title: Europos Parlamento tyrimo teisė 2012 m. gegužės 23 d. priimtas Europos Parlamento pasiūlymas dėl Europos Parlamento reglamento dėl išsamių Parlamento naudojimąsi tyrimo teise reglamentuojančių nuostatų ir dėl Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos sprendimo 95/167/EB, Euratomas, EAPB panaikinimo (2009/2212(INI))#Pasiūlymas dėl Europos Parlamento reglamento dėl išsamių Parlamento naudojimąsi tyrimo teise reglamentuojančių nuostatų ir dėl Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos sprendimo 95/167/EB, Euratomas, EAPB panaikinimo

text:
               13.9.2013

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               CE 264/41

         2012 m. gegužės 23 d., trečiadienisEuropos Parlamento tyrimo teisė
   P7_TA(2012)0219
   2012 m. gegužės 23 d. priimtas Europos Parlamento pasiūlymas dėl Europos Parlamento reglamento dėl išsamių Parlamento naudojimąsi tyrimo teise reglamentuojančių nuostatų ir dėl Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos sprendimo 95/167/EB, Euratomas, EAPB panaikinimo (2009/2212(INI)) (1)

   2013/C 264 E/07

      (1)  Parlamentas nusprendė atidėti balsavimą dėl pasiūlymo dėl rezoliucijos pagal 41 straipsnio trečią dalį (A7-0352/2011).

      2012 m. gegužės 23 d., trečiadienisPASIŪLYMAS DĖL EUROPOS PARLAMENTO REGLAMENTO

      dėl išsamių Parlamento naudojimąsi tyrimo teise reglamentuojančių nuostatų ir dėl Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos sprendimo 95/167/EB, Euratomas, EAPB panaikinimo
      EUROPOS PARLAMENTAS,
      atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 226 straipsnio trečią pastraipą,
      atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 106a straipsnį,
      perdavus įstatymo galią turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams,
      atsižvelgdamas į Tarybos pritarimą (1),
      atsižvelgdamas į Komisijos pritarimą (2),
      laikydamasis specialios teisėkūros procedūros,
      kadangi:

                  (1)

                  Lisabonos sutartimi sukurtos atnaujintos ir sustiprintos institucinės pusiausvyros Sąjungoje sąlygos, kuriomis Sąjungos institucijos gali veikti veiksmingiau, atviriau ir demokratiškiau. Šiomis sąlygomis Europos Parlamento funkcijos, susijusios su politine kontrole, buvo sustiprintos ir išplėstos. Todėl pagal nacionalinių parlamentų praktiką ir pagal Europos Sąjungos sutarties, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties (toliau - Sutarčių) reikalavimus reikėtų sustiprinti Europos Parlamento tyrimo komitetus ir suteikti jiems konkrečius, tikrus ir aiškiai apibrėžtus įgaliojimus, kurie labiau atitiktų Europos Parlamento politinę svarbą ir įgaliojimus, kartu laikantis proporcingumo principo, įtvirtinto Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje. Tyrimo komitetams, kurie yra išskirtinės politinės kontrolės priemonės, suteiktos galios turėtų nepažeisti kitų institucijų atsakomybės;

                  (2)

                  1995 m. balandžio 19 d. Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija priėmė Sprendimą 95/167/EB, Euratomas, EAPB (3), kuriame įtvirtintos išsamios Europos Parlamento naudojimąsi tyrimo teise reglamentuojančios nuostatos. Tame sprendime daroma užuomina apie tai, kad jo nuostatos galėtų būti persvarstytos atsižvelgiant į patirtį;

                  (3)

                  atsižvelgiant į naująją institucijų pusiausvyrą, susidariusią įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, ir į patirtį, sukauptą dirbant Europos Parlamento tyrimo komitetams, reikėtų panaikinti Sprendimą 95/167/EB, Euratomas, EAPB ir jį pakeisti nauju reglamentu;

                  (4)

                  atsižvelgiant į naudingumo principą, kurį pripažįsta Teisingumo Teismo praktika (4), Europos Parlamentui ir jo tyrimo komitetams turėtų būti suteikti įgaliojimai, būtini siekiant vykdyti užduotis, kylančias dėl tyrimo teisės. Tuo tikslu taip pat būtina, kad Sąjungos bei valstybių narių institucijos ir įstaigos imtųsi veiksmų, siekdamos palengvinti tų užduočių atlikimą;

                  (5)

                  nereikėtų sudaryti tyrimo komiteto tais atvejais, kai įtariamus faktus nagrinėja teismas ir kai dėl bylos vis dar vyksta teisminis nagrinėjimas. Vis dėlto, siekiant išvengti konfliktų tarp politinio pobūdžio ir teisminio pobūdžio tyrimų, Europos Parlamentas turėtų galėti išnagrinėti, ar būtina sustabdyti tyrimo komiteto atliekamą tyrimą, jei, sudarius šį komitetą, pradėtas teisminis nagrinėjimas, susijęs su įtariamais faktais;

