nuo 2013 m., vertės. Kiek tai aktualu taikant Pastangų pasidalijimo reglamentą, šiais duomenimis galima naudotis siekiant apskaičiuoti sektoriuose, kuriems taikoma ATLPS direktyva, 2005 m. išmestą teršalų kiekį.

               ELPA valstybių 2005 m. ATLPS duomenys, į kuriuos turi būti atsižvelgiama pagal 4 straipsnio 3 dalį nustatant 2030 metų metines šiltnamio efektą sukeliančių dujų kvotas, pateikiami priedėlyje, kuris įterpiamas po IV priedo.

               6 straipsnio 1 dalis. Leidimų, atšaukiamų atsižvelgiant į tai, kaip laikomasi Pastangų pasidalijimo reglamento reikalavimų, skaičius

               Pagrindimas

               6 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad galima atšaukti ne daugiau kaip 100 milijonų ES ATLPS leidimų, bendrai atsižvelgiant į tai, kaip laikomasi Pastangų pasidalijimo reglamento reikalavimų. Reikėtų įtraukti, kiek daugiausia leidimų gali atšaukti Islandija ir Norvegija; žr. siūlomą vi adaptaciją.

               12 straipsnio 2 dalis. Vyriausiojo administratoriaus ELPA priežiūros institucijai teikiama informacija

               Pagrindimas

               Siūloma adaptacija paaiškinamas ELPA priežiūros institucijos vaidmuo vyriausiojo administratoriaus atžvilgiu pagal Reglamentą dėl Sąjungos registro (Komisijos reglamentas (ES) Nr. 389/2013), kuris įtrauktas ir EEE tikslams adaptuotas EEE susitarimo XX priedo 21ana punktu. Iš šių adaptacijų matyti, kad atvejais, kai kalbama apie ELPA valstybės jurisdikcijai priklausančias sąskaitas, įtraukiama ELPA priežiūros institucija. Siūloma adaptacija taip pat suderinta su ELPA priežiūros institucijos vaidmeniu, kurį ji turėtų atlikti pagal šiuo Jungtinio komiteto sprendimu padaromas EEE susitarimo VII dalies ir 1 protokolo taikymo bendrąsias adaptacijas.

               I, II ir III priedai

               Pagrindimas

               Į I, II ir III priedus turėtų būti įtraukta atitinkama informacija apie Islandiją ir Norvegiją. Šis pasiūlymas grindžiamas vienodo požiūrio į Islandiją ir Norvegiją ir į ES valstybes nares principu ir atitinka Komisijos argumentus, išdėstytus pasiūlyme dėl Pastangų pasidalijimo reglamento (COM(2016) 482 final, p. 3), taip pat pagrindžiamąjį poveikio vertinimą.

               5.4.Pagrindimas ir siūlomi sprendimai. Reglamentas (ES) 2018/1999

               i–ii adaptacijos. Atitinkami straipsniai ir jų taikymas

               Pagrindimas

               Reglamentu (ES) 2018/1999 nustatomas valdymo mechanizmas, kuriuo siekiama užtikrinti, kad, laikantis Paryžiaus susitarimo dėl klimato kaitos, būtų įgyvendinti 2030 m. ir ilgalaikiai energetikos sąjungos tikslai ir uždaviniai. Reglamentas (ES) 2018/1999 – viena iš dokumentų rinkinio „Švari energija visiems europiečiams“ priemonių. Reglamento (ES) 2018/1999 svarba EEE bus vertinama taikant standartines EEE procedūras. Tai bus padaryta atliekant viso dokumentų rinkinio „Švari energija visiems europiečiams“ vertinimą.

               Į Reglamentą (ES) 2018/1999 įtraukti planavimo ir ataskaitų teikimo reikalavimai, apimantys Reglamente (ES) 2018/841 ir Reglamente (ES) 2018/842 nustatytus įpareigojimus. Šiais reikalavimais pakeičiamas, be kita ko, Reglamentas (ES) Nr. 525/2013, kuris neįtrauktas į EEE susitarimą.

               Šis Jungtinio komiteto sprendimas taikomas tik tiems teisės aktams, kurie yra svarbūs įgyvendinant atitinkamus Islandijos ir Norvegijos 2030 m. išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslus. Į Reglamentą (ES) 2018/1999 įtrauktos nuostatos, susijusios su integruotais nacionaliniais energetikos ir klimato srities veiksmų planais ir integruotomis energetikos ir klimato srities pažangos ataskaitomis. Šių nuostatų taikymo sritis platesnė už šio Jungtinio komiteto sprendimo taikymo sritį, nes nuostatos taip pat apima tokius klausimus kaip energetikos tikslų ir kitų tikslų, susijusių su penkiais energetikos sąjungos aspektais, planavimas ir ataskaitų teikimas. Todėl šios nuostatos neįtrauktos į šį Jungtinio komiteto sprendimą.

               Vis dėlto Islandija ir Norvegija savanoriškai įsipareigoja parengti nacionalinius planus ir juose nustatyti politiką ir priemones, kad įvykdytų Reglamente (ES) 2018/841 ir Reglamente (ES) 2018/842 nustatytus įpareigojimus, kurie šiuo Jungtinio komiteto sprendimu įtraukiami į 31 protokolą. Iki 2019 m. gruodžio 31 d. šie planai bus pateikti ES valstybėms narėms, Komisijai ir ELPA priežiūros institucijai. Tai išdėstyta Islandijos ir Norvegijos deklaracijoje dėl nacionalinių planų, susijusių su EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. [šis sprendimas].

               Siekiant sukurti skaidrios ir nuoseklios stebėsenos, ataskaitų teikimo ir įsipareigojimų, prisiimtų šiuo Jungtinio komiteto sprendimu, vykdymo sistemą, siūloma įtraukti Reglamento (ES) 2018/1999 nuostatas, būtinas Reglamentams (ES) 2018/841 ir (ES) 2018/842 įgyvendinti. Tai, kad įtraukiamos šios nuostatos, nedaro poveikio Reglamento (ES) 2018/1999 svarbos EEE vertinimui. Esminės Reglamento (ES) 2018/1999 nuostatos turi būti įtraukiamos suprantamai ir teisiniu požiūriu teisingai. Tai padaryti siūloma panašiai, kaip į Susitarimo 47 protokolą buvo įtrauktos ES aktų dėl bendro žemės ūkio produktų rinkų organizavimo nuostatos, susijusios su prekyba vynu. Tai reiškia, kad reikia išvardyti taikytinus Reglamento (ES) 2018/1999 straipsnius. Tam tikras nuostatas reikės šiek tiek adaptuoti, kad jos atitiktų šio Jungtinio komiteto sprendimo taikymo sritį, o kitos nuostatos bus įtrauktos nepadarius jokių adaptacijų.

               Įtraukiami straipsniai padės užtikrinti, kad būtų teikiamos išsamios šiltnamio efektą sukeliančių dujų apskaitos, šiltnamio efektą sukeliančių dujų politikos ir priemonių, taip pat prognozių ataskaitos.

               Be to, siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi reikalavimų, įtraukiami esminiai straipsniai dėl išsamios peržiūros, atliekamos pagal Reglamentus (ES) 2018/841 ir (ES) 2018/842.

               2 straipsnyje pateikiamas Reglamente (ES) 2018/1999 vartojamų apibrėžčių sąrašas. Įtraukiamos tos apibrėžtys, kurios yra svarbios įgyvendinant Reglamentus (ES) 2018/841 ir (ES) 2018/842. Kai kurios įtraukiamos apibrėžtys taip pat susijusios su dalykais, nepriskiriamais šio sprendimo taikymo sričiai. Atitinkama adaptacija apibrėžčių taikymo sritis suderinama su šio Jungtinio komiteto sprendimo taikymo sritimi.

               26 straipsnio 4 dalis. Šiltnamio efektą sukeliančių dujų apskaitos duomenys

               Pagrindimas

               26 straipsnio 4 dalyje nustatytas įpareigojimas valstybėms narėms UNFCCC pateikti nacionalinės apskaitos ataskaitą. Teikti tokias ataskaitas yra vienas iš UNFCCC nustatytų įpareigojimų. Islandija ir Norvegija yra nepriklausomos UNFCCC šalys. Islandija ir Norvegija, vykdydamos atitinkamus UNFCCC prisiimtus įsipareigojimus, teiks nacionalinės apskaitos ataskaitas.

