title: Pasiūlymas Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 2424/2001 dėl antros kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo # Pasiūlymas Tarybos sprendimas iš dalies keičiantis Sprendimą 2001/886/TVR dėl antros kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

52006PC0383(01)

Pasiūlymas Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 2424/2001 dėl antros kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo  /* KOM/2006/0383 galutinis - CNS 2006/0125 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 12.7.2006KOM(2006) 383 galutinis2006/0125 (CNS)2006/0126 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 2424/2001 dėl antros kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimoPasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASiš dalies keičiantis Sprendimą 2001/886/TVR dėl antros kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo(pateiktos Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS PASIūLYMO APLINKYBėS |Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Taryba Reglamentu (EB) Nr. 2424/2001 ir Sprendimu 2001/886/TVR pavedė Komisijai sukurti antros kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II). Šių pasiūlymų tikslas yra iš dalies pakeisti pirmiau minėtą reglamentą ir sprendimą siekiant pratęsti galutinį SIS II sukūrimo terminą iki 2007 m. gruodžio 31 d. ir sudaryti galimybę paskirti reikiamą biudžetą. Be to, jais nustatoma, kad sistemos kūrimo metu ji bus įdiegta Prancūzijoje ir Austrijoje. |Bendrosios aplinkybės Šengeno informacinė sistema (SIS), sukurta pagal 1990 m. Konvencijos dėl 1985 m. birželio 14 d. Šengeno susitarimo dėl laipsniško bendrų sienų kontrolės panaikinimo įgyvendinimo IV antraštinės dalies nuostatas, sudaro esminę Šengeno acquis, integruoto į Europos Sąjungos sistemą, nuostatų taikymo priemonę. Dabartinė SIS nebuvo parengta taip, kad būtų tinkama padidėjusiam Europos Sąjungos valstybių narių skaičiaus po jos plėtros ir kitų šalių, kurios bus įtrauktos į SIS II, poreikiams. Be to, 2001 m. siekiant pasinaudoti naujausiais informacinių technologijų laimėjimais ir sudaryti sąlygas įdiegti naujas funkcijas buvo nuspręsta sukurti naują antros kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II). Tai, kad vienais metais reikia pratęsti pirminius Tarybos Komisijai suteiktus įgaliojimus, paaiškinama atsižvelgiant į kelis veiksnius: laikinas darbų sustabdymas dėl Pirmosios instancijos teismo nustatyto draudimo (T-447/04), susijusio su viešųjų pirkimų konkurso tvarka kuriant SIS II, kuris vėliau buvo panaikintas; pagal IDABC programą finansuojama S-Testa ryšių infrastruktūra, kuri nebus tinkama naudoti, kaip buvo numatyta, pirminio bandomojo etapo metu. Nepakankamas pasirengimas ir neaiškumas dėl sistemos kūrimo vietų ir paties projekto sudėtingumas taip pat turėjo neigiamos įtakos planavimui. Sistemos kūrimo vietos Prancūzijoje ir Austrijoje pasirinktos atsižvelgiant į 2004 m. balandžio 29 d. Tarybos išvadas, kai Taryba susitarė, kad: „1. Centrinė SIS II dalis bus įdiegta Strasbūre, o Prancūzija bus atsakinga už šios vietos veikimo valdymą ir ryšių palaikymą su Komisija. 2. Veiklos tęstinumo vieta bus Zalcburge atsižvelgiant į tam tikrus susitarimus, kuriuos būtinai reikės sudaryti iki tol, kol sistema šioje vietoje pradės veikti. Tokiu atveju Austrija bus atsakinga už šios vietos veikimo valdymą ir ryšių palaikymą su Komisija.“ |Pasiūlymo srityje taikomos nuostatos - Konvencija dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo (92–119 straipsniai) - 2004 m. balandžio 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 871/2004 dėl naujų Šengeno informacinės sistemos funkcijų, įskaitant kovą su terorizmu, nustatymo - 2005 m. vasario 24 d. Tarybos sprendimas 2005/211/TVR, dėl Šengeno informacinės sistemos kai kurių naujų funkcijų nustatymo, įskaitant kovos su terorizmu srityje 2005 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1160/2005, iš dalies keičiantis Konvenciją dėl 1985 m. birželio 14 d. Šengeno susitarimo dėl laipsniško bendrų sienų kontrolės panaikinimo įgyvendinimo dėl valstybių narių tarnybų, atsakingų už transporto priemonių registracijos liudijimų išdavimą, prieigos prie Šengeno informacinės sistemos Pirmiau nurodyta Konvencija ir trys teisės aktai sudaro dabartinę SIS teisinę sistemą, kurią pakeis būsima SIS II. Komisija pateikė reglamento ir sprendimo dėl SIS II sukūrimo, veikimo ir naudojimo pasiūlymus (dokumentai COM (2005) 230 ir 236) ir dar vieną reglamento dėl valstybių narių tarnybų, atsakingų už transporto priemonių registracijos liudijimų išdavimą, prieigos prie SIS II pasiūlymą (dokumentas COM (2005) 237). |Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Netaikoma. |KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis |Konsultacijų metodai, pagrindiniai tiriamieji sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimas Valstybių narių ekspertai aktyviai dalyvauja kuriant SIS II, visų pirma dalyvaudami SIS II komiteto veikloje. |Atsakymų santrauka ir kaip į juos buvo atsižvelgta Netaikoma |Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas |Nepriklausomo tyrimo neprireikė. |Poveikio vertinimas Nereikia atlikti šio pasiūlymo, nenumatyto 2006 m. Komisijos darbo programoje, poveikio vertinimo. |TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI |Siūlomų veiksmų santrauka Šių pasiūlymų tikslas yra iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) 2424/2001 ir Sprendimą 2001/886/TVR siekiant pratęsti galutinį SIS II sukūrimo terminą iki 2007 m. gruodžio 31 d. ir numatyti SIS II įdiegimo ir galutinio sukūrimo vietas. Tai apima įpareigojimą kompetentingoms valstybėms narėms parengti infrastruktūrą ir numatyti priemones, susijusias su sistemos priegloba. Šiuo tikslu gali būti suteikta Bendrijos dotacija. |Teisinis pagrindas Reglamento teisinis pagrindas yra Europos bendrijos steigimo sutarties 66 straipsnis. Nuoroda į Sutartį yra tokia pati, kaip ir iš dalies keičiamo teisės akto. Sprendimo teisinis pagrindas yra Europos Sąjungos sutarties 30 straipsnio 1 dalies a punktas, 31 straipsnio 1 dalies a ir b punktai ir 34 straipsnio 2 dalies c punktas. Nuoroda į Sutartį yra tokia pati, kaip ir iš dalies keičiamo teisės akto. |Subsidiarumo principas |Siūlomo veiksmo tikslo, būtent sukurti bendrą informacinę sistemą, susijusią su tam tikromis asmenų ir objektų kategorijomis, sukuriant kompiuterizuotą informacinę sistemą, valstybės narės negali pasiekti atskirai. |SIS II yra būtina įgyvendinant bendrąsias Europos Sąjungos politikos kryptis. Pirmiausia tai yra išankstinė sąlyga siekiant užtikrinti erdvę be vidaus sienų kontrolės. |Bendrijos užduotis yra tik sukurti centrinę SIS II dalį ir jos ryšių infrastruktūrą. Valstybės narės yra atsakingos už nacionalinių sistemų, užtikrinančių galutiniams vartotojams galimybę naudotis SIS II teikiamomis paslaugomis, sukūrimą. |Todėl pasiūlymai atitinka subsidiarumo principą. |Proporcingumo principas Pasiūlymas dėl toliau nurodytos priežasties atitinka proporcingumo principą. |Valstybėms narėms priklauso visa kompetencija, kiek tai susiję su nacionalinių sistemų įgyvendinimo administracinėmis ir finansinėmis priemonėmis. Tačiau parengiamieji veiksmai nacionaliniu lygiu turi atitikti bendrąjį SIS II kūrimo planavimą. Komisija teikia technines specifikacijas nacionalinėms sąsajoms, kurios sudarys sąlygas nacionalinių sistemų ir SIS II sklandžiam sujungimui ir nepriekaištingam duomenų pasikeitimui. |Reglamentas (EB) 2424/2001 ir Sprendimas 2001/886/TVR, kurie abu yra iš dalies keičiami, nustato SIS II įgyvendinimo priemonių, turinčių didelį finansinį poveikį valstybių narių biudžetams, reglamentavimo tvarką, kuri bus taikoma ir toliau. |Pasirinkta priemonė |Pasiūlytos priemonės: reglamentas ir sprendimas. |Kitos priemonės nėra laikomos tinkamomis dėl toliau nurodytos priežasties. Reglamento tikslas yra iš dalies pakeisti kitą reglamentą, o pasiūlyto sprendimo tikslas – iš dalies pakeisti kitą sprendimą, todėl vadovaujantis „formalaus paralelizmo“ principu iš dalies keičiantis aktas turi būti tokios pat formos, kaip ir iš dalies keičiamas aktas. |POVEIKIS BIUDžETUI |Pratęsus įgaliojimus ir siekiant užbaigti SIS II kūrimą 2007 m. prireiks tam tikrų papildomų finansinių išteklių, kurie jau yra numatyti 2007 m. PBP (preliminariame biudžeto projekte). Papildomos išlaidos susijusios su tinklu, centrinės sistemos apimties keitimu ir pagalba, teikiama sistemos kūrimo vietose. |1.  2006/0125 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 2424/2001 dėl antros kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimoEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 66 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[1],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[2],kadangi:(1) Reglamentas (EB) Nr. 2424/2001 kartu su 2001 m. gruodžio 6 d. Tarybos sprendimu 2001/886/TVR dėl antros kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo sudaro teisinę bazę, leidžiančią įtraukti į Sąjungos biudžetą SIS II sukūrimui reikalingus finansinius asignavimus ir tą biudžeto dalį vykdyti. Reglamentas (EB) Nr. 2424/2001 ir Sprendimas 2001/886/TVR nustoja galioti 2006 m. gruodžio 31 d.(2) SIS II bus kuriama ilgiau, nei iš anksto buvo numatyta, dėl ko turi būti galimybė po 2006 m. gruodžio 31 d. skirti finansinių asignavimų.(3) Todėl reikia pratęsti Reglamento (EB) Nr. 2424/2001 galiojimo laikotarpį, kad Komisija 2007 m. galėtų įgyvendinti biudžetą siekdama užbaigti SIS II kūrimo projektą, įskaitant ryšių infrastruktūros sukūrimą.(4) 2004 m. balandžio 29 d. Tarybos išvadose konstatuojama, kad kuriant SIS II centrinė SIS II dalis bus Strasbūre, o veiklos tęstinumo vieta – Zalcburge, atsižvelgiant į tam tikrus susitarimus, kuriuos būtinai reikės sudaryti iki tol, kol sistema šioje vietoje pradės veikti. Prancūzija ir Austrija atsakingos už atitinkamos vietos veikimo valdymą ir ryšių palaikymą su Komisija.(5) Reglamentas nepažeidžia galimybės ateityje priimti teisės aktus dėl SIS II sukūrimo, veikimo ir naudojimo.