                  (6)

                  iš atvirumo, geros valdysenos ir demokratinės atskaitomybės principų išplaukia, kad tyrimo komitetų darbas, ir ypač klausymai, turėtų būti vieši. Tačiau taip pat būtinos nuostatos dėl slapto nagrinėjimo galimybės ir dėl atitinkamų konfidencialumo taisyklių siekiant užtikrinti tyrimų veiksmingumą, apsaugoti gyvybinius valstybių narių interesus, apsaugoti asmens privatumą ir neliečiamumą, ypač pagal Sąjungos teisės aktus dėl asmens duomenų apsaugos arba fizinio arba juridinio asmens komercinių interesų apsaugos;

                  (7)

                  tyrimo teise, kuri yra svarbi parlamentinės priežiūros galių dalis, siekiama apibrėžti būdą, kuriuo esamas teisės aktas įgyvendintas praeityje. Taigi būtina, kad tyrimo komitetas galėtų remtis faktiniais įrodymais, surinktais atliekant tyrimą. Tuo tikslu tyrimo komitetas turėtų galėti išklausyti Sąjungos institucijų narius ir valstybių narių vyriausybių atstovus, gauti Sąjungos ar valstybių narių pareigūnų ir kitų tarnautojų parodymus, gauti bet kurio kito asmens, gyvenančio Sąjungoje, parodymus, prašyti ekspertų ataskaitų, prašyti dokumentų ir atlikti tyrimus vietoje;

                  (8)

                  tyrimai turėtų būti atliekami visapusiškai gerbiant žmogaus teises ir pagrindines laisves, ypač teisingumo principą, ir su tyrimu susijusių asmenų teisę išreikšti savo požiūrį į su jais susijusius faktus;

                  (9)

                  tyrimo komitetai turėtų visapusiškai gerbti asmenų, kuriuos jie kviečia liudyti, teises, vadovaudamiesi Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių konvencijos ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos nuostatomis;

                  (10)

                  atliekant tyrimus taip pat turėtų būti atsižvelgiama į principą, kad tyrimo išvados būtų grindžiamos tik įrodymo vertę turinčiais elementais. Tuo tikslu tyrimo komitetas visų pirma turėtų gauti visus svarbius dokumentus, kuriuos turi Sąjungos institucijos ar įstaigos, valstybės narės, arba, jei dokumentas laikomas būtinu siekiant užtikrinti tyrimo sėkmę, bet koks kitas fizinis ar juridinis asmuo;

                  (11)

                  laikydamosi lojalaus bendradarbiavimo principo ir įsipareigojimų prisidėti prie teisinės tvarkos Sąjungoje palaikymo, Sąjungos institucijos ir įstaigos arba valstybės narės turėtų paskirti pareigūnus ar kitus tarnautojus, kuriems jos suteiktų leidimą dalyvauti tyrimo komiteto posėdyje, kai komitetas juos pakviečia tai daryti. Be to, tyrimo komitetui turėtų būti suteikiama galimybė apklausti už tiriamą klausimą atsakingus Komisijos narius, jeigu jų parodymai laikomi svarbūs klausimo esmei atskleisti ir būtini norint nuodugniai įsigilinti į tiriamą klausimą;

                  (12)

                  vis dėlto siekiant užtikrinti, kad tyrimo komitetas galėtų būti tikras, jog jo išvados pagrįstos elementais, turinčiais įrodymų vertę, šis komitetas turėtų turėti teisę paprašyti išklausyti bet kurį asmenį, kuris yra Sąjungos gyventojas, kaip liudytoją, kuris turėtų privalėti atsakyti į klausimus noriai, išsamiai ir nemeluodamas. Be to, jei atitinkamiems pareigūnams ar kitiems Sąjungos tarnautojams nesuteiktas leidimas pagal Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatų, išdėstytų Tarybos reglamente (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68 (5), 17 ir 19 straipsnius, taip pat pagal Europos Sąjungos kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų, išdėstytų tame pačiame reglamente, 11 straipsnį paklusti minėto komiteto iškvietimo nurodymams atvykti į apklausas, taip pat pateikti pareiškimus ir duoti parodymus asmeniškai, už atsisakymą išduoti leidimą atsakingas pareigūnas arba atsakingos institucijos atstovai turi atvykti į komitetą ir paaiškinti atsisakymo priežastis;

                  (13)

                  ratifikuodamos Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo valstybės narės taip pat sutiko suteikti Europos Parlamentui teisę atlikti tyrimus dėl įtariamų teisės pažeidimų arba netinkamo administravimo įgyvendinant Sąjungos teisę. Atitinkamai valstybės narės turėtų imtis priemonių, kad jų nacionalinės valdžios institucijos, laikydamosi nacionalinės teisės nuostatų, teiktų būtiną paramą, kad tyrimo komitetai galėtų vykdyti savo užduotis;