               Kadangi, siekiant laikytis Reglamentuose (ES) 2018/841 ir (ES) 2018/842 nustatytų reikalavimų, būtina iki kiekvienų metų balandžio 15 d. UNFCCC sekretoriatui pateikti galutinius šiltnamio efektą sukeliančių dujų apskaitos duomenis, atitinkama adaptacija užtikrinama, kad Islandija ir Norvegija tą pačią dieną kaip ir valstybės narės ELPA priežiūros institucijai perduotų pateiktų duomenų kopiją.

               41 straipsnis. Valstybių narių ir Europos Sąjungos bendradarbiavimas

               Pagrindimas

               41 straipsnio nuostatomis reglamentuojamas valstybių narių ir Sąjungos bendradarbiavimas vykdant visus Reglamente (ES) 2018/1999 nustatytus įpareigojimus. Atitinkama adaptacija užtikrinama, kad šis bendradarbiavimas būtų palaikomas tik šio Jungtinio komiteto sprendimo taikymo srityje.

               42 straipsnis. Europos aplinkos agentūros teikiama pagalba

               Pagrindimas

               42 straipsnyje nustatyta, kad Europos aplinkos agentūra padeda Komisijai vykdyti veiklą, susijusią su 15–21, 26, 28–29, 37–39 ir 41 straipsniais. Atitinkama adaptacija užtikrinama, kad ši pagalba būtų teikiama tik šio Jungtinio komiteto sprendimo taikymo srityje.

               5.5.Pagrindimas ir siūlomi sprendimai. Reglamentas (ES) Nr. 525/2013

               7 straipsnis, 19 straipsnio 1 ir 3 dalys. Apskaitos ataskaitos duomenys ir išsami peržiūra

               Pagrindimas

               Kad 2020 m. pagal Reglamento (ES) 2018/842 4 straipsnio 3 dalį būtų galima atlikti išsamią peržiūrą, reikia įtraukti dviejų Reglamento (ES) Nr. 525/2013 straipsnių nuostatas. Nuo 2021 m. sausio 1 d. Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 bus panaikintas Reglamentu (ES) 2018/1999, todėl iki 2021 m. Islandijai ir Norvegijai nebus taikomi Reglamente (ES) 2018/1999 nustatyti ataskaitų teikimo įpareigojimai. Todėl, kad būtų galima nustatyti įpareigojimą pateikti būtinus apskaitos ataskaitų duomenis ir 2020 m. atlikti išsamią peržiūrą, būtina įtraukti dviejų Reglamento (ES) Nr. 525/2013 straipsnių nuostatas.

               Būtini straipsniai į šį Jungtinio komiteto sprendimą įtraukiami pateikiant taikytinų straipsnių sąrašą. Bus taikomos tik straipsnių, susijusių su Reglamento (ES) 2018/842 įgyvendinimu, nuostatos. Islandija ir Norvegija bus įpareigotos pateikti atitinkamus duomenis, kad 2020 m. būtų galima atlikti išsamią peržiūrą, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2018/842 4 straipsnio 3 dalyje. Be to, įtraukus 19 straipsnio 1 ir 3 dalis, bus užtikrinama, kad išsami peržiūra būtų atliekama laikantis tose dalyse nustatytos tvarkos.

               Šios nuostatos taikomos tik tiek, kiek jos susijusios su Reglamento (ES) 2018/842 įgyvendinimu.

               5.6.Pagrindimas ir siūlomi sprendimai. Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 749/2014

               3–5, 7–10, 12–14, 16, 29, 32–34, 36–37 straipsniai, I–VIII priedai, XVI priedo 2 lentelė

               Pagrindimas

               Kadangi, siekiant atlikti išsamią peržiūrą pagal Reglamento (ES) 2018/842 4 straipsnio 3 dalį, įtraukiamas Reglamento (ES) Nr. 525/2013 7 straipsnis ir 19 straipsnio 1 ir 3 dalys, taip pat reikia įtraukti atitinkamus Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 749/2014 dėl valstybių narių pagal Reglamentą (ES) Nr. 525/2013 teikiamos informacijos struktūros, formato, pateikimo tvarkos ir peržiūros straipsnius.

               Šios nuostatos taikomos tik tiek, kiek jos susijusios su Reglamento (ES) 2018/842 įgyvendinimu.

               5.7.Pagrindimas ir siūlomi sprendimai. Bendrosios adaptacijos (EEE susitarimo VII dalies ir 1 protokolo taikymas, nuorodos į ES aktus, Komiteto dalyvavimas, konsultacijos su ekspertais, Europos aplinkos agentūros teikiama pagalba ir netaikymas Lichtenšteinui)

               Pagrindimas

               Kadangi 79 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad EEE susitarimo VII dalis „Institucinės nuostatos“ taikoma tik EEE susitarimo VI daliai ir 31 protokolui, jeigu taip konkrečiai numatyta, ir kadangi konkrečiai numatyta taikyti tik sprendimų priėmimo nuostatas (plg. 98 straipsnį), siūloma padaryti b adaptaciją, kuria siekiama užtikrinti VII dalies taikymą, taigi ir ELPA priežiūros institucijos bei ELPA teismo vykdomą stebėseną ir vykdymo užtikrinimą, kaip paaiškinta pirmiau, kalbant apie įtraukimą į 31 protokolą.

               EEE susitarimo 1 protokolas dėl horizontalių adaptacijų pirmiausia taikomas tik EEE susitarimo prieduose nurodytų aktų nuostatoms, todėl siūloma padaryti c adaptaciją, kuria siekiama užtikrinti, kad jis taip pat būtų taikomas 31 protokole nurodytų aktų nuostatoms, šiuos aktus įtraukiant šiuo Jungtinio komiteto sprendimu.

               Šiuo Jungtinio komiteto sprendimu į 31 protokolą įtraukiamų aktų nuostatose taip pat pateikiama nuorodų į Europos arba Sąjungos teisės aktus, aktus, taisykles, politiką ir priemones, kurie neįtraukti į EEE susitarimą. Siūloma d adaptacija siekiama aiškiai nurodyti, kad jie taikomi tik tiek ir tokiu būdu, kiek yra įtraukti į Susitarimą.

               Kad būtų palaikomas šiame Jungtinio komiteto sprendime numatytas bendradarbiavimas, būtina, kad ELPA valstybės dalyvautų Klimato kaitos komiteto veikloje ir kad su ekspertais iš ELPA valstybių būtų konsultuojamasi taip pat, kaip ir su ekspertais iš ES valstybių narių. Pavyzdžiui, kaip paaiškinta pirmiau kalbant apie siūlomą Reglamento (ES) 2018/841 (LULUCF reglamentas) 8 straipsnio 7 dalies adaptaciją, susijusią su nacionalinių miškininkystės apskaitos planų rengimu ir miškų atskaitos lygių nustatymu, būtina konsultuotis su ekspertais iš ELPA valstybių, siekiant užtikrinti būtiną indėlį, konsultacijas ir bendradarbiavimą, taigi ir vienodą aktų, į 31 protokolą įtrauktų šiuo Jungtinio komiteto sprendimu, nuostatų įgyvendinimą ir taikymą. Siūlomomis e ir f adaptacijomis toks dalyvavimas ir konsultavimasis užtikrinamas ir šioje srityje.

               Kadangi bus taikomos EEE susitarimo VII dalies nuostatos, ELPA priežiūros institucija stebės, kaip Islandija ir Norvegija vykdo šiuo Jungtinio komiteto sprendimu prisiimtus įsipareigojimus. Siūloma g adaptacija užtikrinama, kad Europos aplinkos agentūra padėtų ELPA priežiūros institucijai atliekant savo darbą vykdyti šiuo sprendimu nustatytus įpareigojimus, pavyzdžiui, atlikti išsamią peržiūrą ir užtikrinti Islandijos ir Norvegijos pateikiamos informacijos kokybę.

               Kadangi palaikant išplėstą bendradarbiavimą, numatomą šiuo Jungtinio komiteto sprendimu, dalyvaus tik Islandija ir Norvegija, siūlomoje h adaptacijoje nustatyta, kad šis sprendimas netaikomas Lichtenšteinui.