(6) Kaip nustatyta prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties pridedamo Protokolo dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsniuose, Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą ir dėl to jis nėra jai privalomas ar taikytinas. Atsižvelgiant į tai, kad šiuo reglamentu plėtojamas Šengeno acquis pagal EB sutarties trečiosios dalies IV antraštinės dalies nuostatas, Danija pagal minėto protokolo 5 straipsnį per šešis mėnesius nuo šio reglamento priėmimo turi nuspręsti, ar jį įgyvendins savo nacionalinėje teisėje.(7) Šis reglamentas ir Jungtinės Karalystės bei Airijos dalyvavimas jį priimant bei taikant nepažeidžia susitarimų dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos dalinio dalyvavimo Šengeno acquis , kaip atitinkamai apibrėžta 2000 m. gegužės 29 d. Sprendime 2000/365/EB[3] ir 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendime 2002/192/EB[4].(8) Kalbant apie Islandiją ir Norvegiją, šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos Tarybos, Islandijos Respublikos ir Norvegijos Karalystės sudarytame susitarime dėl šių dviejų valstybių asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis [5] 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos sprendimo 1999/437/EB dėl tam tikrų priemonių taikant šį susitarimą 1 straipsnio G punkte nurodytoje srityje.(9) Kalbant apie Šveicariją, šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos pasirašytame susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis Tarybos sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio G punkte, kuris siejamas su Tarybos sprendimo 2004/860/EB dėl šio susitarimo pasirašymo Europos bendrijos vardu ir dėl laikino tam tikrų nuostatų taikymo[6], 4 straipsnio 1 dalimi, nurodytoje srityje.(10) Šis reglamentas grindžiamas Šengeno acquis ar yra kitaip su juo susijęs aktas, kaip apibrėžta 2003 m. Stojimo akto 3 straipsnio 1 dalyje.(11) Todėl atitinkamai reikia iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 2424/2001.PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamentas (EB) Nr. 2424/2001 iš dalies keičiamas taip:1) įterpiamas toks 4a straipsnis:„4a straipsnis1. Nepažeidžiant Komisijos atsakomybės už SIS II sukūrimą, kuriant sistemą centrinis SIS II skyrius yra Strasbūre (Prancūzija), o atsarginis centrinis skyrius – Sankt Johann im Pongau (Austrija).2. Prancūzija ir Austrija parengia reikiamą infrastruktūrą ir numato priemones, atitinkamai reikalingas SIS II centrinio skyriaus ir atsarginio centrinio skyriaus prieglobai kuriant sistemą.3. Nacionalinei institucijai, rengiančiai infrastruktūrą ir numatančiai priemones, minėtas 2 dalyje, gali būti suteikta Bendrijos dotacija šios vietos parengimui ir priežiūrai arba kitų paslaugų, reikalingų SIS II prieglobai, teikimui kuriant šią sistemą.“2) 7 straipsnio antroji pastraipa pakeičiama taip:„Jis galioja iki 2007 m. gruodžio 31 d.“2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse pagal Europos bendrijos steigimo sutartį.Priimta Briuselyje […]Tarybos varduPirmininkas[…]2006/0126 (CNS)PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASiš dalies keičiantis Sprendimą 2001/886/TVR dėl antros kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimoEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 30 straipsnio 1 dalies a ir b punktus, 31 straipsnio 1 dalies a ir b punktus bei 34 straipsnio 2 dalies c punktą,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[7],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[8],kadangi:(1) Sprendimas 2001/886/TVR kartu su 2001 m. gruodžio 6 d. Reglamentu (EB) Nr. 2424/2001 dėl antros kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo sudaro teisinę bazę, leidžiančią įtraukti į Sąjungos biudžetą SIS II sukūrimui reikalingus finansinius asignavimus ir tą biudžeto dalį vykdyti. Sprendimas 2001/886/TVR ir Reglamentas (EB) Nr. 2424/2001 nustoja galioti 2006 m. gruodžio 31 d.(2) SIS II bus kuriama ilgiau, nei iš anksto buvo numatyta, dėl ko turi būti galimybė po 2006 m. gruodžio 31 d. skirti finansinių asignavimų.(3) Todėl reikia pratęsti Sprendimo 2001/886/TVR galiojimo laikotarpį, kad Komisija 2007 m. galėtų įgyvendinti biudžetą siekdama užbaigti SIS II kūrimo projektą, įskaitant ryšių infrastruktūros sukūrimą.(4) 2004 m. balandžio 29 d. Tarybos išvadose konstatuojama, kad kuriant SIS II centrinė SIS II dalis bus Strasbūre, o veiklos tęstinumo vieta – Zalcburge, atsižvelgiant į tam tikrus susitarimus, kuriuos būtinai reikės sudaryti iki tol, kol sistema šioje vietoje pradės veikti. Prancūzija ir Austrija atsakingos už atitinkamos vietos veikimo valdymą ir ryšių palaikymą su Komisija.(5) Sprendimas nepažeidžia galimybės ateityje priimti teisės aktus dėl SIS II sukūrimo, veikimo ir naudojimo.(6) Jungtinė Karalystė taiko šį sprendimą pagal Protokolo dėl Šengeno acquis integravimo į Europos Sąjungos sistemą, pridėto prie ES sutarties ir EB sutarties, 5 straipsnį ir 2000 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimo 2000/365/EB dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prašymo dalyvauti taikant kai kurias Šengeno acquis nuostatas[9] 8 straipsnio 2 dalį.(7) Airija šiame sprendime dalyvauja pagal Protokolo dėl Šengeno acquis integravimo į Europos Sąjungos teisės sistemą, pridedamo prie Europos Sąjungos sutarties ir EB sutarties, 5 straipsnį ir 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimo 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas[10] 5 straipsnio 1 dalį ir 6 straipsnio 2 dalį.(8) Kalbant apie Islandiją ir Norvegiją, šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos Tarybos, Islandijos Respublikos ir Norvegijos Karalystės sudarytame susitarime dėl šių dviejų valstybių asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis 1996 m. gegužės 17 d. Tarybos sprendimo 1999/437/EB dėl tam tikrų priemonių taikant šį susitarimą[11] 1 straipsnio G punkte nurodytoje srityje.(9) Kalbant apie Šveicariją, šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos pasirašytame susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis Tarybos sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio G punkte, kuris siejamas su Tarybos sprendimo 2004/849/EB dėl šio susitarimo pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir dėl laikino tam tikrų nuostatų taikymo[12], 4 straipsnio 1 dalimi, nurodytoje srityje.(10) Šis sprendimas grindžiamas Šengeno acquis ar yra kitaip su juo susijęs aktas, kaip apibrėžta 2003 m. Stojimo akto 3 straipsnio 1 dalyje.(11) Todėl Sprendimą 2001/886/TVR reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti.NUSPRENDĖ:1 straipsnisSprendimas 2001/886/TVR iš dalies keičiamas taip:1) įterpiamas toks 4a straipsnis:„4 a straipsnis1. Nepažeidžiant Komisijos atsakomybės už SIS II sukūrimą, kuriant sistemą centrinis SIS II skyrius yra Strasbūre (Prancūzija), o atsarginis centrinis skyrius – Sankt Johann im Pongau (Austrija).2. Prancūzija ir Austrija parengia reikiamą infrastruktūrą ir numato priemones, atitinkamai reikalingas SIS II centrinio skyriaus ir atsarginio centrinio skyriaus prieglobai kuriant sistemą.3. Nacionalinei institucijai, rengiančiai infrastruktūrą ir numatančiai priemones, minėtas 2 dalyje, gali būti suteikta Bendrijos dotacija šios vietos parengimui ir priežiūrai arba kitų paslaugų, reikalingų SIS II prieglobai, teikimui kuriant šią sistemą.“2) 7 straipsnio antroji pastraipa pakeičiama taip:„Jis galioja iki 2007 m. gruodžio 31 d.“2 straipsnisŠis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Priimta Briuselyje […]Tarybos varduPirmininkas[…PRIEDASFINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA1. PASIŪLYMO PAVADINIMASTarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 2424/2001, ir Tarybos sprendimo, iš dalies keičiančio Sprendimą (TVR) Nr. 886/2001 dėl antros kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo, pasiūlymai2. VALDYMO IR BIUDŽETO SUDARYMO PAGAL VEIKLOS RŪŠIS SISTEMAAtitinkama (-os) politikos sritis (-ys) ir susijusi (-ios) veiklos rūšis (-ys): Teisingumas, laisvė, saugumas – Solidarumas – Išorės sienos – Vizų politika – Laisvas asmenų judėjimas3. BIUDŽETO EILUTĖS3.1. Biudžeto eilutės (veiklos eilutės ir atitinkamos techninės bei administracinės pagalbos eilutės (buvusios BA eilutės)) su pavadinimais:PBP 18 02 04 (anksčiau – 18 08 02)3.2. Priemonės ir jos finansinio poveikio trukmė:2007 m.3.3. Biudžetinės charakteristikos (jei reikia, įterpti eilučių):Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Nauja | ELPA įnašas | Šalių kandidačių įnašai | Finansinės perspektyvos išlaidų kategorija |18 02 04 | NPI | DIF[13] | NE | NE | NE | Nr. 3 (a) |4. IŠTEKLIŲ APŽVALGA4.1. Finansiniai ištekliai4.1.1. Įsipareigojimų asignavimų (ĮA) ir mokėjimų asignavimų (MA) suvestinėMln. eurų (tūkstantųjų tikslumu)Išlaidų rūšis | Skirsnio Nr. | 2007 metai | 2008 | Iš viso |Veiklos išlaidos[14] |Įsipareigojimų asignavimai (ĮA) | 8.1. | a | 9,000 |Mokėjimų asignavimai (MA) | b | 7,000 | 2,000 | 9,000 |Administracinės išlaidos, įskaičiuotos į orientacinę sumą[15] |Techninė ir administracinė pagalba (NDIF) | 8.2.4. | c |BENDRA ORIENTACINĖ SUMA |Įsipareigojimų asignavimai | a+c | 9,000 | 9,000 |Mokėjimų asignavimai | b+c | 7,000 | 2,000 | 9,000 |Į orientacinę sumą neįskaičiuotos administracinės išlaidos[16] |Žmogiškieji ištekliai ir susijusios išlaidos (NDIF) | 8.2.5. | d | 1,404 | 1,404 |Žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms nepriskiriamos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą (NDIF) | 8.2.6. | e | 0,186 | 0,186 |Iš viso orientacinių priemonės finansinių išlaidų |Iš viso ĮA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | a+c+d+e | 10,590 | 10,590 |Iš viso MA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | b+c+d+e | 8,590 | 2,000 | 10,590 |4.1.2. Suderinamumas su finansiniu programavimu:X Pasiūlymas atitinka esamą finansinį programavimą.( Atsižvelgiant į pasiūlymą, reikės pakeisti atitinkamų finansinės perspektyvos išlaidų kategorijų programas.