                  (14)

                  siekiant sustiprinti demokratinę kontrolę Sąjungos lygmeniu, pagal šio reglamento nuostatas tyrimo komitetams suteikiami platesni įgaliojimai. Kad tos nuostatos būtų įgyvendinamos, siekiant padidinti tyrimų veiksmingumą ir juos labiau suderinti su nacionaline parlamentine praktika, šiame reglamente turėtų būti numatyta galimybė taikyti veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias sankcijas tiksliai nustatytais atvejais. Valstybių narių kompetencija turėtų būti užtikrinti, kad tam tikrų pažeidimų atvejais būtų taikomos sankcijos pagal jų nacionalinę teisę ir kad būtų pradedami atitinkami procesiniai veiksmai prieš kaltininkus, padariusius šiuos pažeidimus;

                  (15)

                  turėtų būti laikomasi galių atskyrimo doktrinos, pagal kurią numatyta, kad norint išvengti piktnaudžiavimo galiomis, įstatymo leidžiamoji valdžia (parlamentas), vykdomoji valdžia (vyriausybė) ir teisminė valdžia (teismai) turėtų būti atskirtos;

                  (16)

                  šiame reglamente laikomasi pagrindinių teisių ir principų, pripažintų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje,

            PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

         1   skirsnis

         Tyrimo objektas ir bendrosios taisyklės, kuriais remiantis sudaromi tyrimo komitetai

      1 straipsnis

            Dalykas

      1.   Šiuo reglamentu nustatomos išsamios nuostatos, reglamentuojančios Europos Parlamento, vykdančio savo pareigas, naudojimąsi teise ištirti, nepažeidžiant kitoms institucijoms ar įstaigoms Sutartimis suteiktų įgaliojimų, Sąjungos institucijos ar įstaigos, valstybės narės viešosios administracinės įstaigos ar bet kokio asmens, Sąjungos teisėje įgalioto įgyvendinti tą teisę, įtariamus pažeidimus ar netinkamą administravimą įgyvendinant Sąjungos teisę.
      2.   Tyrimo komiteto vidaus organizacinę struktūrą reglamentuojančios nuostatos nustatytos Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklėse.
      2 straipsnis

            Tyrimo komitetų sudarymas ir įgaliojimai

      1.   Atsižvelgdamas į sąlygas ir apribojimus, nustatytus pagal Sutartis, Europos Parlamentas gali sudaryti laikinuosius tyrimo komitetus.
      2.   Europos Parlamentas gali sudaryti šiuos tyrimo komitetus vienos ketvirtosios savo narių prašymu.
      3.   Sprendime sudaryti tyrimo komitetą nustatomi jo įgaliojimai, visų pirma nurodant:

                  a)

                  tyrimo dalyką ir tikslą atsižvelgiant į atitinkamas Sąjungos teisės aktų nuostatas;

                  b)

                  komiteto sudėtį, pagrįstą proporcingu atstovavimu politinėms jėgoms;

                  c)

                  komiteto ataskaitos pateikimo terminą, kuris negali būti ilgesnis kaip dvylika mėnesių nuo pirmojo posėdžio datos, ir, Parlamentui priėmus pagrįstą sprendimą, gali būti du kartus pratęstas ne daugiau kaip trims mėnesiams.

            3 straipsnis

            Tyrimo komiteto paleidimas

      Tyrimo komitetas paleidžiamas:

                  a)

                  kai pateikia savo ataskaitą, arba

                  b)

                  suėjus terminui, kai turi būti pateikta komiteto ataskaita, taip pat

                  c)

                  bet kuriuo atveju, pasibaigus Parlamento kadencijai.

            4 straipsnis

            Atnaujinti tyrimai

      Tyrimo komitetas negali būti sudarytas ar iš naujo sudarytas siekiant tirti klausimus, kuriuos tyrimo komitetas jau nagrinėjo, nebent nuo ankstesniojo komiteto įgaliojimų pabaigos pagal 3 straipsnio a arba b punktą būtų praėję mažiausiai dvylika mėnesių ir tik tuo atveju, jei atsiranda naujų faktų. Tyrimo komitetas gali būti sudarytas bet kada, kai atsiranda naujų rimtų faktų, kuriais remiantis būtų pakeistos esminės išvados.