               2019/0205 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi
                  EEE jungtiniame komitete dėl EEE susitarimo 31 protokolo dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis, dalinio pakeitimo

                  [Išplėstas ES, Islandijos ir Norvegijos bendradarbiavimas klimato srityje]

               (Tekstas svarbus EEE)

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 191 straipsnį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į 1994 m. lapkričio 28 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2894/94 dėl Europos ekonominės erdvės susitarimo įgyvendinimo tvarkos, ypač į jo 1 straipsnio 3 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Europos ekonominės erdvės susitarimas
                  3
                (toliau – EEE susitarimas) įsigaliojo 1994 m. sausio 1 d.;

               (2)pagal EEE susitarimo 98 straipsnį EEE jungtinis komitetas gali nuspręsti iš dalies pakeisti, inter alia, EEE susitarimo 31 protokolą;

               (3)EEE susitarimo 31 protokole nustatytos bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis, konkrečios nuostatos;

               (4)tikslinga išplėsti EEE susitarimo Susitariančiųjų Šalių bendradarbiavimą vykdant Sąjungos veiksmus, į jį įtraukiant Reglamentą (ES) 2018/841 ir Reglamentą (ES) 2018/842, taip pat susijusias Reglamento (ES) 2018/1999, Reglamento (ES) Nr. 525/2013 ir Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 794/2014 nuostatas;

               (5)todėl EEE susitarimo 31 protokolas turėtų būti iš dalies pakeistas, kad būtų galima išplėsti šį bendradarbiavimą;

               (6)todėl Sąjungos pozicija EEE jungtiniame komitete turėtų būti grindžiama pridedamu sprendimo projektu,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi EEE jungtiniame komitete dėl siūlomo EEE susitarimo 31 protokolo dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis, dalinio pakeitimo, grindžiama prie šio sprendimo pridėtu EEE jungtinio komiteto sprendimo projektu.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 305, 1994 11 30, p. 6–8.

                     (2)

                        OL L 207, 2015 8 4, p. 1.

                     (3)

                        OL L 1, 1994 1 3, p. 3.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 09 27
            COM(2019) 438 final
            PRIEDAS
            prie
            pasiūlymo dėlTARYBOS SPRENDIMO
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi EEE jungtiniame komitete dėl EEE susitarimo 31 protokolo dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis, dalinio pakeitimo[Išplėstas ES, Islandijos ir Norvegijos bendradarbiavimas klimato srityje]

               PRIEDAS

               EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS

               Nr. […]

               [...]

               kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo 31 protokolas dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis

               EEE JUNGTINIS KOMITETAS,

               atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – EEE susitarimas), ypač į jo 86 ir 98 straipsnius,

               kadangi:

               (1)Europos Sąjunga, Islandija ir Norvegija yra įsipareigojusios sumažinti bendrą išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, kad vidutinės pasaulio temperatūros padidėjimas būtų gerokai mažesnis nei 2 °C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir toliau dėti pastangas, kad jis neviršytų 1,5 °C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu;

               (2)tikslinga išplėsti EEE susitarimo Susitariančiųjų Šalių bendradarbiavimą įtraukiant 2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/841 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmetamų ir absorbuojamų dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės, kiekio įtraukimo į 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 ir Sprendimas Nr. 529/2013/ES
                  1
               ;

               (3)tikslinga išplėsti EEE susitarimo Susitariančiųjų Šalių bendradarbiavimą įtraukiant 2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/842, kuriuo, prisidedant prie klimato politikos veiksmų, kad būtų vykdomi įsipareigojimai pagal Paryžiaus susitarimą, valstybėms narėms nustatomi įpareigojimai 2021–2030 m. laikotarpiu sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų metinį kiekį, ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013
                  2
               ;

               (4)tikslinga išplėsti EEE susitarimo Susitariančiųjų Šalių bendradarbiavimą įtraukiant tam tikras 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013
                  3
               , nuostatas, kurios yra būtinos Reglamentams (ES) 2018/841 ir (ES) 2018/842 įgyvendinti;

               (5)tikslinga išplėsti EEE susitarimo Susitariančiųjų Šalių bendradarbiavimą įtraukiant tam tikras 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 525/2013 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo stebėsenos bei ataskaitų ir kitos su klimato kaita susijusios nacionalinio bei Sąjungos lygmens informacijos teikimo mechanizmo ir kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 280/2004/EB
                  4
                nuostatas, kurios yra būtinos Reglamentui (ES) 2018/842 įgyvendinti;

               (6)tikslinga išplėsti EEE susitarimo Susitariančiųjų Šalių bendradarbiavimą įtraukiant tam tikras 2014 m. birželio 30 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 749/2014 dėl valstybių narių pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 525/2013 teikiamos informacijos struktūros, formato, pateikimo tvarkos ir peržiūros
                  5
                nuostatas, kurios yra būtinos Reglamentui (ES) 2018/842 įgyvendinti;

               (7)šiuo sprendimu Islandija ir Norvegija įsipareigoja imtis veiksmų, kad pasiektų išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslus iki 2030 m. bent 40 proc. sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, palyginti su 1990 m. lygiu;

               (8)šiuo sprendimu nedaromas poveikis tam, kaip ES, Islandija ir Norvegija įgyvendina Paryžiaus susitarimą;

               (9)biudžeto klausimai nėra EEE susitarimo dalis. Todėl tai, kad taikoma Reglamento (ES) 2018/842 5 straipsnio 6 dalis, nedaro poveikio EEE susitarimo taikymo sričiai;

               (10)tais atvejais, kai pagal šį sprendimą reikia atlikti užduotis, susijusias su Islandija ir Norvegija, ELPA priežiūros institucija turėtų glaudžiai derinti veiksmus su Komisija;

               (11)pagal šį sprendimą ELPA priežiūros institucijos ir ELPA teismo kompetencija apima tik šiuo sprendimu prisiimtus įpareigojimus;

               (12)todėl EEE susitarimo 31 protokolas turėtų būti iš dalies pakeistas, kad šis bendradarbiavimas būtų išplėstas,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Po EEE susitarimo 31 protokolo 3 straipsnio (Aplinka) 7 dalies įterpiama ši dalis:

               „8. a) Islandija ir Norvegija sieks atitinkamų laikotarpio nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2030 m. gruodžio 31 d. išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslų vadovaudamosi toliau išvardytais aktais.

               –32018 R 0841: 2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/841 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmetamų ir absorbuojamų dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės, kiekio įtraukimo į 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 ir Sprendimas Nr. 529/2013/ES (OL L 156, 2018 6 19, p. 1)

               Šio reglamento nuostatos taikant šį Susitarimą adaptuojamos taip:

               i)Islandijai 6 straipsnio 2 dalyje nustatytas terminas „30 metų“ pakeičiamas terminu „50 metų“;

               ii)8 straipsnio 7 dalis papildoma taip:

               „Ne vėliau kaip per devynis mėnesius nuo xx/xxxx EEE jungtinio komiteto sprendimo Nr. xx [šis sprendimas] įsigaliojimo ELPA valstybės praneša ELPA priežiūros institucijai 2021–2025 m. laikotarpio peržiūrėtus siūlomus miškų atskaitos lygius. ELPA valstybių jai praneštus siūlomus miškų atskaitos lygius ELPA priežiūros institucija paskelbia.“;

               iii)ELPA valstybėms 13 straipsnio 2 dalies a punktas išdėstomas taip:

               „ELPA valstybė pateikė toliau nurodytą žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės sektoriaus strategiją, numatydama veiksmus bent 30 metų, įskaitant vykdomas arba planuojamas konkrečias priemones, kuriomis siekiama užtikrinti, kad būtų atitinkamai išsaugoti arba padidinti miškų absorbentai ir kaupikliai;

               1. Iki 2020 m. sausio 1 d. kiekviena ELPA valstybė narė parengia ir ELPA priežiūros institucijai pateikia savo žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės sektoriaus strategiją, numatydama veiksmus bent 30 metų. Prireikus ELPA valstybės iki 2025 m. sausio 1 d. turėtų atnaujinti šias strategijas.

               2. ELPA valstybių strategijos padeda:

               a) įvykdyti pagal UNFCCC ir Paryžiaus susitarimą prisiimtus ELPA valstybių įsipareigojimus mažinti dėl žmogaus veiklos išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, didinti absorbentais pašalinamą šių dujų kiekį ir skatinti anglies dioksido sekvestraciją;

               b) vykdyti Paryžiaus susitarimo uždavinį užtikrinti, kad vidutinės pasaulio temperatūros padidėjimas būtų gerokai mažesnis nei 2 °C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir toliau dėti pastangas, kad jis neviršytų 1,5 °C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu;

               c) siekti ilgainiui sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir didinti absorbentais pašalinamą šių dujų kiekį tiek, kiek tai svarbu LULUCF sektoriui, atsižvelgiant į uždavinį pagal Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) reikalavimus ekonomišku būdu sumažinti ELPA valstybių išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir didinti absorbentais pašalinamą šių dujų kiekį, siekiant Paryžiaus susitarime nustatytų su temperatūra susijusių tikslų, kad, remiantis lygiateisiškumo principu ir siekiant darnaus vystymosi bei stengiantis panaikinti skurdą, antroje šio amžiaus pusėje būtų užtikrintas įvairių šaltinių dėl žmogaus veiklos išmetamo teršalų kiekio ir absorbentais pašalinamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio balansas.