( Įgyvendinant pasiūlymą, gali tekti taikyti Tarpinstitucinio susitarimo[17] nuostatas (t. y. taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti finansinę perspektyvą).4.1.3. Finansinis poveikis pajamoms:( Pasiūlymas neturi finansinio poveikio įplaukoms.X Pasiūlymas įplaukoms turi tokį finansinį poveikį:Mln. eurų (dešimtųjų tikslumu)Prieš taikant priemonę [n-1 metai] | Padėtis pradėjus taikyti priemonę |Iš viso žmogiškųjų išteklių | 13 |5. YPATYBĖS IR TIKSLAI5.1. Trumpalaikiai ir ilgalaikiai poreikiaiPasiūlymo tikslas yra iš dalies pakeisti pirmiau minėtą reglamentą ir sprendimą siekiant:2.  Pratęsti galutinį SIS II sukūrimo terminą iki 2007 m. gruodžio 31 d. ir sudaryti galimybę paskirti biudžetą, reikalingą užbaigti SIS II kūrimą, įskaitant ryšių infrastruktūros parengimą;3.  Numatyti centrinio skyriaus (Strasbūras, Prancūzija) ir atsarginio centrinio skyriaus (Sankt Johann im Pongau, Austrija) vietas, įskaitant įpareigojimą kompetentingoms valstybėms narėms parengti infrastruktūrą ir numatyti priemones, kurioms šiuo tikslu gali būti suteikta Bendrijos dotacija.5.2. Papildoma nauda, sukurta dalyvaujant Bendrijai, pasiūlymo suderinamumas su kitomis finansinėmis priemonėmis ir galima sinergijaPasiūlymas susijęs su Komisijos atliekamu tolesniu SIS II plėtojimu, vykstančiu nuo 2002 m.5.3. Pasiūlymo tikslai, numatomi rezultatai ir susiję rodikliai atsižvelgiant į valdymo pagal veiklos rūšis sistemąBendras tikslas yra užbaigti SIS II kūrimo projektą numatytose vietose 2007 m., tačiau kai kurie 2006 m. numatyti veiksmai bus tęsiami 2007 m. Be to, numatyti keli nauji veiksmai siekiant kaip įmanoma labiau sumažinti vėlavimų, atsirandančių dėl Teisme nagrinėjamų bylų ar projekto sudėtingumo, įtaką. Tai pirmiausia susiję su padidėjusiomis tinklo išlaidomis, papildomais ištekliais ir parengiamųjų darbų perdavimu valstybėms narėms. Pagaliau galėtų būti padidinti techninės įrangos pajėgumai siekiant atsižvelgti į tyrimų rezultatus, atliktus pradėjus kurti sistemą. 2007 m. numatyta atlikti tokius veiksmus:1 veiksmas: TinklasRemiantis kūrimo etape atlikto tyrimo rezultatais, reikia padidinti tinklo pajėgumus siekiant laiku pateikti atsakymus dėl SIS II užklausų. Didesnės apimties tinklui reikės skirti papildomų finansinių išteklių.Kadangi nebuvo galima laiku pasinaudoti s-Testa tinklu, reikėjo numatyti alternatyvias priemones SIS II išbandymui. Dėl to atsiras papildomų išlaidų pereinant nuo laikino tinklo į galutinį tinklą.2 veiksmas: Specializuota techninė patirtis ir papildomi tyrimaiNorint pasiekti reikiamą IT žinių lygį reikia papildomų išteklių. Dėl ribotų vidinių išteklių paskesniems veiksmams, auditui ir vertinimui atlikti bus pasinaudota aukštos kokybės išorės pagalba. Be to, reikia atlikti papildomus tyrimus ir nepriklausomą vertinimą, pirmiausia dėl su saugumu ir tinklu susijusių klausimų.3 veiksmas: Pagalba ir nuolatinis vietos rengimas kūrimo etapuKūrimo etapo metu buvo pradėti parengiamieji darbai Prancūzijos ir Austrijos vietose, kuriems reikia skirti didelių išteklių. Komisijos darbuotojai tiesiogiai neatliks kai kurių uždavinių, susijusių su pasirengimu, kuriuos bus pavesta atlikti valstybėms narėms, kuriose kūrimo etape bus įdiegta sistema. Šiose srityse numatytiems poreikiams reikia papildomo biudžeto.5.4. Įgyvendinimo metodai (orientaciniai)X Centralizuotas valdymas:X Tiesioginis, vykdomas Komisijos( Netiesioginis, deleguojama:( vykdomosioms agentūroms( Bendrijų įkurtoms įstaigoms, nurodytoms Finansinio reglamento 185 str.( nacionalinei (-ėms) viešojo sektoriaus įstaigai (-oms) ar įstaigai (-oms), teikiančiai (-čioms) viešąsias paslaugas( Pasidalijamasis arba decentralizuotas valdymas:( kartu su valstybėmis narėmis( kartu su trečiosiomis šalimis( Bendras valdymas kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti)Pastabos:2007 m. biudžeto dalis gali būti paskirta valstybėms narėms arba nacionalinėms viešojo sektoriaus institucijoms, perduodant įgaliojimus arba suteikiant dotaciją, siekiant finansuoti sistemos prieglobos vietų parengimą arba ryšių infrastruktūrą.6. STEBĖSENA IR VERTINIMAS6.1. Stebėsenos sistemaPažanga bus vertinama reguliariai, o pasiekimai bus lyginami su reikalaujamais standartais ir iš anksto nustatytais kriterijais.Turėtų būti parodoma, kad dėl investicijos pasiektas reikiamas rezultatas.6.2. Vertinimas6.2.1. Ex-ante vertinimasNetaikoma6.2.2. Priemonės, kurių buvo imtasi atlikus tarpinį arba ex-post vertinimą (panašios ankstesnės veiklos patirtis)Netaikoma6.2.3. Būsimų vertinimų sąlygos ir dažnumasNetaikoma7. Kovos su sukčiavimu priemonėsBus taikoma Komisijos sutarčių sudarymo procedūra, užtikrinant, kad būtų laikomasi Bendrijos teisės aktų dėl viešųjų pirkimų sutarčių.8. IŠSAMI INFORMACIJA APIE IŠTEKLIUS8.1. Pasiūlymo tikslai pagal jų finansines išlaidasĮsipareigojimų asignavimai mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu)(Nurodyti tikslų, priemonių ir rezultatų pavadinimus) | Rezultato rūšis | Vid. išlaidos | 2007 metai | IŠ VISO |Rezultatų skaičius | Iš viso išlaidų | Rezultatų skaičius | Iš viso išlaidų |1 veiksmas: Tinklas | perėjimas iš bandomojo į galutinį tinklą didesnio pajėgumo tinklas | 5,000 | 5,000 |2 veiksmas: Specializuota techninė patirtis ir papildomi tyrimai | patirtis, tyrimai | 1,000 | 1,000 |3 veiksmas: Pagalba ir vietos rengimas kūrimo etapu | išorės žmogiškieji ištekliai vietos rengimas | 3,000 | 3,000 |VISO IŠLAIDŲ | 9,000 | 9,000 |8.2. Administracinės išlaidos8.2.1. Žmogiškųjų išteklių skaičius ir rūšisPareigų rūšis | Darbuotojai, skiriami priemonei įgyvendinti iš esamų ir (arba) papildomų išteklių (darbo vietų arba visos darbo dienos ekvivalentų skaičius) |2007 metai | n+1 metai | n+2 metai | n+3 metai | n+4 metai | n+5 metai |Pareigūnai arba laikinieji darbuotojai[20] (XX 01 01) | A*/AD | 4,5 |B*, C*/AST | 2,5 |Darbuotojai, finansuojami[21] pagal XX 01 02 str. | 6 |Kiti darbuotojai[22], finansuojami pagal XX 01 04/05 str. |IŠ VISO | 13 |8.2.2. Užduočių, susijusių su priemone, aprašymasProjekto valdymas ir SIS II kūrimo koordinavimas.8.2.3. Žmogiškųjų išteklių šaltiniai (numatyti teisės aktuose)x Šiuo metu programos valdymui skirtų darbo vietų, kurias reikia pakeisti arba pratęsti( Darbo vietų, pagal MPS (metinę politikos strategiją) ir (arba) PBP (preliminarų biudžeto projektą) iš anksto skirtų n-tiesiems metams( Darbo vietų, kurių prašoma kitos MPS ir (arba) PBP procedūros metu.( Darbo vietos, kurios bus perskirstytos naudojant valdymo tarnybos išteklius (vidinis perskirstymas)( Darbo vietų, reikalingų n-tiesiems metams, tačiau nenumatytų tų metų MPS ir (arba) PBP.8.2.4. Kitos administracinės išlaidos, įskaičiuotos į orientacinę sumą ( XX 01 04/05 – Administracinės valdymo išlaidos)Mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu)Biudžeto eilutė (numeris ir pavadinimas) | 2007 metai | n+1 metai | n+2 metai | n+3 metai | n+4 metai | n+5 metai ir vėliau | IŠ VISO |Kita techninė ir administracinė pagalba |- intra muros |- extra muros |Iš viso techninei ir administracinei pagalbai |8.2.5. Finansinės išlaidos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusios išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumąMln. eurų (tūkstantųjų tikslumu)Žmogiškųjų išteklių rūšis | 2007 metai | n+1 metai | n+2 metai | n+3 metai | n+4 metai | n+5 metai ir vėliau |Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai (XX 01 01) | 0,756 |Darbuotojai, finansuojami pagal XX 01 02 str. (pagalbiniai darbuotojai, deleguotieji nacionaliniai ekspertai, pagal sutartis dirbantys darbuotojai ir kt.) (nurodyti biudžeto eilutę) | 0,648 |Iš viso žmogiškųjų išteklių ir susijusių išlaidų (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 1,404 |Apskaičiuota – Pareigūnai ir laikinieji tarnautojai7*108 000 (asmeniui per metus) = 756 000 EURApskaičiuota – Darbuotojai, finansuojami pagal XX 01 02 str.6*108 000 (asmeniui per metus) = 648 000 EUR8.2.6. Kitos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą Mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu) |2007 metai | n+1 metai | n+2 metai | n+3 metai | n+4 metai | n+5 metai ir vėliau | IŠ VISO |XX 01 02 11 01 – Komandiruotės | 0,022 |XX 01 02 11 02 – Posėdžiai ir konferencijos | 0,014 |XX 01 02 11 03 – Komitetai[24] (SIS II/VIS komitetas) | 0,150 |XX 01 02 11 04 – Tyrimai ir konsultacijos |XX 01 02 11 05 – Informacinės sistemos |2 Iš viso kitų valdymo išlaidų (XX 01 02 11) |3 Kitos administravimui priskiriamos išlaidos (patikslinti, nurodant biudžeto eilutę) |Iš viso administracinių išlaidų, nepriskiriamų žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 0,186 |Apskaičiuota – Kitos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą10 (posėdžių skaičius) * 15 000 (25 Komiteto narių susitikimas) = 150 000 EUR[1] OL C […], […], p. […].[2] OL C […], […], p. […].[3] OL L 131, 2000 6 1, p. 43.[4] OL L 64, 2002 3 7, p. 20.[5] OL L 176, 1999 7 10, p. 31.[6] OL L 370, 2004 12 17, p. 78.[7] OL C […], […], p. […].[8] OL C […], […], p. […].[9] OL L 131, 2000 6 1, p. 43.[10] OL L 64, 2002 3 7, p. 20.[11] OL L 176, 1999 7 10, p. 31.[12] OL L 368, 2004 12 15, p. 26.[13] Diferencijuoti asignavimai[14] Išlaidos, nepriklausančios atitinkamos xx antraštinės dalies xx 01 skyriui.[15] Išlaidos pagal xx antraštinės dalies xx 01 04 straipsnį.[16] Išlaidos pagal xx 01 skyrių, nepriskiriamos xx 01 04 arba xx 01 05 straipsniams.[17] ˇr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.[18] Jeigu būtina, t. y. jeigu priemonė trunka ilgiau kaip 6 metus, reikėtų pridėti papildomų stulpelių.[19] OL L 176, 1999 7 10, p. 36.[20] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą.[21] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą.[22] Kurių išlaidos įskaičiuotos į orientacinę sumą.[23] Prie atitinkamos (-ų) vykdomosios (-ųjų) agentūros (-ų) reikėtų pateikti nuorodą į konkrečią finansinę teisės akto pažymą.[24] Nurodyti komiteto rūšį ir kuriai grupei jis priklauso.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2015 09 09
            COM(2015) 450 final
            2015/0208(COD)
            Pasiūlymas
            EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
            kuriuo nustatomas krizinis perkėlimo mechanizmas ir iš dalies keičiamas 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 604/2013, kuriuo išdėstomi valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindas ir tikslai