         2   skirsnis

         Bendrosios procesinės taisyklės

      5 straipsnis

            Nesuderinamumas

      1.   Tyrimo komitetas negali tirti įtariamų faktų, kuriuos nagrinėja teismas, tol, kol vyksta teisminis atitinkamos bylos nagrinėjimas.
      2.   Jei sudarius tyrimo komitetą pradėtas teisminis nagrinėjimas, susijęs su įtariamais faktais, Europos Parlamentas nagrinėja, ar reikia nutraukti komiteto atliekamą tyrimą teisminio nagrinėjimo laikotarpiu pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 226 straipsnį.
      Tyrimo nutraukimo laikotarpis neįskaitomas į laiką, nurodytą 2 straipsnio 3 dalies c punkte.
      3.   Per du mėnesius nuo tyrimo komiteto sudarymo arba Komisijos informavimo apie tyrimo komitetui pateiktą įtarimą dėl valstybės narės padaryto Sąjungos teisės pažeidimo dienos Komisija gali pranešti Europos Parlamentui, kad klausimui, kurį turi nagrinėti tyrimo komitetas, taikoma Sąjungos ikiteisminė procedūra. Tokiais atvejais tyrimo komitetas imasi visų veiksmų, kurių reikia, kad Komisija galėtų visapusiškai vykdyti jai Sutartimis suteiktus įgaliojimus.
      6 straipsnis

            Komitetų veiklos viešumas

      1.   Tyrimo komiteto veikla ir ypač jo organizuojami klausymai yra vieši.
      2.   Išimties tvarka komiteto darbas vyksta uždarame posėdyje, jei to reikalauja ketvirtadalis tyrimo komiteto narių, Sąjungos arba nacionalinė institucija ar įstaiga arba susijusi nacionalinė administracija. Jeigu asmuo pateikia įrodymų arba specialistas prašo, kad klausymas vyktų uždarame posėdyje, tyrimo komitetas svarsto tą prašymą ir pateiktas galimas priežastis uždarame posėdyje.
      Konfidenciali informacija, ,kaip nurodyta 8 straipsnyje, nagrinėjama uždarame posėdyje.
      7 straipsnis

            Į tyrimą įtraukti asmenys

      Tyrimo komitetas praneša kiekvienam į tyrimą įtrauktam asmeniui, kuriam šis tyrimas gali pakenkti. Jei šis asmuo pageidauja, komitetas išklauso jo parodymus.
      8 straipsnis

            Konfidencialumas

      1.   Tyrimo komiteto surinkta informacija naudojama tik jo pareigoms atlikti. Ši informacija negali būti atskleista, jei joje yra konfidencialios medžiagos. Konfidenciali informacija perduodama Europos Parlamentui, kuris ją tvarko ir saugo, vadovaudamasis savo vidaus taisyklėmis, taikomomis „ES įslaptintai informacijai“ ir neįslaptintai „kitai konfidencialiai informacijai“.
      2.   1 dalis atitinkamai taikoma informacijai, kurios atskleidimas:

                  a)

                  pažeistų asmens privatumą ir neliečiamumą, ypač pagal Sąjungos teisės aktus dėl asmens duomenų apsaugos,

                  b)

                  pažeistų fizinio ar juridinio asmens, komercinius interesus, įskaitant intelektinę nuosavybę, arba

                  c)

                  labai pažeistų Sąjungos arba vienos ar daugiau valstybių narių interesą.

            3.   Reikalaujama, kad tyrimo komiteto nariai ir visi kiti asmenys, kurie vykdydami savo pareigas susipažino su faktais, informacija, žiniomis, dokumentais ar objektais, kurių atžvilgiu privaloma išlaikyti paslaptį pagal valstybės narės ar Sąjungos institucijos patvirtintas nuostatas, net ir nustojus galioti jų pareiginiams įgaliojimams, jų neatskleistų leidimo neturintiems asmenims ir visuomenei.
      9 straipsnis

            Bendradarbiavimas

      Sąjungos institucijos ir įstaigos ir valstybių narių nacionalinės valdžios institucijos, veikdamos pagal Sąjungos ir nacionalinės teisės nuostatas, padeda tyrimo komitetui atlikti užduotis, laikydamosi lojalaus bendradarbiavimo principo.
      10 straipsnis

            Komunikacija

      Bet koks su šio reglamento įgyvendinimu susijęs pranešimas valstybių narių nacionalinėms institucijoms pateikiamas per valstybių narių nuolatines atstovybes prie Sąjungos.
      11 straipsnis

            Tyrimų rezultatai

      1.   Tyrimo komitetas pateikia galutinę ataskaitą Europos Parlamentui.
      2.   Į tyrimo komiteto galutinę ataskaitą gali būti įtrauktos ir mažumos išvados, jeigu joms pritarė mažiausiai ketvirtadalis komiteto narių.
      3.   Europos Parlamentas gali perduoti rekomendacijas, priimtas remiantis tyrimo komiteto galutine ataskaita, Sąjungos institucijoms ar įstaigoms arba valstybėms narėms, kad šios jas perduotų kompetentingoms valdžios institucijoms.