               3. ELPA valstybių strategijos apima:

               a) išmetamo teršalų kiekio sumažinimą ir pašalinamo jų kiekio padidinimą žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės (LULUCF) sektoriuje, atsižvelgiant į bioenergiją ir biologines medžiagas, gaunamas iš šio sektoriaus;

               b) tiek, kiek tai svarbu žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės sektoriui, sąsajas su kitais ilgalaikiais nacionaliniais uždaviniais, planais ir kita politika ir priemonėmis.

               4. ELPA valstybės nedelsdamos informuoja visuomenę ir viešai paskelbia atitinkamas strategijas ir visus jų atnaujinimus.

               5. ELPA priežiūros institucija įvertina, ar ELPA valstybių strategijos yra tinkamos, kad būtų galima dokumentais pagrįsti šiame straipsnyje nustatytų įpareigojimų įvykdymą.

               6. Į ELPA valstybių žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės sektoriaus strategijas turėtų būti įtraukiami toliau išdėstyti aspektai.

               A. STRATEGIJŲ RENGIMO APŽVALGA IR PROCESAS

               A.1. Santrauka

               A.2. Teisinis ir politinis kontekstas, įskaitant atitinkamais atvejais orientacinius 2040 ir 2050 m. tarpinius siekinius

               B. TURINYS

               B.1. ŽEMĖS NAUDOJIMAS, ŽEMĖS NAUDOJIMO KEITIMAS IR MIŠKININKYSTĖ (LULUCF)

               B.1.1. Planuojamas išmetamo teršalų kiekio sumažinimas ir pašalinamo kiekio padidinimas iki 2050 m.

               B.1.2. Kiek įmanoma, numatomas išmetamas teršalų kiekis pagal šaltinius ir ŠESD rūšis

               B.1.3. Numatytos išmetamo teršalų kiekio mažinimo ir absorbentais pašalinamo kiekio didinimo galimybės

               B.1.4. Tiek, kiek tai svarbu atitinkamai miškų absorbentų ir kaupiklių išsaugojimui ir didinimui, prisitaikymo politika ir priemonės

               B.1.5. Aspektai, susiję su miško biomasės paklausa rinkoje ir poveikiu derliui

               B.1.6. Prireikus, informacija apie modeliavimą (įskaitant prielaidas) ir (arba) analizę, rodiklius ir kt.“;

               iv)15 straipsnio 2 dalis papildoma taip:

               „Kiek tai susiję su ELPA valstybėmis, vyriausiasis administratorius yra kompetentingas atlikti šiame straipsnyje nurodytas užduotis. Jei vyriausiasis administratorius sustabdo su ELPA valstybėmis susijusius arba jų atliekamus sandorius, apie tai informuojama ELPA priežiūros institucija.“;

               v)II priedo lentelė papildoma taip:

               „Islandija 0,5102

               Norvegija 0,110 5“;

               vi)III priedo lentelė papildoma taip:

               „Islandija1990 m.

               Norvegija1990 m.“;

               vii) IV priedo A skirsnio g punktas papildomas taip:

                     6
                  „ELPA valstybių 2021–2025 m. laikotarpio atskaitos lygiai atitinka prognozes, Europos aplinkos agentūrai savanoriškai pateiktas pagal Reglamentą (ES) Nr. 525/2013, o Islandijos atveju – taip pat pagal dvišalį Islandijos ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių susitarimą dėl Islandijos dalyvavimo bendrai vykdant Europos Sąjungos, jos valstybių narių ir Islandijos įsipareigojimus Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos Kioto protokolo antruoju įsipareigojimų laikotarpiu.“;

               viii)VII priedo lentelė papildoma taip:

               „Islandija– 0,0224 – 0,0045

               Norvegija– 29,6– 35,5“.

               –32018 R 0842: 2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/842, kuriuo, prisidedant prie klimato politikos veiksmų, kad būtų vykdomi įsipareigojimai pagal Paryžiaus susitarimą, valstybėms narėms nustatomi įpareigojimai 2021–2030 m. laikotarpiu sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų metinį kiekį ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (OL L 156, 2018 6 19, p. 26)

               Šio reglamento nuostatos taikant šį Susitarimą adaptuojamos taip:

               i)ELPA valstybėms 4 straipsnio 3 dalis papildoma taip:

               „Nustatant ELPA valstybių 2021–2030 m. laikotarpio metines šiltnamio efektą sukeliančių dujų kvotas, išreiškiamas CO2 ekvivalento tonomis, kaip nurodyta šio straipsnio 1 ir 2 dalyse, 2030 m. šiltnamio efektą sukeliančių dujų kvotai nustatyti naudojamų 2005 bazinių metų vertė bus grindžiama viso 2005 m. išmesto šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, apskaičiuoto atlikus išsamią peržiūrą, pagal kurią daroma prielaida, kad aviacijos sektoriuje išmetamas CO2 kiekis lygus nuliui, ir stacionariųjų įrenginių 2005 m. išmesto ES ATLPS teršalų kiekio, į ATLPS įtraukto 2013 m. ir nurodyto 2012 m. liepos 26 d. EEE jungtinio komiteto sprendimo Nr. 152/2012
                  7
                priedėlio B dalyje, skirtumu, pritaikytu atsižvelgiant į visuotinio atšilimo potencialo vertes, patvirtintas deleguotuoju aktu, nurodytu Reglamento (ES) 2018/1999 26 straipsnio 6 dalies b punkte, arba, kol įsigalios toks deleguotasis aktas, Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos Ketvirtojoje vertinimo ataskaitoje (AR4) nustatytas vertes. Stacionariųjų įrenginių 2005 m. išmestų ES ATLPS teršalų kiekiai, nurodyti EEE jungtinio komiteto sprendime Nr. 152/2012 (AR2), ir tie patys kiekiai kartu su atnaujintomis visuotinio atšilimo potencialo vertėmis (AR4), į kurias turi būti atsižvelgiama pagal šį straipsnį nustatant 2021–2030 m. metines šiltnamio efektą sukeliančių dujų kvotas, išdėstomi priedėlyje.“;

               ii)po IV priedo įterpiama:

               „Priedėlis

               ELPA valstybių stacionariųjų įrenginių 2005 m. išmestų ES ATLPS teršalų kiekiai, nurodyti EEE jungtinio komiteto sprendime Nr. 152/2012 (AR2), ir tie patys kiekiai kartu su atnaujintomis visuotinio atšilimo potencialo vertėmis (AR4), į kurias turi būti atsižvelgiama pagal 4 straipsnio 3 dalį nustatant 2021–2030 m. metines šiltnamio efektą sukeliančių dujų kvotas

               1 lentelė. Norvegijos 2005 m. išmestų ATLPS teršalų kiekis

                         Šiltnamio efektą sukeliančios dujos (tonos)

                        CO2 ekvivalentas (AR2)

                        CO2 ekvivalentas (AR4)

                        N2O / PFC

                        CO2

                        23 090 000

                        23 090 000

                        N2O

                        1 955 000

                        1 880 000

                        6 308

                        PFC

                        829 000

                        955 000

                        CF4

                        116,698

                        C2F6

                        7,616

                        Iš viso

                        25 874 000

                        25 925 000

               2 lentelė. Islandijos 2005 m. išmestų ATLPS teršalų kiekis

                        Šiltnamio efektą sukeliančios dujos (tonos)

                        CO2 ekvivalentas (AR2)

                        CO2 ekvivalentas (AR4)

                        N2O / PFC

                        CO2

                        909 132

                        909 132

                        PFC

                        26 709

                        31 105

                        CF4

                        3,508

                        C2F6

                        0,424

                        Iš viso

                        935 841

                        940 237

               iii)6 straipsnio 1 dalyje žodžiai „100 milijonų ES ATLPS leidimų“ pakeičiami žodžiais „107 milijonai ES ATLPS leidimų“;

               iv)12 straipsnio 2 dalis papildoma taip:

               „Kiek tai susiję su ELPA valstybėmis, vyriausiasis administratorius yra kompetentingas atlikti šiame straipsnyje nurodytas užduotis. Jei vyriausiasis administratorius sustabdo su ELPA valstybėmis susijusius arba jų atliekamus sandorius, apie tai informuojama ELPA priežiūros institucija.“;

               v)I priedo lentelė papildoma taip:

               „Islandija
                     –29 %

               Norvegija
                     –40 %“;

               vi)II priedo lentelė papildoma taip:

               „Islandija

                     4 %

               Norvegija

                     2 %“;

               vii)III priedo lentelė iš dalies pakeičiama taip:

               (a)Lentelėje įrašoma:

               „Islandija

                     0,2

               Norvegija

                     1,6“;

               (b)Eilutė „Iš viso ne daugiau kaip 280“ pakeičiama eilute „Iš viso ne daugiau kaip 281,8“.