               2015 m. gegužės 13 d. Europos Komisijos priimtoje Europos migracijos darbotvarkėje  nustatyta, kokių neatidėliotinų priemonių būtina imtis reaguojant į dabartines skubias ir sudėtingas problemas migracijos srityje ir kokias vidutinės trukmės ir ilgalaikes iniciatyvas reikės įgyvendinti, kad būtų rasta struktūrinių geresnio visų migracijos aspektų valdymo sprendimų.

               Kaip vieną iš neatidėliotinų priemonių Europos Komisija 2015 m. gegužės 27 d. priėmė pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo, kuriuo Italijos ir Graikijos labui nustatomos laikinosios priemonės tarptautinės apsaugos srityje
                  1
               , ir taip aktyvavo reagavimo į nepaprastąją padėtį sistemą, numatytą Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 78 straipsnio 3 dalyje. 2015 m. liepos 20 d. Taryba susitarė dėl bendro požiūrio į šį sprendimą
                  2
               , kuriuo nustatytas asmenų, kuriems akivaizdžiai reikia tarptautinės apsaugos, laikino ir išimties tvarka per dvejus metus vykdytino perkėlimo iš Graikijos ir Italijos į kitas valstybes nares mechanizmo. Taryba turėtų oficialiai priimti šį sprendimą, kai Europos Parlamentas pateiks savo nuomonę. To tikimasi 2015 m. rugsėjo mėn.

               Dėl precedento neturinčių migrantų srautų, kurių vis daugiau plūsta į Italiją ir Graikiją, ir dėl migracijos srautų slinkties nuo Vidurio Viduržemio jūros regiono link Rytų Viduržemio jūros regiono ir Vakarų Balkanų maršrutu link Vengrijos, Komisija [2015 m. rugsėjo 9 d.] priėmė dar vieną pasiūlymą, grindžiamą SESV 78 straipsnio 3 dalimi, kuriame nustatė tolesnes laikinas priemones, kad sumažintų spaudimą Italijos ir Graikijos prieglobsčio sistemoms, bei naują priemonę Vengrijos labui.

               Be to, Europos Komisija paskelbė, kad reagavimo į nepaprastąją padėtį sistemos aktyvavimas pagal SESV 78 straipsnio 3 dalį bus parengiamasis žingsnis siekiant ilgalaikio sprendimo. Ji pažadėjo šiuo tikslu iki 2015 m. pabaigos pasiūlyti teisės aktą dėl nuolatinės perkėlimo sistemos, kurią būtų galima aktyvuoti kilus krizei.

               Bendras tokio teisės akto pasiūlymo tikslas – užtikrinti, kad Sąjunga turėtų tvirtą krizinį perkėlimo mechanizmą ir galėtų struktūriškai ir veiksmingai spręsti problemas, kurių gali sukelti krizė prieglobsčio srityje. Toks mechanizmas turėtų būti skubiai aktyvuotas bet kurios krizę patiriančios valstybės narės atžvilgiu, jei krizės mastas daro didelį spaudimą net gerai parengtoms ir veikiančioms prieglobsčio sistemoms, drauge atsižvelgiant į atitinkamos valstybės narės dydį. Siūlomu perkėlimo mechanizmu siekiama, viena vertus, užtikrinti, kad kilus krizei valstybės narės teisingai pasidalytų atsakomybę už didelį prašytojų, kuriems akivaizdžiai reikia tarptautinės apsaugos, skaičių ir, kita vertus, tinkamą Dublino sistemos taikymą, įskaitant visapusišką tarptautinės apsaugos prašytojų teisių apsaugą. Nors pasiūlymu siekiama į Reglamentą (ES) Nr. 604/2013 įtraukti krizinį perkėlimo mechanizmą kaip nuolatinę perkėlimo priemonių įgyvendinimo sistemą, šios priemonės bus taikomos tik specifinių krizės situacijų atitinkamoje valstybėje narėje atveju ir iš esmės išliks laikino pobūdžio.

               •Derėjimas su galiojančiomis šios politikos srities nuostatomis

               Visapusiškas požiūris į migraciją

               Šis pasiūlymas atspindi visapusišką ir sisteminį požiūrį į migraciją, kuriuo vadovautis ragina visos Sąjungos institucijos ir kurį Komisija ėmėsi įgyvendinti iš karto po Europos migracijos darbotvarkės priėmimo. Tokio visapusiško požiūrio veiksmingumo garantas – užtikrinti, kad politikos priemonių įgyvendinimas vietos lygmeniu būtų grindžiamas nuoseklumu ir papildomumu. Todėl prireikus, atsižvelgiant į konkrečią valstybės narės situaciją, krizinį perkėlimo mechanizmą reikėtų papildyti papildomomis vietos lygmens priemonėmis, kurių turėtų imtis pati valstybė narė, pradedant trečiųjų šalių piliečių atvykimu į jos teritoriją ir baigiant taikomų procedūrų užbaigimu. Vadovaujantis Komisijos pasiūlytu „įvykių centro“ požiūriu, ES agentūros teiks visapusišką ir tikslinę pagalbą valstybėms narėms, patiriančioms neproporcingai didelį migracijos spaudimą prie išorės sienų. Operatyvinė pagalba, kuri gali būti teikiama vadovaujantis šiuo požiūriu, apima neteisėtų migrantų registraciją ir atrankinę patikrą, jų informavimą, prieglobsčio sistemų rėmimą informuojant tarptautinės apsaugos prašytojus apie jiems reikalingas prieglobsčio procedūras ir padedant registruoti tarptautinės apsaugos prašymus bei rengiant bylas, aktyviau keičiantis informacija ir bendradarbiaujant nusikaltėlių tinklų, prisidedančių prie neteisėtos migracijos į ES ir vėlesnio jų judėjimo ES viduje, tyrimo srityje, taip pat koordinuojant pabėgėlių grąžinimo operacijas.

               Tokios sutelktos pastangos padės valstybėms narėms sparčiau ir veiksmingiau įveikti migracijos daromą spaudimą drauge visapusiškai laikantis pagrindinių teisių bei sustiprinti savo pajėgumus spręsti migracijos, prieglobsčio ir vidaus saugumo problemas.

               Sąsajos su skubaus perkėlimo mechanizmais, grindžiamais SESV 78 straipsnio 3 dalimi

               Pasiūlymas, kuriuo nustatomas krizinis perkėlimo mechanizmas, turi būti atskirtas nuo kitų pasiūlymų, kuriuos Komisija priėmė remdamasi SESV 78 straipsnio 3 dalimi, tam tikrų valstybių narių, susidūrusių su staigiu trečiųjų šalių piliečių antplūdžiu į jų teritorijas, labui.

               Nors priemonės, kurias Komisija pasiūlė remdamasi SESV 78 straipsnio 3 dalimi, yra laikinos, pasiūlymu, kuriuo nustatomas krizinis perkėlimo mechanizmas, nustatomas ir metodas, pagal kurį kilus krizei tam tikram laikotarpiui nusprendžiama, kuri valstybė narė yra atsakinga už krizę patiriančioje valstybėje narėje pateiktų tarptautinės apsaugos prašymų nagrinėjimą, taip siekiant užtikrinti sąžiningesnį pareiškėjų paskirstymą tarp valstybių narių ir sudaryti palankesnes sąlygas įgyvendinti Dublino sistemą net krizės sąlygomis.

               Pasiūlyme nustatomos griežtos sąlygos, kuriomis atitinkamos valstybės narės atžvilgiu aktyvuojamas krizinis perkėlimo mechanizmas, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad valstybė narė patiria krizę, dėl kurios trukdoma taikyti Dublino reglamentą, nes dėl didžiulio ir neproporcingo trečiųjų šalių piliečių ar asmenų be pilietybės antplūdžio daromas itin didelis spaudimas, ir tai kelia didelių reikalavimų prieglobsčio sistemai.

               Krizinio perkėlimo mechanizmo sukūrimas nedaro poveikio Tarybos galimybei priimti, remiantis Komisijos pasiūlymu, laikinąsias priemones valstybės narės, kurioje susidarė nepaprastoji padėtis, labui, kaip nurodyta SESV 78 straipsnio 3 dalyje. Išskirtinėmis aplinkybėmis, kai reikia skubiai reaguoti ir, prireikus, imtis platesnio masto su migracija susijusių priemonių, ir jeigu netenkinamos šio krizinio perkėlimo mechanizmo naudojimo sąlygos, ir toliau bus galima priimti skubias priemones, kaip nustatyta SESV 78 straipsnio 3 dalyje.