         3   skirsnis

         Tyrimas

      12 straipsnis

            Tyrimo atlikimas

      1.   Tyrimo komitetas, siekdamas atlikti tyrimus, neviršydamas savo įgaliojimų ir laikydamasis 14–18 straipsnių, gali:

                  —

                  išklausyti Sąjungos institucijų narius ir valstybių narių vyriausybių atstovus;

                  —

                  gauti Sąjungos ir valstybių narių pareigūnų ir kitų tarnautojų parodymus;

                  —

                  gauti bet kurio kito asmens, gyvenančio Sąjungoje, parodymus

                  —

                  prašyti ekspertų ataskaitų;

                  —

                  prašyti dokumentų;

                  —

                  atlikti tyrimus vietoje.

            2.   Tyrimo komitetas gali prašyti nacionalinių institucijų padėti atlikti tyrimus.
      3.   Kai tariami nusižengimai ar netinkamas administravimas įgyvendinant Sąjungos teisę susiję su galima valstybės narės tarnybos ar valdžios institucijos atsakomybe, tyrimo komitetas gali kreiptis į atitinkamos valstybės narės parlamentą su prašymu bendradarbiauti atliekant tyrimą.
      Tuo tikslu Europos Parlamentas gali sudaryti tarpparlamentinius susitarimus su valstybių narių parlamentais.
      13 straipsnis

            Tyrimai vietoje

      Tyrimo komitetas gali atlikti tyrimus vietoje. Esant reikalui šie tyrimai atliekami bendradarbiaujant su nacionalinėmis valdžios institucijomis, laikantis nacionalinės teisės nuostatų.
      14 straipsnis

            Prašymai pateikti dokumentus

      1.   Tyrimo komiteto prašymu Sąjungos institucijos ir įstaigos pateikia komitetui bet kurį savo turimą svarbų dokumentą.
      2.   Tyrimo komiteto prašymu valstybių narių valdžios institucijos pateikia komitetui bet kurį savo turimą svarbų dokumentą, laikydamosi nacionalinės teisės nuostatų ir taisyklių, nustatytų Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 346 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose.
      3.   Tyrimo komitetas gali paprašyti kiekvieno susijusio juridinio ar fizinio asmens pateikti tokius dokumentus, jei mano, kad tai padės sėkmingai atlikti tyrimą. Tokie asmenys, nepažeisdami savo įsipareigojimų, nustatytų pagal Sąjungos ir nacionalinę teisę, įvykdo komiteto prašymą. Jie gali reikalauti tokių pačių teisių, kokias turėtų pagal nacionalinę teisę tuo atveju, jei nacionalinės teisėsaugos institucijos vykdytų daiktų poėmį.
      4.   Prašymuose dėl dokumentų pateikiamas prašymo teisinis pagrindas ir tikslas, taip pat nurodoma, kokių dokumentų prašoma, ir nustatomas terminas, per kurį dokumentus reikia pateikti. Šiuose prašymuose taip pat nurodomos galimos pasekmės, jei be pagrindo atsisakoma pateikti prašomus dokumentus.
      15 straipsnis

            Liudytojai

      1.   Šiame reglamente asmeniu yra vadinamas fizinis asmuo, kuris duoda parodymus per tyrimo komiteto apklausą pagal šio straipsnio nuostatas.
      Tyrimo komitetas gali prašyti bet kurio asmens, kuris gyvena Sąjungoje, dalyvauti apklausoje, jei tai būtina, kad komitetas galėtų atlikti savo užduotis.
      Kiekviename prašyme įrašoma atitinkamo asmens pavardė, vardas ir adresas bei tiksliai nurodoma, kokiu reikalu ir dėl kokių priežasčių tyrimo komitetas nori apklausti tą asmenį. Komitetas, vadovaudamasis 10 straipsniu, persiunčia kvietimą valstybės narės, kurios nuolatinis gyventojas yra asmuo, kompetentingai nacionalinei valdžios institucijai. Vadovaudamasi lojalaus bendradarbiavimo principu ir atitinkamomis teisinėmis nuostatomis, kompetentinga nacionalinė valdžios institucija kviečia asmenį atvykti į tyrimo komitetą.
      2.   Asmenys noriai, išsamiai ir nemeluodami atsako į jiems pateiktus tyrimo komiteto narių klausimus. Jie gali reikalauti teisės atsisakyti duoti parodymus, kurią turėtų, jei jų būtų paprašyta leisti, kad juos apklaustų parlamento tyrimo komitetas ar panaši institucija valstybėje narėje, kurios nuolatiniai gyventojai yra šie asmenys, o jei tokio komiteto ar institucijos nėra – valstybėje narėje, kurioje vyksta apklausa.
      Asmenys iš anksto informuojami apie jų teises ir pareigas bei apie galimas pasekmes, jei be pagrindo atsisakys būti apklausti, pateiks melagingus parodymus ar papirks asmenis.
      16 straipsnis