               –32018 R 1999: 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (OL L 328, 2018 12 21, p. 1)

               Toliau išvardytos taikytinos šio reglamento nuostatos, kurios taikant šį Susitarimą adaptuojamos taip:

               i)taikomos tik šios reglamento nuostatos:

               2 straipsnio 1–10 dalys, 2 straipsnio 12–13 dalys, 2 straipsnio 15–17 dalys, 18 straipsnis, 26 straipsnio 2–7 dalys, 29 straipsnio 5 dalies b punktas, 37–42 straipsniai, 44 straipsnio 1 dalies a punktas, 2–3 ir 6 dalys, 57–58 straipsniai ir V–VII bei XII–XIII priedai;

               ii)taikant šią dalį 2 straipsnio 1–10, 12–13 ir 15–17 dalys ELPA valstybėms taikomos tik tiek, kiek jos susijusios su Reglamentų (ES) 2018/841 ir (ES) 2018/842 įgyvendinimu;

               iii)ELPA valstybėms 26 straipsnio 4 dalis išdėstoma taip:

               „Islandija ir Norvegija iki kiekvienų metų balandžio 15 d. pateikia ELPA priežiūros institucijai galutinių šiltnamio efektą sukeliančių dujų apskaitos duomenų, pagal 3 dalį pateiktų UNFCCC sekretoriatui, kopiją.“;

               iv)ELPA valstybėms taikomos tik tos 41 straipsnio nuostatos arba dalys, kurios yra nurodytos arba išdėstytos [šis sprendimas];

               v)ELPA valstybėms po 42 straipsnio pirmo sakinio įterpiamas toks sakinys:

               „Europos aplinkos agentūra padeda ELPA priežiūros institucijai vykdyti veiklą, nurodytą tik 18 straipsnyje, 26 straipsnio 2–7 dalyse, 29 straipsnio 5 dalies b punkte, 37–39 straipsniuose ir 41 straipsnyje.“.

               –32013 R 0525: 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo stebėsenos bei ataskaitų ir kitos su klimato kaita susijusios nacionalinio bei Sąjungos lygmens informacijos teikimo mechanizmo ir kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 280/2004/EB (OL L 165, 2013 6 18, p. 13)

               Toliau išvardytos taikytinos šio reglamento nuostatos, kurios taikant šį Susitarimą adaptuojamos taip:

               i)taikomos tik šios reglamento nuostatos:

               7 straipsnis, 19 straipsnio 1 ir 3 dalys;

               ii)taikant šią dalį 7 straipsnis ir 19 straipsnio 1 ir 3 dalys ELPA valstybėms taikomos tik tiek, kiek jos susijusios su Reglamento (ES) 2018/842 įgyvendinimu.

               –32014 R 0749: 2014 m. birželio 30 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 749/2014 dėl valstybių narių pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 525/2013 teikiamos informacijos struktūros, formato, pateikimo tvarkos ir peržiūros (OL L 203, 2014 7 11, p. 23)

               Toliau išvardytos taikytinos šio reglamento nuostatos, kurios taikant šį Susitarimą adaptuojamos taip:

               i)taikomos tik šios reglamento nuostatos:

               3–5, 7–10, 12–14, 16, 29, 32–34, 36–37 straipsniai, I–VIII priedai ir XVI priedo 2 lentelė;

               ii)taikant šią dalį 3–5, 7–10, 12–14, 16, 29, 32–34, 36–37 straipsniai, I–VIII priedai ir XVI priedo 2 lentelė ELPA valstybėms taikomi tik tiek, kiek jie susiję su Reglamento (ES) 2018/842 įgyvendinimu.

               b)Pagal EEE susitarimo 79 straipsnio 3 dalį šiai daliai taikoma Susitarimo VII dalis (Institucinės nuostatos).

               c)Šiai daliai mutatis mutandis taikomas EEE susitarimo 1 protokolas (Horizontalios adaptacijos).

               d)Šioje dalyje nurodytuose arba pateiktuose aktuose ir nuostatose daromos nuorodos į Sąjungos teisės aktus, aktus, taisykles, politiką ir priemones taikomos tik tiek ir tokiu būdu, kiek atitinkami teisės aktai, aktai, taisyklės, politika ir priemonės yra įtraukti į šį Susitarimą.

               e)Islandija ir Norvegija, remdamosi šioje dalyje nurodytais arba pateiktais aktais ir nuostatomis, visapusiškai dalyvauja Klimato kaitos komiteto veikloje, tačiau neturi balsavimo teisės.

               f) Kai Komisija pagal šioje dalyje nurodytus arba pateiktus aktus ir nuostatas konsultuojasi su valstybių narių paskirtais ekspertais, ji tokiomis pat sąlygomis konsultuojasi su ELPA valstybių paskirtais ekspertais.

               g)Europos aplinkos agentūra padeda ELPA priežiūros institucijai vykdyti veiklą pagal Reglamentus (ES) 2018/841 ir (ES) 2018/842.

               h)Ši dalis netaikoma Lichtenšteinui.“

               2 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja […], jei pateikti visi pranešimai pagal EEE susitarimo 103 straipsnio 1 dalį*.

                  83 straipsnis

               Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE skyriuje ir EEE priede.

               Priimta Briuselyje […].

                  EEE jungtinio komiteto vardu

                  Pirmininkas

                  […]

                  EEE jungtinio komiteto

                  sekretoriai

                  […]

               Islandijos ir Norvegijos deklaracija

               dėl nacionalinių planų, susijusių su EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. [šis sprendimas]

               Islandija ir Norvegija savanoriškai parengs nacionalinius planus ir juose apibūdins, kaip Islandija ir Norvegija ketina įvykdyti įsipareigojimus, prisiimtus į EEE susitarimo 31 protokolą įtraukiant šiuos aktus:

               –2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/841 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmetamų ir absorbuojamų dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės, kiekio įtraukimo į 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 ir Sprendimas Nr. 529/2013/ES (LULUCF reglamentas), ir

               –2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/842, kuriuo, prisidedant prie klimato politikos veiksmų, kad būtų vykdomi įsipareigojimai pagal Paryžiaus susitarimą, valstybėms narėms nustatomi įpareigojimai 2021–2030 m. laikotarpiu sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų metinį kiekį, ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (Pastangų pasidalijimo reglamentas).

               Islandija ir Norvegija parengs atitinkamus nacionalinius planus ir iki 2019 m. gruodžio 31 d. juos pateiks ES valstybėms narėms, Europos Komisijai, ELPA priežiūros institucijai ir visuomenei.

               Į šiuos planus bus įtraukti šie pagrindiniai aspektai:

               ·plano santrauka;

               ·dabartinės nacionalinės klimato politikos apžvalga;

               ·nacionalinio pastangų pasidalijimo tikslo ir su LULUCF susijusių įsipareigojimų aprašymas;

               ·pagrindinės esamos ir planuojamos politikos ir priemonių, numatytų pastangų pasidalijimo tikslui pasiekti ir su LULUCF susijusiems įsipareigojimams įvykdyti, aprašymas;

               ·dabartinio nacionalinio išmetamo ir pašalinamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio aprašymas, taip pat pastangų pasidalijimo tikslo įgyvendinimo ir su LULUCF susijusių įsipareigojimų įvykdymo prognozės, grindžiamos esama politika ir priemonėmis;

               ·planuojamos nacionalinės politikos ir priemonių, skirtų pastangų pasidalijimo tikslui pasiekti ir su LULUCF susijusiems įsipareigojimams įvykdyti, poveikio vertinimas, jį palyginant su prognozėmis, grindžiamomis esama politika ir priemonėmis, ir apibūdinant esamos ir planuojamos politikos ir priemonių tarpusavio sąveiką.

                     (1)

                        OL L 156, 2018 6 19, p. 1.

                     (2)

                        OL L 156, 2018 6 19, p. 26.

                     (3)

                        OL L 328, 2018 12 21, p. 1.

                     (4)

                        OL L 165, 2013 6 18, p. 13.

                     (5)

                        OL L 203, 2014 7 11, p. 23.

                     (6)

                        OL L 207, 2015 8 4, p. 1.

                     (7)

                        OL L 309, 2012 11 8, p. 38.