               Galimi Reglamento (ES) Nr. 604/2013 pakeitimai

               Kaip paskelbta Europos migracijos darbotvarkėje ir vadovaujantis Reglamente (ES) Nr. 604/2013 nustatytomis prievolėmis, Komisija šiuo metu atlieka išsamų Dublino sistemos tinkamumo patikrinimą – šiuo tikslu ji atlieka įrodymais grindžiamą peržiūrą, apimančią šios sistemos teisinį, ekonominį ir socialinį poveikį, įskaitant poveikį pagrindinėms teisėms. Šis darbas taps pagrindu galimai tolesnei Dublino sistemos peržiūrai, visų pirma siekiant teisingesnio tarptautinės apsaugos prašytojų paskirstymo Europoje bet kokiomis, ne tik krizės, aplinkybėmis.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMAS, PROPORCINGUMAS, PAGRINDINĖS TEISĖS

               •Teisinis pagrindas

               Šiuo pasiūlymu iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 604/2013, todėl jis turėtų būti priimtas tokiu pačiu teisiniu pagrindu – SESV 78 straipsnio 2 dalies e punktu, laikantis įprastos teisėkūros procedūros.

               Šiame pasiūlyme numatytas krizinis perkėlimo mechanizmas apima nuolatines nukrypti leidžiančias nuostatas, kurios imamos taikyti atitinkamos valstybės narės labui kilus konkrečiai krizinei situacijai, visų pirma tai nuostata, leidžianti nukrypti nuo Reglamento (ES) Nr. 604/2013 3 straipsnio 1 dalies nuostatos, pagal kurią tarptautinės apsaugos prašymą nagrinėja valstybė narė, kuri yra atsakinga pagal III skyriuje nustatytus kriterijus. Vietoj šios nuostatos pasiūlyme nustatoma aiškiai apibrėžtomis krizės aplinkybėmis privaloma paskirstymo schema, pagal kurią nustatoma atsakomybė už prašymų nagrinėjimą.

               •Kintamoji geometrija

               Pagal prie ES sutarties ir SESV pridėtą Protokolą dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės Jungtinė Karalystė ir Airija gali nuspręsti dalyvauti priimant šį pasiūlymą. Tokią galimybę jos turi ir po pasiūlymo priėmimo.

               Jungtinei Karalystei ir Airijai Reglamentas Nr. 604/2013 yra privalomas, joms pagal minėtą protokolą pranešus apie norą dalyvauti priimant ir taikant šį reglamentą. Šių valstybių narių pozicija dėl Reglamento Nr. 604/2013 neturi įtakos jų pozicijai dėl galimo dalyvavimo įgyvendinant šį reglamentą
                  3
               .

               Pagal prie ES sutarties ir SESV pridėtą Protokolą dėl Danijos pozicijos, Danija nedalyvauja Tarybai priimant priemones pagal SESV V antraštinę dalį (išskyrus „priemones, nustatančias trečiąsias valstybes, kurių piliečiai pereidami valstybių narių išorės sienas, turi pateikti vizą, arba priemones, susijusias su vienoda vizų forma“). Tačiau atsižvelgiant į tai, kad remdamasi 2006 m. su EB pasirašytu tarptautiniu susitarimu
                  4
                Danija taiko galiojantį Dublino reglamentą, pagal to susitarimo 3 straipsnį ji praneša Komisijai savo sprendimą, ar įgyvendins iš dalies pakeisto reglamento turinį.

               Pasiūlymo poveikis ES nepriklausančioms valstybėms, prisijungusioms prie Dublino sistemos

               Kelioms ES nepriklausančioms valstybėms prisijungus prie Šengeno acquis, Sąjunga sudarė susitarimus, pagal kuriuos šios šalys prisijungė prie Dublino ir „Eurodac“ acquis:

               –2001 m. sudarytas Islandijos ir Norvegijos asociacijos susitarimas
                  5
               ;

               –2008 m. vasario 28 d. sudarytas Šveicarijos asociacijos susitarimas
                  6
               ;

               –2011 m. kovo 7 d. sudarytas protokolas dėl Lichtenšteino asociacijos
                  7
               .

               Siekiant sukurti Danijos, kuri, kaip pirmiau paaiškinta, prie Dublino ir „Eurodac“ acquis prisijungė pagal tarptautinį susitarimą, ir pirmiau išvardytų asocijuotųjų šalių tarpusavio teises ir pareigas, Sąjunga ir asocijuotosios šalys sudarė dar du aktus
                  8
               .

               Remdamosi trimis minėtais susitarimais, asocijuotosios šalys be išlygų pritaria Dublino ir „Eurodac“ acquis ir jo plėtojimui. Jos nedalyvauja priimant teisės aktus, kuriais iš dalies keičiamas arba plėtojamas Dublino acquis, (taigi ir šį pasiūlymą), tačiau per nustatytą terminą turi pranešti Komisijai, ar jos pritaria to – Tarybos ir Europos Parlamento jau patvirtinto – teisės akto turiniui. Jeigu Norvegija, Islandija, Šveicarija arba Lichtenšteinas nepritaria teisės aktui, kuriuo iš dalies keičiamas arba plėtojamas Dublino ir „Eurodac“ acquis, atitinkami susitarimai nutraukiami, nebent susitarimais įsteigtas jungtinis (mišrus) komitetas vienbalsiai nusprendžia kitaip.

               •Subsidiarumas (neišimtinė kompetencija)

               SESV V antraštine dalimi dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės kai kurie įgaliojimai šiais klausimais suteikiami Europos Sąjungai. Šiais įgaliojimais turi būti naudojamasi pagal Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnį, t. y. jeigu valstybės narės negali deramai pasiekti siūlomų veiksmų tikslų ir jų dėl veiksmų masto ir poveikio būtų geriau siekti Europos Sąjungos lygmeniu.

               Pasiūlymu nustatomas perkėlimo mechanizmas, kuriuo siekiama struktūriškai spręsti dėl didžiulio ir neproporcingai didelio asmenų antplūdžio krizę patiriančios bet kurios valstybės narės problemas ir esant krizės sąlygoms užtikrinti teisingą atsakomybės pasidalijimą tarp valstybių narių, įskaitant nuostatą, leidžiančią nukrypti nuo Dublino reglamente nustatytų atsakomybės paskirstymo kriterijų. Iš esmės, kai valstybė narė išspręsti problemos pati viena nepajėgs, ES imsis veiksmų jai padėti. Be to, pasiūlymu siekiama užtikrinti tinkamą Dublino sistemos taikymą kilus krizei ir spręsti vėlesnio trečiųjų šalių piliečių judėjimo iš vienos valstybės narės į kitą keliamas – iš esmės tarpvalstybines – problemas. Akivaizdu, kad pavienių valstybių narių veiksmais bendrų problemų, su kuriomis šioje srityje susiduria visos valstybės narės, išspręsti nepavyks. Solidarumo ir bendros atsakomybės principai reiškia, kad ES veiksmai šioje srityje yra būtini.

               •Proporcingumas

               Dabartiniame Reglamente (ES) Nr. 604/2013 nenumatyta jokių priemonių, kuriomis būtų užtikrintas adekvatus atsakas į problemas, kurių kyla dėl itin didelio spaudimo valstybių narių prieglobsčio sistemoms. Įvairių finansinių ir operatyvinių Europos Komisijos ir Europos prieglobsčio paramos biuro (EASO) priemonių valstybių narių prieglobsčio sistemoms remti nepakanka, kad vien jomis būtų galima išspręsti krizės keliamas problemas. Siekiant sukurti adekvačią skubaus reagavimo į rimtą padėtį prieglobsčio srityje sistemą, tolesniais ES veiksmais neviršijama to, kas būtina veiksmingo padėties pagerinimo tikslams pasiekti.

               •Pagrindinės teisės

               Nustačius krizinį perkėlimo mechanizmą, bus išsaugotos asmenų, kuriems akivaizdžiai reikia tarptautinės apsaugos, pagrindinės teisės, kaip nustatyta ES pagrindinių teisių chartijoje (toliau – Chartija).

               Visų pirma šiuo pasiūlymu užtikrinant sparčią prieigą prie adekvačių tarptautinės apsaugos suteikimo procedūrų siekiama apsaugoti teisę į prieglobstį ir užtikrinti negrąžinimo principo taikymą, kaip nustatyta Chartijos 18 ir 19 straipsniuose. Be to, užtikrinant atitinkamų asmenų perdavimą valstybei narei, kuri turi galimybių sudaryti adekvačias priėmimo sąlygas ir suteikti integracijos galimybių, šiuo pasiūlymu siekiama užtikrinti visapusišką pagarbą žmogaus teisei į orumą ir apsaugą nuo kankinimo arba žiauraus ar žeminamo elgesio ar baudimo, kaip nustatyta Chartijos 1 ir 4 straipsniuose. Sprendimu taip pat siekiama apsaugoti vaiko teises pagal Chartijos 24 straipsnį ir teisę į šeimos vienovę pagal Chartijos 7 straipsnį.

               3.KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS

               Pasiūlymas, kuriuo nustatomas mechanizmas, padėsiantis struktūriškai spręsti krizės prieglobsčio srityje problemas, buvo parengtas atsižvelgiant į besitęsiančią krizę kelių valstybių narių prieglobsčio srityje; tai rodo, kad reikia nedelsiant kurti struktūriškesnę skubių Sąjungos veiksmų sistemą. Šis pasiūlymas – Europos migracijos darbotvarkės, dėl kurios plačiai konsultuotasi su visais suinteresuotaisiais subjektais, tąsa.

               Kitos ES institucijos ir svarbiausi veikėjai jau išreiškė savo nuomonę šiuo klausimu. 2015 m. balandžio 23 d. pareiškime Europos Vadovų Taryba įsipareigojo apsvarstyti variantus, kaip savanorišku pagrindu būtų galima organizuoti perkėlimą tarp visų valstybių narių. Vykstant diskusijoms apie Migracijos darbotvarkę nuomonėmis apie perkėlimo mechanizmą apsikeitė ir Europos Parlamentas (2015 m. gegužės 19 d. plenarinėje sesijoje) bei Taryba (2015 m. birželio 15 d.). Europos Parlamento Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto (LIBE) pranešime Komisija paraginta pateikti pasiūlymą dėl nuolatinio perkėlimo mechanizmo, kuris turėtų būti priimtas laikantis įprastos teisėkūros procedūros
                  9
               .

               Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuras (UNHCR) ir pilietinė visuomenė ragino ES nustatyti daugiau ES vidaus solidarumo priemonių ir užtikrinti sąžiningesnę tarptautinės apsaugos prašytojų paskirstymo sistemą.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

               Nuolatinės krizinio perkėlimo mechanizmo sistemos sukūrimas ES biudžetui nedaro jokio poveikio. Tokios sistemos aktyvavimo poveikis biudžetui turės būti įvertintas atsižvelgiant į specifines konkrečių valstybių narių aplinkybes.

               5.Išsamus konkrečių šio pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

               Šiuo pasiūlymu iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 604/2013 nustatant krizinį perkėlimo mechanizmą ir perduodant Komisijai įgaliojimus priimti teisės aktus pagal SESV 290 straipsnį, kiek tai susiję su mechanizmo aktyvavimu ir jo sustabdymu konkrečios valstybės narės atžvilgiu, aiškiai nustatytomis sąlygomis.

               Jame numatyti toliau aptariami elementai.