            Sąjungos institucijų narių ir valstybių narių vyriausybių atstovų parodymai

      Tyrimo komitetas gali kviesti Sąjungos institucijas (išskyrus Europos Sąjungos Teisingumo Teismą) ar valstybių narių vyriausybes paskirti vieną ar daugiau savo pareigūnų dalyvauti komiteto darbe, jeigu jų parodymai laikomi svarbiu klausimo esmei atskleisti ir būtini norint nuodugniai įsigilinti į tiriamą klausimą.
      Pateikus prašymą pagal pirmą dalį, Komisija pakviečia vieną ar daugiau Komisijos narių, kurie atsakingi už tiriamą klausimą, dalyvauti tyrimo komiteto posėdyje.
      17 straipsnis

            Sąjungos ir valstybių narių pareigūnai ir kiti tarnautojai

      1.   Tyrimo komitetas gali kviesti Sąjungos institucijas ar įstaigas paskirti vieną ar daugiau savo pareigūnų ar kitų tarnautojų dalyvauti komiteto darbe.
      Sąjungos institucijos ar įstaigos paskiria pareigūnus ar kitus tarnautojus, kuriems suteikia leidimą dalyvauti tyrimo komiteto posėdyje.
      2.   Tyrimo komitetas gali pakviesti konkretų Sąjungos pareigūną ar kitą tarnautoją teikti parodymus klausimais, susijusiais su jo pareigomis, jei mano, kad šio asmens parodymai būtini, kad komitetas galėtų atlikti savo užduotį. Jei atitinkamam pareigūnui ar kitam tarnautojui nesuteiktas leidimas pagal Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatų 17 ir 19 straipsnius, taip pat pagal Europos Sąjungos kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 11 straipsnį, paklusti minėto komiteto kvietimams atvykti į apklausas, taip pat pateikti pareiškimus ir duoti parodymus asmeniškai, už atsisakymą išduoti leidimą atsakingas pareigūnas arba atsakingos institucijos atstovai turi atvykti į komitetą ir paaiškinti atsisakymo priežastis.
      3.   Tyrimo komitetas gali gali prašyti valstybių narių paskirti vieną ar daugiau jų pareigūnų, kurie dalyvautų jo darbe.
      4.   Atitinkama valstybė narė paskiria pareigūnus, kuriems suteikia leidimą dalyvauti tyrimo komiteto, kuriam taikoma tos valstybės narės teisė, posėdyje.
      Minėti pareigūnai kalba savo vyriausybės vardu ir laikydamiesi jos nurodymų. Jie ir toliau privalo laikytis prievolių, kurios jiems tenka pagal jiems taikomą teisę
      Jei kuriam nors iš atitinkamų pareigūnų nesuteikiamas leidimas teikti parodymus tyrimo komitetui, atstovas, kuriam suteiktas leidimas prisiimti įsipareigojimus atitinkamos valstybės narės vyriausybės vardu, atvyksta į komiteto posėdį ir paaiškina to priežastis.
      18 straipsnis

            Ekspertai

      1.   Tyrimo komitetas gali nuspręsti prašyti, kad vienas ar daugiau ekspertų pateiktų ataskaitą (-as). Atitinkamame komiteto sprendime apibrėžiama ekspertų užduotis ir nustatomas terminas, per kurį būtina parengti šią ataskaitą.
      2.   Ekspertai gali pateikti nuomonę tik dėl tų punktų, dėl kurių buvo aiškiai į juos kreiptasi.
      3.   Eksperto siūlymu tyrimo komitetas pagal 15–17 straipsnius gali paprašyti apklausti bet kurį asmenį, gyvenantį Sąjungoje.
      4.   Tyrimo komitetas gali išklausyti ekspertą po to, kai šis pateikė savo ataskaitą.
      19 straipsnis

            Sankcijos

      1.   Atsisakymas atlikti pareigas, nustatytas šiuo reglamentu, arba šių pareigų neatlikimas oficialiai užregistruojamas.
      Europos Parlamento pirmininkas gali nurodyti visus arba dalį punktų, į kuriuos buvo oficialiai atsižvelgta, ir pasirūpina, kad šis pranešimas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
      2.   Valstybės narės užtikrina, kad už toliau išvardytus šio reglamento pažeidimus būtų taikomos atitinkamos sankcijos pagal nacionalinę teisę:

                  —

                  už nepagrįstą atsisakymą pateikti bet kokį prašomą dokumentą;

                  —

                  už nepagrįstą asmenų atsisakymą būti apklaustiems;

                  —

                  už melagingus parodymus; ir

                  —

                  už asmenų papirkimą.