                     (8)
                  *
                        [Konstitucinių reikalavimų nenurodyta.] [Konstituciniai reikalavimai nurodyti.]


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 02 01
            COM(2019) 56 final
            2019/0028(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinio vežimo geležinkeliais tarpvyriausybinės organizacijos (OTIF) 14-ojoje generalinėje asamblėjoje, dėl OTIF generalinio sekretoriaus, eisiančio pareigas 2019 m. balandžio 8 d. – 2021 m. gruodžio 31 d., rinkimų

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas yra susijęs su sprendimu, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi 2019 m. vasario 27 d. įvyksiančioje Tarptautinio vežimo geležinkeliais tarpvyriausybinės organizacijos (OTIF) generalinės asamblėjos 14-ojoje sesijoje, dėl OTIF generalinio sekretoriaus, eisiančio pareigas 2019 m. balandžio 8 d. – 2021 m. gruodžio 31 d., rinkimų. Susitikimo dokumentus galima rasti (įvedus prisijungimo duomenis) OTIF interneto svetainėje adresu

                  http://extranet.otif.org/en/?page_id=1083.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutartis (COTIF)

               COTIF
                  1
                nustatomas OTIF valdymas, tikslai, funkcijos, santykiai su OTIF valstybėmis narėmis ir jos veikla apskritai.

               Ją sudaro pati sutartis ir septyni priedai, kuriais nustatoma vienoda geležinkelių teisė, t. y. techniniai bei funkciniai reikalavimai, ir pavyzdinės sutartys: tarptautinio keleivių vežimo geležinkeliais sutartis; tarptautinio krovinių vežimo geležinkeliais sutartis; pavojingų krovinių tarptautinis vežimas geležinkeliais; transporto priemonių naudojimo tarptautiniam geležinkelių susisiekimui sutartis; infrastruktūros naudojimo tarptautiniam geležinkelių susisiekimui sutartis; techninių standartų tvirtinimo ir vienodų techninių normų, taikomų geležinkelio priemonėms, kurias ketinama naudoti tarptautiniam susisiekimui, priėmimas; tarptautiniam susisiekimui naudojamų geležinkelio priemonių techninis priėmimas.

               Prie COTIF prisijungė 50 šalių, įskaitant 26 ES valstybes nares, t. y. visas valstybes nares, išskyrus Kiprą ir Maltą. Sąjunga nuo 2011 m. taip pat yra susitariančioji šalis.

               2.2.Sąjungos ir Tarptautinio vežimo geležinkeliais tarpvyriausybinės organizacijos (OTIF) susitarimas

               2011 m. birželio 16 d. Taryba priėmė Tarybos sprendimą 2013/103/ES dėl Europos Sąjungos ir Tarptautinio vežimo geležinkeliais tarpvyriausybinės organizacijos (OTIF) susitarimo dėl Europos Sąjungos prisijungimo prie 1980 m. gegužės 9 d. Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutarties (COTIF) su pakeitimais, padarytais 1999 m. birželio 3 d. Vilniaus protokolu, pasirašymo ir sudarymo (OL L 51, 2013 2 23, p. 1). Susitarimas įsigaliojo 2011 m. liepos 1 d. Tarybos sprendime nurodyta, kad OTIF posėdžiuose Sąjungai atstovauja Komisija. Jame taip pat pateikiamas Sąjungos pareiškimas dėl naudojimosi kompetencija ir Tarybos, valstybių narių ir Komisijos dalyvavimo OTIF procedūrose vidaus tvarka.

               2.3.OTIF generalinė asamblėja

               Generalinė asamblėja yra aukščiausias OTIF sprendimų priėmimo organas. Ji priima sprendimus dėl pasiūlymų iš dalies keisti COTIF. Priklausomai nuo atvejo, priimtus pakeitimus turi patvirtinti du trečdaliai arba pusė OTIF valstybių narių.

               Remiantis COTIF 14 straipsnio 2 dalies c punktu, generalinės asamblėjos kompetencijai priklauso trejų metų laikotarpiui rinkti generalinį sekretorių. Tą laikotarpį galima pratęsti ne daugiau kaip du kartus (COTIF 21 straipsnio 2 dalis). Generalinės asamblėjos darbo tvarkos taisyklėse (21 straipsnio 2 dalis) nurodyta, kad „asamblėjos sprendimai iš esmės priimami narių, deramai  atstovaujamų posėdžių salėje, balsų dauguma“.

               Eilinę sesiją ji rengia kas trejus metus ir gali rengti neeilines sesijas. Paskutinį kartą generalinė asamblėja buvo sušaukta 2018 m. rugsėjo mėn.
                  2

               Sąjunga ir (arba) jos valstybės narės generalinėje asamblėjoje dalyvauja pagal COTIF nuostatas, generalinės asamblėjos darbo tvarkos taisykles ir Susitarimo dėl Sąjungos prisijungimo prie COTIF nuostatas.

               2.4.OTIF generalinės asamblėjos aktai, numatomi priimti jos 14-ojoje sesijoje

               2.4.1.Aplinkybės

               Generalinio sekretoriaus kadencija baigėsi 2018 m. gruodžio 31 d. Jis trejiems metams buvo išrinktas 2015 m. rugsėjo mėn. vykusioje 12-ojoje OTIF generalinėje asamblėjoje.

               Generalinis sekretorius, eisiantis pareigas 2019 m. sausio 1 d. – 2021 m. gruodžio 31 d., turėjo būti išrinktas 2018 m. rugsėjo mėn. vykusioje 13-ojoje generalinėje asamblėjoje. Tačiau vienintelis kandidatas į šias pareigas atsiėmė savo paraišką (jis nuo 2019 m. sausio 1 d. pradėjo eiti kitas pareigas), todėl per tą sesiją numatyti rinkimai įvykti negalėjo.

               Todėl 13-ojoje generalinėje asamblėjoje generaliniam sekretoriui nurodyta 2019 m. vasario 27 d. sušaukti neeilinę generalinę asamblėją (14-ąją sesiją), kurios darbotvarkėje būtų vienintelis punktas – kito generalinio sekretoriaus rinkimai.   13-ojoje generalinėje asamblėjoje patvirtintas kvietimas teikti paraiškas eiti generalinio sekretoriaus pareigas. Jis paskelbtas 2018 m. spalio 5 d. Paskutinė diena, kurią buvo galima pateikti tinkamos formos paraiškas, buvo 2019 m. sausio 5 d.

               Kitas generalinis sekretorius pareigas pradės eiti 2019 m. balandžio 8 d.

               Eiti ad interim generalinio sekretoriaus pareigas nuo 2019 m. sausio 1 d. iki dienos, kurią jas perims naujai išrinktas generalinis sekretorius, 13-ojoje generalinėje asamblėjoje paskirtas Basas Leermakersas (dabartinis OTIF techninio skyriaus vadovas).

               2.4.2.OTIF generalinio sekretoriaus pareigas einančio asmens kvalifikacijos aprašas

               Kvietimo teikti paraiškas priede pateiktas kvalifikacijos aprašas:

                        Paraiškos teikėjas turi atitikti šiuos reikalavimus:

                        1. Būti OTIF valstybės narės (nebūtinai pasiūlymą pateikusios valstybės narės) pilietis.

                        2. Turėti daugelio metų profesinę patirtį įvairiose veiklos srityse ir būti įrodęs, kad geba eiti su didele atsakomybe susijusias pareigas.

                        3. Mokėti visas tris OTIF darbo kalbas (anglų, prancūzų, vokiečių) ir sugebėti viena iš jų lengvai ir sklandžiai rengti dokumentus. Paraiškos teikėjas turėtų gebėti pakankamai gerai išsireikšti kitomis dviem kalbomis, kad galėtų vesti derybas ir suprantamai rengti dokumentus.

                        4. Turėti su OTIF veikla susijusios srities laipsnį, pageidautina teisės ir politikos mokslų. Tarptautinės viešosios teisės, geležinkelių transporto teisės, pavojingų krovinių vežimo, geležinkelių transporto apskritai ir transporto logistikos išmanymas būtų privalumas.

                        5. Būti įrodęs, kad geba vadovauti tokiai administracijai kaip OTIF sekretoriatas, naudotis šiuolaikinėmis informacinėmis technologijomis, turėti kelerių metų personalo valdymo, grindžiamo bendraisiais darbuotojų teisės principais ir specialiomis taisyklėmis, patirtį ir gebėti vadovauti Organizacijos finansų reikalams.

                        6. Išmanyti, kaip veikia tarptautinės organizacijos, vykdomos diplomatinės derybos, ir turėti profesinės patirties tarptautinio transporto sektoriuje.