               Krizinio perkėlimo mechanizmo taikymo konkrečios valstybės narės atžvilgiu sąlygos

               Kad galėtų aktyvuoti krizinį perkėlimo mechanizmą, Komisija turi remdamasi pagrįsta informacija (visų pirma EASO ir „Frontex“ surinkta informacija) nustatyti, kad valstybė narė iš tiesų patiria krizę, dėl kurios trukdoma taikyti Reglamentą (ES) Nr. 604/2013, nes dėl didžiulio ir neproporcingai didelio trečiųjų šalių piliečių ar asmenų be pilietybės antplūdžio daromas itin didelis spaudimas, ir tai kelia didelių reikalavimų prieglobsčio sistemai. Krizė turi būti tokio masto, kad darytų didžiulį spaudimą net gerai parengtoms ir veikiančioms prieglobsčio sistemoms, drauge atsižvelgiant į atitinkamos valstybės narės dydį.

               Pasiūlyme nustatyti aiškūs rodikliai, į kuriuos Komisija turėtų inter alia atsižvelgti vertindama padėtį: per šešis mėnesius iki deleguotojo akto priėmimo atvykusių tarptautinės apsaugos prašytojų skaičius ir neteisėtai atvykusių trečiųjų šalių piliečių ir asmenų be pilietybės skaičius, šių skaičių padidėjimas, palyginti su tuo pačiu praėjusių metų laikotarpiu, taip pat per praėjusius 18 mėnesių pateiktų prašymų skaičius vienam valstybės narės, iš kurios perkeliami asmenys, gyventojui, palyginti su Sąjungos vidurkiu.

               Perkeltinų prašytojų kategorijos

               Siūloma krizinį perkėlimo mechanizmą aktyvuoti tik tiems prašytojams, kuriems prima facie akivaizdžiai reikia tarptautinės apsaugos ir už kuriuos pagal Reglamento (ES) Nr. 604/2013 III skyriuje nustatytus kriterijus atsakomybę kitu atveju turėtų prisiimti krizę patirianti valstybė narė. Pasiūlyme nustatyta, kad tokie prašytojai turi būti piliečiai šalių, kurių piliečių prašymų patenkinimo lygis, remiantis ES vidurkiu, nustatytu pagal kas ketvirtį atnaujinamus Eurostato duomenis, yra 75 proc. arba daugiau.

               Krizinio perkėlimo mechanizmo aprašymas

               Pagal šį mechanizmą tokių asmenų prieglobsčio prašymus turi nagrinėti kita valstybė narė (valstybė narė, į kurią perkeliami asmenys). Tokiu atveju, nukrypstant nuo Reglamento (ES) Nr. 604/2013 21, 22 ir 29 straipsnių, taikoma IV priede nustatyta perkėlimo procedūra.

               Pasiūlyme nustatyta paprasta perkėlimo procedūra, kuria užtikrinamas spartus atitinkamų asmenų perdavimas valstybei narei, į kurią perkeliami asmenys. Kiekviena valstybė narė turi paskirti nacionalinį kontaktinį centrą ir pranešti apie jį kitoms valstybėms narėms ir Europos prieglobsčio paramos biurui (EASO).

               Valstybės narės reguliariai ir bent kas tris mėnesius nurodo tikslų prašytojų, kuriuos gali nedelsdamos priimti į savo teritoriją, skaičių ir bet kokią kitą aktualią informaciją. Tada valstybė narė, iš kurios perkeliami asmenys, padedama EASO ir, prireikus, kitų valstybių narių ryšių palaikymo pareigūnų, nustato pavienių prašytojų tapatybę ir pasiūlo kitoms valstybėms narėms priimti juos į savo teritoriją. Pirmenybė turėtų būti teikiama pažeidžiamiems asmenims. Gavusi valstybės narės, į kurią perkeliami asmenys, sutikimą valstybė narė, iš kurios perkeliami asmenys, turi priimti oficialų sprendimą perkelti prašytoją ir pranešti apie jį prašytojui. Pasiūlyme nustatyta, kad prašytojai, kurių pirštų atspaudų reikalaujama pagal Reglamento (ES) Nr. 603/2013 9 straipsnyje išdėstytus reikalavimus, gali būti perkelti tik jei buvo paimti jų pirštų atspaudai. Be to, pasiūlyme nustatyta, kad valstybėms narėms paliekama teisė atsisakyti priimti asmenį tik tuo atveju, jei manoma, kad jis gali kelti nacionalinio saugumo arba viešosios tvarkos problemų, arba jei taikomos Direktyvos 2011/95/ES 12 ir 17 straipsniuose nustatytos statuso nesuteikimo nuostatos. Pasiūlyme numatyta, kad visi procedūros etapai turi būti įgyvendinti nedelsiant ir ne vėliau kaip per du mėnesius nuo valstybės narės, į kurią perkeliami asmenys, pranešimo apie asmenų, kuriuos ji galėtų nedelsiant priimti, skaičių. Jei atsirastų pagrįstų praktinių kliūčių gali būti leista taikyti tam tikras nukrypti leidžiančias nuostatas.

               Pasiūlyme nustatyta specifinių garantijų į kitą valstybę narę perkeltiniems prašytojams. Jame taip pat apibrėžta teisė gauti informaciją apie perkėlimo procedūrą, teisė būti informuotiems apie perkėlimo sprendimą, kuriame turi būti nurodyta konkreti valstybė narė, į kurią perkeliami asmenys, ir teisė visiems šeimos nariams būti perkeltiems į tą pačią valstybę narę. Sprendžiant dėl valstybės narės, į kurią perkeliami asmenys, ir toliau bus taikoma Reglamente (ES) Nr. 604/2013 nustatyta prievolė pirmiausia atsižvelgti į vaiko interesus. Tai, inter alia, reiškia prievolę valstybei narei, iš kurios perkeliami asmenys, pranešti kitoms valstybėms narėms apie perkeltinus nelydimus nepilnamečius ir drauge su valstybe nare, išreiškusia interesą priimti tą nepilnametį, užtikrinti, kad iki perkėlimo būtų atliktas vaiko interesų įvertinimas vadovaujantis JT Vaiko teisių komiteto bendrąja pastaba Nr. 14 (2013), kad visų pirma būtų atsižvelgiama į vaiko interesus
                  10
               .

               Krizinio perkėlimo mechanizmo aktyvavimas

               Komisijai nustačius, kad konkreti valstybė narė tenkina perkėlimo sąlygas, ji priima deleguotąjį aktą, kuriuo aktyvuojamas perkėlimo mechanizmo taikymas. Deleguotajame akte a) patvirtinama, kad valstybėje narėje, iš kurios perkeliami asmenys, iš tiesų kilo krizė, b) nustatomas iš tos valstybės narės perkeltinų asmenų skaičius, c) pagal paskirstymo schemos formulę paskaičiuojama, kaip tie asmenys bus paskirstyti valstybėms narėms ir d) nustatomas krizinio perkėlimo mechanizmo veikimo laikotarpis. Deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jei Komisijai jį paskelbus per ne ilgesnį kaip vieno mėnesio laikotarpį jam nepaprieštarauja nei Europos Parlamentas, nei Taryba. Deleguotasis aktas gali būti taikomas ne ilgiau nei dvejus metus.

               Perkeltinų asmenų skaičiaus nustatyto metodas

               Pasiūlyme nustatyti objektyvūs ir patikrinami rodikliai, į kuriuos Komisija prieš priimdama deleguotąjį aktą, kuriuo konkrečios valstybės narės atžvilgiu aktyvuojamas krizinis perkėlimo mechanizmas, turės atsižvelgti skaičiuodama iš tos valstybės narės perkeltinų asmenų skaičių ir visų pirma: per 18 mėnesių iki deleguotojo akto priėmimo (ypač per paskutinius šešis mėnesius) valstybėje narėje, iš kurios perkeliami asmenys, pateiktų prašymų skaičius, tenkantis vienam gyventojui, palyginti su Sąjungos vidurkiu; tos valstybės narės prieglobsčio sistemos pajėgumas; valstybės narės dalyvavimas ankstesnėse solidarumo iniciatyvose, taip pat tai, kiek ta valstybė narė pasinaudojo ankstesnių ES solidarumo priemonių suteiktomis galimybėmis.

               Be to, nustatyta perkeltinų asmenų skaičiaus maksimali ribinė vertė – 40 proc. prašymų, pateiktų tai valstybei narei per šešis mėnesius iki deleguotojo akto priėmimo.

               Taisyklės, taikomos tuo atveju, jei valstybė narė laikinai negali dalyvauti perkėlimo veikloje

               Atsižvelgiant į tai, kad gali susiklostyti išskirtinės aplinkybės, pasiūlyme numatyta, kad valstybė narė gali per vieną mėnesį nuo deleguotojo akto, kuriuo aktyvuojamas perkėlimo mechanizmas, įsigaliojimo pranešti Komisijai, kad laikinai vienerių metų laikotarpiu negali visiškai ar iš dalies dalyvauti perkėlimo veikloje ir nurodyti pagrįstas priežastis, derančias su pagrindinėmis Sąjungos vertybėmis, nustatytomis Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje. Tokia valstybė narė į ES biudžetą turėtų sumokėti finansinį įnašą, kurio dydis – 0,002 proc. BVP ir kuriuo būtų remiamos visų kitų valstybių narių pastangos įveikti krizės padarinius ir tos valstybės narės nedalyvavimo perkėlimo veikloje pasekmes. Tuo atveju, kai perkėlimo veikloje dalyvaujama iš dalies, ši suma proporcingai sumažinama. Suma turėtų būti skirta Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondui kaip asignuotosios įplaukos.

               Turi būti užtikrinta, kad perkeltinų asmenų skaičiaus atžvilgiu nebūtų pažeistas solidarumas su krizę patiriančiomis valstybėmis narėmis. Todėl pagal paskirstymo schemas numatytas perkeltinų asmenų skaičius valstybei narei, kuri pateikė pranešimą, kurį Komisija priėmė, turėtų būti perskirstytas likusioms valstybėms narėms.

               Pasiūlyme numatyta, kad deleguotasis aktas, kuriuo aktyvuojamas perkėlimo mechanizmas, tokiomis aplinkybėmis turėtų būti iš dalies pakeistas.

               Papildomos priemonės, kurių turi imtis valstybė narė, iš kurios perkeliami asmenys

               Atsižvelgiant į dvejopą solidarumo ir atsakomybės principą, pasiūlyme nustatyta valstybės narės, iš kurios perkeliami asmenys, prievolė deleguotojo akto įsigaliojimo dieną pateikti Komisijai priemonių planą, kuriuo būtų užtikrintas tinkamas krizinio perkėlimo mechanizmo įgyvendinimas. Jei Komisija paprašė valstybės narės parengti krizės valdymo veiksmų planą pagal Reglamento (ES) Nr. 604/2013 33 straipsnio 3 dalį, priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti tinkamą krizinio perkėlimo mechanizmo įgyvendinimą, pateikiamos kartu su tuo veiksmų planu, į kurį turėtų būti įtrauktos platesnės su prieglobsčiu susijusios priemonės, kuriomis, inter alia, siekiama padidinti prieglobsčio sistemos pajėgumą. Be to, pasiūlyme išdėstomos sąlygos, kuriomis Komisija gali nuspręsti sustabdyti perkėlimo mechanizmo taikymą valstybės narės labui, jei ta valstybė narė nesilaiko savo įsipareigojimų.