            Tos sankcijos yra veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios, ir atspindi sankcijas už atitinkamus pažeidimus, susijusius su nacionalinių parlamentų tyrimo komitetų darbu.
      3.   Kai asmuo pagrįstai įtariamas įvykdęs kurį nors iš 2 dalyje nurodytų pažeidimų, valstybė narė, kurios nuolatinis gyventojas šis asmuo yra, pradeda jo atžvilgiu atitinkamus procesinius veiksmus pagal savo nacionalinės teisės nuostatas.
      20 straipsnis

            Išlaidos

      Sąjungos institucijų ir įstaigų narių ir pareigūnų ar kitų tarnautojų kelionės ir apgyvendinimo išlaidas padengia tos institucijos ir įstaigos. Kitų asmenų, atvykstančių į tyrimo komiteto posėdžius, kelionės ir apgyvendinimo išlaidas padengia Europos Parlamentas, vadovaudamasis specialistų klausymams taikomomis aukščiausiomis ribomis.

         4   skirsnis

         Baigiamosios nuostatos

      21 straipsnis

            Panaikinimas

      Sprendimas 95/167/EB, Euratomas, EAPB yra panaikinamas.
      22 straipsnis

            Įsigaliojimas

      Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
      Jis taikomas nuo … (6).

         Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
         Priimta

               Europos Parlamento vardu

               Pirmininkas

         (1)  OL …

         (2)  OL …

         (3)  OL L 78, 1995 4 6, p. 1.

         (4)  Sprendimas dėl sujungtų bylų Vokietija, Prancūzija, Nyderlandai, Danija ir Jungtinė karalystė prieš Komisiją (281, 283–285 ir 287/85, [1987], Rink. p. 3203, 28 punktas).

         (5)  OL L 56, 1968 3 4, p. 1.

         (6)  OL: įrašyti datą: dvylika mėnesių nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.