                        7. Gebėti veiksmingai atstovauti OTIF [OTIF] valstybėse narėse tarptautiniu lygmeniu, ypač konferencijose, ir viešai. Gebėti sakyti kalbas tarptautinėse konferencijose.

                        8. Visapusiškai suprasti ekonomines koreliacijas ir procesus (taip pat ir tarptautinius) ir neabejotinai domėtis transporto sektoriumi ir geležinkeliais. Su teisėkūros veikla susijusi patirtis yra būtina.

                        9. Turėti bent dešimties metų profesinę patirtį, pageidautina valstybės administracijoje, tarptautinėje organizacijoje, tarptautinėje asociacijoje, tarptautinio transporto sektoriuje veikiančioje įmonėje arba mokymo ir mokslinių tyrimų srities kvalifikaciją. Paraiškos teikėjas turėtų turėti bent dešimties metų patirtį tarptautinėje srityje ir galėti įrodyti, kad per tuos metus vykdė veiklą, susijusią su svarbių sprendimų priėmimu.

                        10. Turėti nemenką tarptautinių derybų srities patirtį. Kandidatas taip pat turi gebėti prisiimti didžiulį darbo krūvį ir būti pasiryžęs dažnai vykti į nelengvas tarnybines keliones.

                        Generalinis sekretorius taip pat turėtų būti veiklus, orientuotas į ateitį, draugiškas bei ryžtingas komandos narys, turėjęs sąlytį su kitomis kultūromis. Paraiškos teikėjas taip pat turi gebėti plėtoti politines, teisines, institucines ir finansines koncepcijas.

               Generalinė asamblėja pati turės įvertinti, ar paraiškos teikėjas atitinka kvietimo teikti paraiškas reikalavimus, ir kiek jis juos atitinka. OTIF sekretoriatas 2019 m. sausio 21 d. pateikė oficialų kandidatų sąrašą kartu su kandidatų paraiškų dokumentų rinkiniais, gautais per paraiškų teikimo laikotarpį.

               OTIF generalinio sekretorius rinkimai patvirtinami generalinės asamblėjos sprendimu, kuris priimamas balsuojant, kaip aprašyta 2.3 skirsnyje. Sprendimas įsigalioja tą dieną, kurią naujai išrinktas generalinis sekretorius pradeda eiti savo pareigas – šiuo atveju tai turėtų būti 2019 m. balandžio 8 d. Generalinės asamblėjos sprendimas COTIF šalims daro teisinį poveikį, kaip išsamiau paaiškinta 4 skirsnyje.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               3.1.OTIF sekretoriato oficialiai pateiktas kandidatų sąrašas

               Atsižvelgiant į 2019 m. sausio 21 d. OTIF sekretoriato pranešimą, kandidatų eiti OTIF generalinio sekretoriaus pareigas 2019 m. balandžio 8 d. – 2021 m. gruodžio 31 d. oficialus sąrašas yra toks (abėcėlės tvarka):

               ·CRINIER Raphaël (Prancūzijos paraiška);

               ·D’ALFONSO Salvatore (Italijos paraiška);

               ·EBNER Stefan (Austrijos paraiška);

               ·GROOT Hinne (Nyderlandų paraiška);

               ·KÜPPER Wolfgang (Vokietijos paraiška).

               Pažymima, kad visas penkias paraiškas pateikė Europos Sąjungos valstybės narės.

               3.2.Pasiūlymas dėl pozicijos, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               3.2.1.OTIF generalinio sekretoriaus užduotys ir su rinkimais susiję Sąjungos interesai

               3.2.1.1.OTIF generalinio sekretoriaus užduotys

               OTIF generalinio sekretoriaus užduotys yra susijusios ne tik su COTIF valdymu, taikymu ir veikimu. Konkrečios generalinio sekretoriaus funkcijos yra šios:

               –COTIF 21 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad „generalinis sekretorius gali savo iniciatyva teikti pasiūlymus, kuriais siekiama iš dalies pakeisti Sutartį“.

               –Generalinis sekretorius atstovauja OTIF išorės lygmeniu, rengia darbo programą, biudžeto projektus, valdymo ataskaitas ir tvarko finansinius organizacijos reikalus (COTIF 21 straipsnio 3 dalies b, h ir i punktai).

               Šios užduotys generaliniam sekretoriui suteikia tam tikrą veiksmų laisvę.

               –Taip pat svarbu tai, kad generalinis sekretorius atlieka atskirą ir nepriklausomą vaidmenį sprendžiant susitariančiųjų šalių ginčus. Vienos iš suinteresuotųjų šalių prašymu jis „stengiasi, naudodamasis savo tarpininkavimo įgaliojimais, spręsti ginčus, susijusius su šios sutarties aiškinimu ar taikymu“ (COTIF 21 straipsnio 3 dalies j punktas).

               –Generalinis sekretorius taip pat „visų suinteresuotųjų šalių prašymu pateikia nuomonę dėl ginčų, susijusių su Sutarties aiškinimu ar taikymu“ (COTIF 21 straipsnio 3 dalies k punktas).

               Todėl vieno ar kito kandidato išrinkimas nėra tik techninis klausimas – tai gali turėti svarbių pasekmių užduočių vykdymui.

               Tai atsispindi ir kvalifikacijos apraše. Be kita ko, kandidatas turėtų įrodyti turįs „nemenką tarptautinių derybų srities patirtį“ ir „gebėjimą plėtoti politines, teisines, institucines ir finansines koncepcijas“.

               3.2.1.2.Su rinkimais susiję Sąjungos interesai

               Sąjunga turi svarbių interesų, susijusių su OTIF generalinio sekretoriaus rinkimais.

               OTIF veikla priklauso Sąjungos kompetencijai, o daugelis jos sričių – išimtinei Sąjungos išorės kompetencijai.

               Todėl į Tarybos sprendimo 2013/103/ES I priedą įtrauktas priedėlis, kuriame išvardytos tuometinės Sąjungos priemonės ir kuris susijęs su COTIF reglamentuojamais dalykais. Į sąrašą įtraukta daugiau kaip 20 Sąjungos reglamentų ir direktyvų – Sąjungos geležinkelių sektoriaus teisės aktų, kuriais reglamentuojama ekonominė prieiga, patekimas į rinką, sauga, sąveikumas ir įpareigojimas teikti viešąsias paslaugas.

               Kai kuriose konkrečiose srityse (pvz., saugos, geležinkelių sistemų sąveikos) OTIF parengtų vienodų taisyklių taikymo sritis tiesiogiai susijusi su Sąjungos geležinkelių acquis nuostatomis ir jas reikia tiksliai suderinti, kad būtų išvengta dviejų reikalavimų rinkinių prieštaravimų arba nesutapimo.

               Iš pirmiau pateiktų paaiškinimų
                  3
                matyti, kad generalinis sekretorius keliose srityse turi didelę veiksmų laisvę – ji visų pirma susijusi su pasiūlymų teikimu ir ginčų sprendimu.

               Todėl generalinio sekretoriaus veiksmai gali turėti įtakos OTIF veiklai srityse, tiesiogiai susijusiose su Sąjungos geležinkelių politikos plėtojimu ir taikymu. Be to, jie taip pat gali turėti įtakos Sąjungai, kaip OTIF narei.

               Atsižvelgiant į Sąjungos interesus, susijusius su generalinio sekretoriaus rinkimais, Sąjunga turėtų priimti poziciją dėl šių rinkimų.

               3.2.2.Dėl paraiškų

               Iš OTIF sekretoriato pateiktų dokumentų matyti, kad visi penki kandidatai atitinka reikalavimus, išdėstytus prie kvietimo teikti paraiškas pridėtame kvalifikacijos apraše.

               Be to, visus penkis kandidatus pasiūlė valstybės narės ir jie visi yra ES piliečiai.

               Aspektai, į kuriuos reikėtų atsižvelgti valstybėms narėms renkantis kandidatą, turėtų būti šie:

               visų pirma turėtų būti aišku, kad turėtų būti balsuojama tik už kandidatą, kuris yra Sąjungos pilietis, kurį pasiūlė valstybė narė ir kuris atitinka visus kvalifikacijos aprašo reikalavimus. Nors paraiškų teikimo terminas jau yra pasibaigęs, šis pirmasis kriterijus turėtų padėti išvengti paskutinės minutės netikėtumų. Antra, atsižvelgiant į konkretų Sąjungos interesą šiuo klausimu, turėtų būti balsuojama už kandidatą, kuris labiausiai atitinka su tuo interesu susijusius kriterijus. Kai kurie iš tų kriterijų jau nustatyti kvietime teikti paraiškas. Šis kriterijus yra susijęs su kvietime teikti paraiškas nustatytu reikalavimu, bet yra konkretesnis, atsižvelgiant į su rinkimais susijusį Sąjungos interesą.