               Galiausiai pasiūlyme primenama apie taisykles, kuriomis siekiama užkirsti kelią vėlesniam tarptautinės apsaugos prašytojų ir asmenų, kuriems tokia apsauga suteikta, judėjimui ir spręsti su juo susijusias problemas, ir nustatomos naujos taisyklės, susijusios su asmenų, kuriems suteikta tarptautinė apsauga, vėlesniu judėjimu, kai jie po perkėlimo neteisėtai vyksta į kitos valstybės narės teritoriją ir ten lieka. Visų pirma nustatyta, kad valstybė narė, į kurią perkeliami asmenys, turi susigrąžinti asmenį, kuriam suteikta tarptautinė apsauga, ir kuris po perkėlimo pateikė prašymą kitai valstybei narei nei valstybė narė, į kurią perkeliama, arba kuris yra kitos šalies nei valstybės narės, į kurią perkeliama, teritorijoje be teisę gyventi toje šalyje patvirtinančio dokumento.

               Skaičiavimas pagal paskirstymo schemą

               1.Paskirstymo schema

               a) gyventojų skaičius: lyginamasis koeficientas – 40 proc.;

               b) visas BVP: lyginamasis koeficientas – 40 proc.;

               c) vidutinis pateiktų prieglobsčio prašymų skaičius 1 milijonui gyventojų per penkerius pastaruosius metus, taikant gyventojų skaičiaus ir BVP 30 proc. ribą: lyginamasis koeficientas – 10 proc.;

               d) nedarbo lygis, taikant gyventojų skaičiaus ir BVP 30 proc. ribą: lyginamasis koeficientas – 10 proc.

               2.Formulė

               3.Skaičiavimas

               Toliau pateiktame modeliavimo pavyzdyje parodoma, kaip apskaičiuojama, kiek prašytojų (iš 120 000) bus skirta X šaliai, jei dalyvauja visos valstybės narės ir asocijuotosios šalys (ES+).

               (a)Gyventojų skaičius

               Gyventojų skaičiaus veiksnys apskaičiuojamas padalijant X šalies gyventojų skaičių iš visų 28 valstybių narių ir 4 asocijuotųjų šalių (ES+= 32) gyventojų skaičiaus.

               Pavyzdys:

               X šalies gyventojų skaičius: 4 625 885; bendras ES+ gyventojų skaičius: 521 959 960

               Gyventojų skaičiaus veiksnys x = = 0,89 %

               Gyventojų skaičiaus veiksnys X šaliai yra 0,89 %.

               (b)Visas BVP

               Viso BVP veiksnys apskaičiuojamas padalijant visą X šalies BVP iš visų 28 valstybių narių ir 4 asocijuotųjų šalių (ES+= 32) bendro BVP.

               Pavyzdys:

               X šalies visas BVP (mln. EUR): 185 411; bendras ES+ BVP (mln. EUR): 14 854 924

               BVP veiksnys x = = 1,25 %

               BVP veiksnys X šaliai yra 1,25 %.

               (c)Vidutinio pateiktų prieglobsčio prašymų skaičiaus 1 milijonui gyventojų per penkerius pastaruosius metus veiksnys, taikant gyventojų skaičiaus ir BVP 30 proc. ribą (koeficientas – 10 proc.)

               (atvirkštinis poveikis)

               Prieglobsčio prašymų skaičiaus poveikis yra atvirkščiai proporcingas: kuo didesnis prieglobsčio prašymų skaičius, tuo mažesnis veiksnys.

               Siekiant išvengti neproporcingo šio kriterijaus poveikio visai paskirstymo schemai, nustatoma riba – prieglobsčio prašymų skaičiaus veiksnys negali viršyti 30 proc. gyventojų skaičiaus ir BVP veiksnių sumos.

               Pavyzdys:

               Paskutinių penkerių metų X šalies prieglobsčio prašymų skaičiaus 1 milijonui gyventojų vidurkis X šalyje: 287, atvirkštinis dydis: = 0,00348.

               Paskutinių penkerių metų ES+ prieglobsčio prašymų skaičiaus 1 milijonui gyventojų vidurkių (atvirkštinių dydžių) suma: 0,14831

               Prieglobsčio prašymų skaičiaus veiksnys x = = =2,35 %

               Ribax = 30 % (0,89 % (gyventojų skaičiaus veiksnys) + 1,25 % (BVP veiksnys)) = 0,64 %

               Faktinis X šalies prieglobsčio prašymų skaičiaus veiksnys yra 2,35 %, tačiau skaičiavimui bus taikoma riba (0,64 %).

               (d)Nedarbo lygio veiksnys, taikant gyventojų skaičiaus ir BVP 30 proc. ribą (koeficientas – 10 proc.)

               Kaip ir skaičiuojant prieglobsčio prašymų skaičiaus veiksnį, nedarbo lygio poveikis yra atvirkščiai proporcingas: kuo aukštesnis nedarbo lygis, tuo mažesnis veiksnys. Siekiant išvengti neproporcingo šio kriterijaus poveikio visai paskirstymo schemai, nustatoma riba – nedarbo lygio veiksnys negali viršyti 30 proc. gyventojų skaičiaus ir BVP veiksnių sumos.

               Pavyzdys:

               X šalies nedarbo lygis: 11,3 %, atvirkštinis dydis: = 0,0884955

               Nedarbo lygio (atvirkštinių dydžių) ES+ suma: 4,345698

               Nedarbo lygio veiksnys x == 2,04%

               30 % ribax = 0,64 %

               Faktinis X šalies nedarbo lygio veiksnys yra 2,04 %, tačiau skaičiavimui bus taikoma riba (0,64 %).

               (e)Į X šalį perkeltinų asmenų skaičius (taikant ribą), kai skirstoma 120 000 asmenų

               Pavyzdys:

               Perkeltini asmenysx = 120 000 * (40 % gyventojų skaičiaus veiksnys (0,89 %) + 40 % BVP veiksnys (1,25 %) + 10 % prieglobsčio prašymų skaičiaus veiksnys (taikant ribą) – 0,64 % + 10 % nedarbo lygio veiksnys (taikant ribą) – 0,64 %) = 1 178

               Į X šalį perkeltinų asmenų skaičius (taikant ribą): 1178

               (f)Likusių vietų paskirstymas

               Dėl taikomos ribos lieka tam tikras skaičius nepaskirstytų vietų. Šios vietos skirstomos pagal atitinkamos šalies gyventojų skaičiaus ir BVP veiksnius (50 proc. ir 50 proc.). Gautas skaičius pridedamas prie taikant ribą apskaičiuoto perkeltinų asmenų skaičiaus.

               Pavyzdys:

               Į X šalį perkeltinų asmenų skaičius (taikant ribą): 1178.

               ES+ perkeltinų asmenų skaičiaus (taikant ribą) suma: 102 801.

               Likusios paskirstytinos vietos: 17 199.

               Likusios vietosx = 17 199 * (50 % gyventojų skaičiaus veiksnys + 50 % BVP veiksnys) = 17 199* 1,07 % = 184

               Galutinis X šaliai skiriamų asmenų skaičius – 1 362, procentinė dalis – 1,13 %.

               2015/0208 (COD)

               Pasiūlymas

               EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS

               kuriuo nustatomas krizinis perkėlimo mechanizmas ir iš dalies keičiamas 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 604/2013, kuriuo išdėstomi valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai

               EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 78 straipsnio 2 dalies e punktą,

               atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

               teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

               atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę,

               laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,

               kadangi:

               (2)Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 604/2013 išdėstomi valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, nustatymo mechanizmai, remiantis III skyriuje nustatytais objektyviais kriterijais;

               (3)pagal Sutarties 80 straipsnį Sąjungos politikai pasienio kontrolės, prieglobsčio ir imigracijos srityse ir jos įgyvendinimui turėtų būti taikomas solidarumo ir teisingo atsakomybės pasidalijimo tarp valstybių narių principas, o šios srities Sąjungos aktuose turi būti numatytos atitinkamos šio principo įgyvendinimo priemonės;

               (4)valstybės narės prieglobsčio sistemai daromas didžiulis spaudimas gali kliudyti taikyti Reglamentą (ES) Nr. 604/2013. Jame nustatytas išankstinio įspėjimo apie prieglobsčio krizes, parengties joms ir jų valdymo procesas, tačiau nesuteikiama galimybių nesilaikyti nustatytų atsakomybės kriterijų. Siekiant subalansuoti valstybių narių pastangas sprendžiant krizės keliamas problemas ir užtikrinti galimybę skubiai pradėti tarptautinės apsaugos suteikimo procedūras, reikėtų parengti krizės valdymo mechanizmą, pagal kurį būtų perkeliami prašytojai, kuriems akivaizdžiai reikia tarptautinės apsaugos. Perkėlimo priemonių taikymas atitinkamos valstybės narės atžvilgiu neturėtų daryti poveikio galimybei tai valstybei narei tuo pačiu metu taikyti šio Reglamento 33 straipsnio 3 dalies nuostatas. Šio reglamento 33 straipsnio 3 dalis nėra būtina perkėlimo priemonių taikymo sąlyga;

               (5)perkėlimo priemonių taikymas atitinkamos valstybės narės atžvilgiu neturėtų daryti poveikio Tarybos galimybei priimti, remiantis Komisijos pasiūlymu, laikinąsias priemones valstybės narės, kurioje dėl staigaus trečiųjų šalių piliečių antplūdžio susidarė nepaprastoji padėtis, labui, kaip nurodyta SESV 78 straipsnio 3 dalyje;

               (6)krizinį perkėlimo mechanizmą reikėtų vertinti platesniame priemonių, kurių valstybėms narėms gali tekti imtis, kad užtikrintų veiksmingą migracijos politiką, kontekste, įskaitant priemones, susijusias su trečiųjų šalių piliečių pirminiu priėmimu ir grąžinimu, jei jie neturi teisės likti valstybės narės teritorijoje, kaip nustatyta Direktyvoje 2008/115/EB („įvykių centras“);

               (7)šiuo metu Komisija atlieka išsamų Dublino reglamento vertinimą, kuriam pasibaigus gali tekti plačiau peržiūrėti visą Dublino sistemą;