				|

		52013PC0464

			Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS dėl žvejybos galimybių paskirstymo pagal Europos Sąjungos ir Gabono Respublikos protokolą, kuriuo nustatomos dabar galiojančiame abiejų šalių žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas /* COM/2013/0464 final - 2013/0215 (NLE) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO
APLINKYBĖS
Remdamasi Tarybos suteiktu leidimu, Europos Komisija
pradėjo derybas su Gabono Respublika dėl Europos Sąjungos ir
Gabono Respublikos žvejybos partnerystės susitarimo protokolo atnaujinimo.
Šioms deryboms pasibaigus, 2013 m. balandžio 24 d. derybininkai parafavo
naujojo protokolo projektą. Naujasis protokolas apima 3 metų
laikotarpį nuo 14 straipsnyje nurodytos laikino taikymo dienos – šio
naujojo protokolo pasirašymo dienos.
Pagrindinis susitarimo protokolo tikslas – remiantis
naujausia moksline informacija ir Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos
komisijos (ICCAT) rekomendacijomis, pasiūlyti, atsižvelgiant į
esamą perviršį, žvejybos galimybes Europos Sąjungos žvejybos laivams
Gabono vandenyse. Komisija rėmėsi ir išorės ekspertų
atlikto ex post įvertinimo rezultatais.
protokolu siekiama sustiprinti Europos Sąjungos ir
Gabono Respublikos bendradarbiavimą, kad būtų sukurta
partnerystės sistema tausios žuvininkystės politikai plėtoti ir
žuvininkystės ištekliams atsakingai naudoti Gabono Respublikos žvejybos
zonoje, atsižvelgiant į abiejų šalių interesus.
Konkrečiau, protokole numatomos tokių
kategorijų žvejybos galimybės:
27 tunų žvejybos seinerių šaldiklių;
8 kartinėmis ūdomis tunus žvejojančių
laivų.
Turėtų būti nustatytas žvejybos
galimybių paskirstymo valstybėms narėms būdas. Tuo
remdamasi Komisija siūlo Tarybai priimti šį reglamentą.
2.           KONSULTACIJŲ SU
SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
Su suinteresuotosiomis šalimis konsultuotasi vertinant
2007–2013 m. protokolą. Su valstybių narių ekspertais
konsultuotasi techninių susitikimų metu. Po šių
konsultacijų padaryta išvada, kad žvejybos protokolą su Gabono
Respublika reikia išlaikyti.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO
ASPEKTAI
Ši procedūra pradėta kartu su procedūromis, susijusiomis
su Tarybos sprendimu laikinai taikyti protokolą bei su Tarybos sprendimu
sudaryti protokolą.
2013/0215 (NLE)
Pasiūlymas
TARYBOS REGLAMENTAS
dėl žvejybos galimybių paskirstymo
pagal Europos Sąjungos ir Gabono Respublikos protokolą, kuriuo
nustatomos dabar galiojančiame abiejų šalių žvejybos
partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis
įnašas
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 3 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos
pasiūlymą,
kadangi:
(1)
Taryba patvirtino Gabono Respublikos ir Europos
bendrijos žvejybos partnerystės susitarimą Reglamentu (EB) Nr.
450/2007[1].
(2)
2006 m. lapkričio 7 d. Taryba priėmė
2006 m. lapkričio 7 d. sprendimą (EB) Nr. 2006/788/EB dėl
susitarimo pasikeičiant laiškais dėl protokolo, nustatančio
žvejybos galimybes ir finansinį įnašą, numatytus Europos
bendrijos ir Gabono Respublikos susitarime dėl žvejybos prie Gabono
krantų, laikotarpiui nuo 2005 m. gruodžio 3 d. iki 2011 m. gruodžio 2 d.,
laikino taikymo, sudarymo[2];
(3)
Sąjunga derėjosi su Gabono Respublika
dėl naujojo protokolo, kuriuo Sąjungos laivams suteikiamos žvejybos
galimybės vandenyse, kurie priklauso Gabono Respublikos jurisdikcijai
žuvininkystės srityje; šioms deryboms pasibaigus, 2013 m. balandžio 24 d.
buvo parafuotas naujojo protokolo projektas;
(4)
[...] Taryba priėmė Sprendimą
Nr. .../2013/ES [įrašyti] dėl naujojo protokolo
pasirašymo ir laikino taikymo;
(5)
reikėtų nustatyti žvejybos galimybių
paskirstymo valstybėms narėms būdą naujojo protokolo
taikymo laikotarpiu;
(6)
remiantis 2008 m. rugsėjo 29 d.
Tarybos reglamento (EB) Nr. 1006/2008 dėl Bendrijos žvejybos
laivų žvejybos veiklos ne Bendrijos vandenyse leidimų ir
trečiųjų šalių laivų žvejybos galimybių Bendrijos
vandenyse[3]
10 straipsnio 1 dalimi, jei paaiškėja, kad pagal naująjį
protokolą Sąjungai numatytos žvejybos galimybės nėra
visiškai išnaudojamos, Komisija apie tai praneša atitinkamoms valstybėms
narėms. Jei iki termino, kurį turi nustatyti Taryba, atsakymas
nepateikiamas, tai turėtų būti laikoma patvirtinimu, kad
atitinkamos valstybės narės laivai nevisiškai išnaudoja savo žvejybos
galimybes tuo laikotarpiu. Minėtą terminą reikėtų
nustatyti;
(7)
kad būtų užtikrintas ES laivų
žvejybos veiklos tęstinumas, naujojo protokolo 14
straipsnyje numatyta galimybė kiekvienai šaliai laikinai jį taikyti
nuo jo pasirašymo dienos; todėl reikėtų, kad šis reglamentas
turėtų būti taikomas nuo naujojo protokolo pasirašymo,
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Žvejybos galimybės pagal Europos Sąjungos
ir Gabono Respublikos protokolą, kuriuo nustatomos dabar
galiojančiame abiejų Šalių žvejybos partnerystės susitarime
numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas (toliau –
protokolas), valstybėms narėms paskirstomos taip:
a) žvejybos seineriai šaldikliai:
Prancūzija        12 laivų
Ispanija            15 laivų
b) 8 kartinėmis ūdomis žvejojantys
laivai:
Ispanija            7 laivai
Prancūzija        1 laivas
Tarybos
reglamentas (EB) Nr. 1006/2008 taikomas nepažeidžiant Europos bendrijos ir
Gabono Respublikos žvejybos partnerystės susitarimo.
Jei 1
dalyje nurodytos valstybės narės pateikia nepakankamai žvejybos
leidimų paraiškų, kad būtų išnaudotos protokole numatytos
žvejybos galimybės, Komisija svarsto bet kurios kitos valstybės
narės pateiktas žvejybos leidimų paraiškas, kaip nurodyta Reglamento
(EB) Nr. 1006/2008 10 straipsnyje.
Terminas,
iki kurio valstybės narės turi patvirtinti, kad jos nevisiškai
išnaudoja pagal susitarimą joms skirtas žvejybos galimybes, kaip nurodyta
Reglamento (EB) Nr. 1006/2008 10 straipsnio 1 dalyje, yra dešimt darbo
dienų nuo tos dienos, kurią Komisija joms praneša, kad žvejybos
galimybės neišnaudotos.
2 straipsnis
Šis reglamentas
įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos
oficialiajame leidinyje.
Jis
taikomas nuo protokolo pasirašymo dienos.
Šis
reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse
narėse.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
[1]               OL L 109, 2007 4 26, p. 1.
[2]               OL L 319, 2006 11 18, p. 15.
[3]               OL L 286, 2008 10 29, p. 33.