               Apskritai siūlomas toks kriterijų sąrašas:

                        Galimi atrankos kriterijai

                        Kvietime teikti paraiškas nustatyti reikalavimai

                        Kompetencija ES srityje

                        Kriterijus, aiškiai nenurodytas kvietimo teikti paraiškas priede: Europos Sąjungos institucinės struktūros ir Sąjungos geležinkelių acquis ir politikos išmanymas (susijęs su reikalavimu, nurodytu kvietimo teikti paraiškas priedo 4 punkte)

                        Techninė kompetencija

                        Kvietimo teikti paraiškas priedo 4, 5 ir 6 punktuose nurodyti kriterijai

                        Bendroji kompetencija

                        Kvietimo teikti paraiškas priedo 8 ir 9 punktuose nurodyti kriterijai, papildantys kriterijus, nurodytus tame priede pateiktų reikalavimų sąrašo baigiamojoje dalyje:

                        veiklus, orientuotas į ateitį, draugiškas bei ryžtingas komandos narys, turėjęs sąlytį su kitomis kultūromis;

                        gebantis plėtoti politines, teisines, institucines ir finansines koncepcijas.

               4. Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas.

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               OTIF generalinė asamblėja yra susitarimu, būtent Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutartimi (COTIF), įsteigtas organas. Sprendimas dėl OTIF generalinio sekretoriaus rinkimų, kurį generalinė asamblėja raginama priimti, yra teisinę galią turintis aktas. Teisinis poveikis atsiranda dėl generaliniam sekretoriui pavestų užduočių, kurios susijusios ne tik su tarptautinės sutarties paprastu valdymu, taikymu ir veikimu. Išsamesnė informacija pateikta 3.2.2.1 poskirsnyje. Kaip išaiškinta tame poskirsnyje, vieno ar kito kandidato išrinkimas nėra tik techninis klausimas – tai gali turėti svarbių pasekmių užduočių vykdymui. Generalinis sekretorius visų pirma dėl savo kompetencijos teikti pasiūlymus, kuriais siekiama iš dalies pakeisti Sutartį ir spręsti narių ginčus,  gali nustatyti politinę ir teisinę OTIF veiklos kryptį.

               Dėl šių priežasčių reikia daryti išvadą, kad OTIF generalinio sekretoriaus rinkimai turi teisinę galią. Minėtu sprendimu susitarimo institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama. Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su geležinkelių transportu.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 91 straipsnis.

               4.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 91 straipsnis kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.

               2019/0028 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinio vežimo geležinkeliais tarpvyriausybinės organizacijos (OTIF) 14-ojoje generalinėje asamblėjoje, dėl OTIF generalinio sekretoriaus, eisiančio pareigas 2019 m. balandžio 8 d. – 2021 m. gruodžio 31 d., rinkimų

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 91 straipsnį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Tarybos sprendimu 2013/103/ES
                  4
                Sąjunga prisijungė prie 1980 m. gegužės 9 d. Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutarties (toliau – COTIF) su pakeitimais, padarytais 1999 m. birželio 3 d. Vilniaus protokolu;

               (2)pagal COTIF 13 straipsnio 1 dalies a punktą buvo įsteigta OTIF generalinė asamblėja (toliau – generalinė asamblėja). Generalinėje asamblėjoje Sąjunga dalyvauja pagal COTIF nuostatas, generalinės asamblėjos darbo tvarkos taisykles ir Susitarimo dėl Sąjungos prisijungimo prie COTIF nuostatas;

               (3)numatoma, kad generalinė asamblėja 2019 m. vasario 27 d. vyksiančioje 14-ojoje sesijoje priims sprendimą dėl OTIF generalinio sekretoriaus, eisiančio pareigas 2019 m. balandžio 8 d. – 2021 m. gruodžio 31 d., rinkimų;

               (4)Sąjunga turi svarbių interesų, susijusių su OTIF generalinio sekretoriaus rinkimais. OTIF veikla priklauso Sąjungos kompetencijai, o daugelis jos sričių – išimtinei Sąjungos išorės kompetencijai. Generalinis sekretorius keliose srityse turi didelę veiksmų laisvę – ji visų pirma susijusi su pasiūlymų iš dalies keisti COTIF teikimu ir ginčų sprendimu. Todėl generalinio sekretoriaus veiksmai gali turėti įtakos OTIF veiklai srityse, tiesiogiai susijusiose su Sąjungos geležinkelių politikos plėtojimu ir taikymu. Be to, jie taip pat gali turėti įtakos Sąjungai kaip OTIF narei. Atsižvelgdama į savo interesus, susijusius su generalinio sekretoriaus rinkimais, Sąjunga turėtų priimti poziciją dėl tų rinkimų;

               (5)visas penkias paraiškas eiti OTIF generalinio sekretoriaus pareigas 2019 m. balandžio 8 d. – 2021 m. gruodžio 31 d. pateikė valstybės narės, o visi kandidatai – valstybių narių piliečiai. Nustatyta, kad visi penki kandidatai atitinka OTIF generalinio sekretoriaus pareigas einančio asmens kvalifikacijos apraše keliamus reikalavimus;

               (6)tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi 14-ojoje OTIF generalinėje asamblėjoje, nes numatomas sprendimas susijęs su Sąjungai rūpimu klausimu, kuris priklauso Sąjungos kompetencijai ir turi jai privalomą teisinę galią;

               (7)balsuoti reikėtų už tą kandidatą, kuris yra Sąjungos pilietis, kurį pasiūlė valstybė narė ir kuris atitinka visus OTIF paskelbtame kvietime teikti paraiškas nustatytus reikalavimus, taip pat labiausiai tenkina tam tikrus kriterijus, atitinkančius konkrečius su rinkimais susijusius Sąjungos interesus;

               (8)todėl Sąjunga OTIF generalinės asamblėjos 14-ojoje sesijoje turėtų laikytis pozicijos, kad balsuojant turi būti vadovaujamasi visais minėtais kriterijais,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               (1)OTIF generalinės asamblėjos 14-ojoje sesijoje Sąjungos vardu turi būti laikomasi pozicijos, kad balsuojama už kandidatą, kuris:

               (a)yra Sąjungos pilietis, kurį pasiūlė valstybė narė ir kuris atitinka visus reikalavimus, išdėstytus kvietimo teikti paraiškas eiti OTIF generalinio sekretoriaus pareigas 2019 m. balandžio 8 d. – 2021 m. gruodžio 31 d. priede (2018 m. spalio 5 d. dokumentas SG-18106), taip pat

               (b)labiausiai atitinka šiuos kriterijus:

               –išmano Europos Sąjungos institucinę struktūrą ir Sąjungos geležinkelių acquis bei politikos sritis;

               –kvietimo teikti paraiškas priedo 4, 5, 6, 8 ir 9 punktuose nurodytus kriterijus;

               –kvietimo teikti paraiškas priede išvardytų kriterijų sąrašo baigiamojoje dalyje esančius kriterijus, t. y. kad kandidatas būtų veiklus, orientuotas į ateitį, draugiškas bei ryžtingas komandos narys, turėjęs sąlytį su kitomis kultūromis ir galintis plėtoti politines, teisines, institucines ir finansines koncepcijas.

               (2)Valstybės narės balsuoja pagal 1 dalį.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms ir Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        1980 m. gegužės 9 d. Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutartis (COTIF) su pakeitimais, padarytais 2006 m. liepos 1 d. įsigaliojusiu Vilniaus protokolu.

                     (2)

                        2018 m. rugsėjo 18 d. Tarybos sprendimas (ES) 2018/1296, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinio vežimo geležinkeliais tarpvyriausybinės organizacijos (OTIF) 13-ojoje generalinėje asamblėjoje, dėl tam tikrų Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutarties (COTIF) ir jos priedėlių pakeitimų (OL L 243, 2018 9 27, p. 11).

                     (3)

                        4.1. skirsnis.

                     (4)

                        2011 m. birželio 16 d. Tarybos sprendimas 2013/103/ES dėl Europos Sąjungos ir Tarptautinio vežimo geležinkeliais tarpvyriausybinės organizacijos susitarimo dėl Europos Sąjungos prisijungimo prie 1980 m. gegužės 9 d. Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutarties (COTIF) su pakeitimais, padarytais 1999 m. birželio 3 d. Vilniaus protokolu, pasirašymo ir sudarymo (OL L 51, 2013 2 23, p. 1).