               (8)numatyta aiški ir veiksminga perkėlimo sistema, grindžiama tam tikra patenkintų Sąjungos lygmens sprendimų, kuriais suteikiama tarptautinė apsauga ir kurie buvo priimti vykdant pirmosios instancijos procedūras, skaičiaus vidurkio riba, kaip nustatyta Eurostato, palyginti su bendru Sąjungos pirmosios instancijos sprendimų dėl prašymų suteikti prieglobstį ir tarptautinę apsaugą skaičiumi, remiantis naujausiais statistiniais duomenimis. Viena vertus, nustačius tokią ribą turėtų būti didžiausiu įmanomu mastu užtikrinta, kad visi prašytojai, kuriems akivaizdžiai reikia tarptautinės apsaugos, galėtų visapusiškai ir greitai pradėti naudotis savo teisėmis į apsaugą valstybėje narėje, į kurią perkeliama. Kita vertus, tai didžiausiu įmanomu mastu užkirstų kelią prašytojų, dėl kurių prašymo veikiausiai bus priimtas neigiamas sprendimas, perkėlimui į kitą valstybę narę ir pernelyg ilgam užsibuvimui Sąjungoje. Turėtų būti laikomasi 75 proc. ribos, pagrįstos naujausiais Eurostato ketvirčio duomenimis, susijusiais su pirmosios instancijos sprendimais;

               (9)prašytojų, kuriems akivaizdžiai reikia tarptautinės apsaugos, perkėlimas turėtų būti vykdomas pagal paskirstymo schemos formulę, nurodytą III priede. Siūloma paskirstymo schema turėtų būti grindžiama: a) gyventojų skaičiumi (lyginamasis koeficientas – 40 proc.), b) visu BVP (lyginamasis koeficientas –40 proc.), c) vidutiniu pateiktų prieglobsčio prašymų skaičiumi 1 milijonui gyventojų 2010–2014 m. laikotarpiu (lyginamasis koeficientas – 10 proc., taikant gyventojų skaičiaus ir BVP veiksnių 30 proc. ribą, kad būtų išvengta neproporcingo šio kriterijaus poveikio visai schemai) ir d) nedarbo lygiu (lyginamasis koeficientas – 10 proc., taikant gyventojų skaičiaus ir BVP veiksnių 30 proc. ribą, kad būtų išvengta neproporcingo šio kriterijaus poveikio visai schemai);

               (10)jeigu išskirtinėmis aplinkybėmis valstybė narė praneša Komisijai, kad laikinai vienerių metų laikotarpiu negali visiškai ar iš dalies dalyvauti perkėlimo veikloje, ir nurodo pagrįstas priežastis, derančias su pagrindinėmis Sąjungos vertybėmis, nustatytomis Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje, ji į ES biudžetą turėtų sumokėti finansinį įnašą, kurio dydis – 0,002 proc. BVP ir kuriuo remiamos visų kitų valstybių narių pastangos įveikti krizės padarinius ir tos valstybės narės nedalyvavimo perkėlimo veikloje pasekmes. Tuo atveju, kai perkėlimo veikloje dalyvaujama iš dalies, ši suma turėtų būti proporcingai sumažinta. Suma turėtų būti skirta Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondui kaip asignuotosios įplaukos;

               (11)turi būti užtikrinta, kad perkeltinų asmenų skaičiaus atžvilgiu nebūtų pažeistas solidarumas su krizę patiriančiomis valstybėmis narėmis. Todėl pagal paskirstymo schemą numatytas perkeltinų asmenų skaičius bet kuriai valstybei narei, kuri pateikė pranešimą, kurį Komisija priėmė, turėtų būti perskirstytas likusioms valstybėms narėms;

               (12)būtina užtikrinti, kad būtų nustatyta spartaus perkėlimo procedūra ir kad įgyvendinant perkėlimo procedūrą valstybės narės užtikrintų glaudų tarpusavio administracinį bendradarbiavimą, o EASO teiktų operatyvinę pagalbą;

               (13)visais perkėlimo procedūros etapais iki prašytojo perdavimo įgyvendinimo pabaigos reikėtų atsižvelgti į nacionalinio saugumo ir viešosios tvarkos aspektus. Visapusiškai gerbdama prašytojo pagrindines teises, be kita ko, laikydamasi asmens duomenų apsaugos taisyklių, valstybė narė, turinti pagrindo manyti, kad prašytojas kelia pavojų nacionaliniam saugumui ar viešajai tvarkai, turėtų apie tai informuoti kitas valstybes nares;

               (14)sprendžiant, kuriuos iš prašytojų, kuriems akivaizdžiai reikia tarptautinės apsaugos, reikėtų perkelti iš valstybės narės, iš kurios perkeliami asmenys, pirmenybė turėtų būti teikiama pažeidžiamiems prašytojams, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/33/ES
                  11
                21 ir 22 straipsniuose. Šiuo atžvilgiu daugiausia dėmesio reikėtų skirti specialiesiems prašytojų poreikiams, įskaitant susijusius su sveikata. Visų pirma turėtų būti atsižvelgiama į vaiko interesus;

               (15)prašytojų, kuriems akivaizdžiai reikalinga tarptautinė apsauga, integracija priimančiojoje visuomenėje yra kertinis sklandžiai veikiančios bendros Europos prieglobsčio sistemos akmuo. Todėl, siekiant nuspręsti, kuri konkreti valstybė narė turėtų būti valstybė narė, į kurią perkeliama, visų pirma reikėtų atsižvelgti į konkrečią atitinkamų prašytojų kvalifikaciją ir savybes, pavyzdžiui, kalbų mokėjimą ir kitus individualius požymius, remiantis įrodytais šeimos, kultūriniais ar socialiniais ryšiais, kurie galėtų padėti jiems integruotis valstybėje narėje, į kurią perkeliama. Itin pažeidžiamų prašytojų atveju reikėtų atsižvelgti į valstybės narės, į kurią perkeliama, pajėgumus suteikti tiems asmenims tinkamą paramą, taip pat į būtinybę užtikrinti teisingą tokių prašytojų paskirstymą tarp valstybių narių. Tinkamai laikydamosi nediskriminavimo principo, valstybės narės, į kurias perkeliama, remdamosi tokia informacija gali nurodyti, kokiems prašytojams jos teiktų pirmenybę, o valstybės narės, iš kurių perkeliami asmenys, konsultuodamosi su EASO ir, prireikus, ryšių palaikymo pareigūnais, parengtų galimų prašytojų, numatytų perkelti į tą valstybę narę, sąrašus;

               (16)valstybių narių į valstybes nares, iš kurių perkeliami asmenys, nusiųsti savi ryšių palaikymo pareigūnai turėtų prisidėti prie veiksmingo perkėlimo procedūros įgyvendinimo, be kita ko, prie tinkamo perkeltinų prašytojų identifikavimo, visų pirma atsižvelgiant į jų pažeidžiamumą ir kvalifikaciją. Kalbant apie ryšių palaikymo pareigūnų skyrimą valstybėje narėje, iš kurios perkeliami asmenys, ir jų užduočių vykdymą, valstybė narė, į kurią perkeliami asmenys, ir valstybė narė, iš kurios perkeliami asmenys, turėtų keistis visa reikiama informacija ir toliau glaudžiai bendradarbiauti per visą perkėlimo procedūrą;

               (17)reikėtų imtis priemonių, kad būtų išvengta vėlesnio perkeltųjų asmenų judėjimo iš valstybės narės, į kurią perkeliama, į kitas valstybes nares. Visų pirma prašytojai turėtų būti informuoti apie tolesnio neteisėto judėjimo į kitas valstybes nares padarinius ir apie tai, kad atsakingos valstybės narės suteiktos teisės, susijusios su tarptautine apsauga, iš esmės galioja tik tarptautinę apsaugą suteikusioje valstybėje narėje, į kurią perkeliama;

               (18)siekiant išvengti vėlesnio asmenų, kuriems suteikta tarptautinė apsauga, judėjimo, valstybės narės juos taip pat turėtų informuoti apie sąlygas, kuriomis jie gali teisėtai atvykti į kitą valstybę narę ir joje būti, ir galėtų nustatyti prievolę teikti informaciją. Be to, siekiant užtikrinti, kad asmenys, kuriems suteikta tarptautinė apsauga, atvykstantys į kitos nei valstybės narės, į kurią perkeliama, teritoriją netenkindami buvimo toje kitoje valstybėje narėje sąlygų, būtų sugrąžinti į valstybę narę, į kurią perkeliama, būtina, kad šio reglamento taikymo sritis apimtų perkeltus asmenis, kuriems suteikta tarptautinė apsauga;

               (19)be to, atsižvelgiant į Direktyvoje 2013/33/ES nustatytus tikslus, valstybių narių priėmimo sąlygų suvienodinimas turėtų padėti apriboti vėlesnį tarptautinės apsaugos prašytojų judėjimą dėl jų priėmimo sąlygų įvairovės daromos įtakos. Siekiant to paties tikslo, valstybės narės turėtų apsvarstyti galimybę nustatyti prievolę teikti informaciją ir tarptautinės apsaugos prašytojams užtikrinti materialines priėmimo sąlygas, kurios apimtų apgyvendinimą, aprūpinimą maistu ir drabužiais tik natūra, taip pat prireikus užtikrinti, kad prašytojai būtų tiesiogiai perduoti valstybei narei, į kurią perkeliama. Panašiai tarptautinės apsaugos prašymų nagrinėjimo laikotarpiu, kaip nustatyta prieglobsčio ir Šengeno acquis, valstybės narės neturėtų (išskyrus dėl rimtų humanitarinių priežasčių) prašytojams išduoti nacionalinių kelionės dokumentų, neteikti jiems jokių kitų, pavyzdžiui, finansinių, paskatų, kuriomis galėtų būti sudarytos palankesnės sąlygos jų neteisėtam judėjimui į kitas valstybes nares. Neteisėto judėjimo į kitas valstybes nares atveju prašytojai turėtų būti grąžinami į valstybę narę, į kurią perkeliama;

               (20)siekiant kuo greičiau įveikti krizę, kilusią dėl didžiulio spaudimo konkrečios valstybės narės prieglobsčio sistemai, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus, be kita ko, susijusius su perkėlimo priemonių taikymu konkrečios valstybės narės atžvilgiu ir su tokių priemonių taikymo sustabdymu;

               (21)naudodamasi savo įgaliojimais priimti deleguotuosius aktus, Komisija neviršija to, kas būtina perkėlimo sąlygų tenkinimui ir kitiems šio reglamento 33a straipsnio 4 dalies ir 33d straipsnio 2 dalies elementams užtikrinti. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai;

               (22)[pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo (Nr. 21) dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 3 straipsnį šios valstybės narės pranešė apie savo pageidavimą dalyvauti priimant ir taikant šį reglamentą;]

               ARBA

               (21)[pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo (Nr. 21) dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 1 ir 2 straipsnius ir nedarant poveikio to protokolo 4 straipsniui tos valstybės narės nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis nėra joms privalomas ar taikomas;]

               ARBA

               (21)[pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo (Nr. 21) dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 1 ir 2 straipsnius ir nedarant poveikio to protokolo 4 straipsniui, Jungtinė Karalystė nedalyvauja priimant šį reglamentą, ir jis nėra jai privalomas ar taikomas.

               (22)Pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo (Nr. 21) dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 3 straipsnį Airija ([data] raštu) pranešė pageidaujanti dalyvauti priimant ir taikant šį reglamentą;]

               ARBA

               (21)[Pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo (Nr. 21) dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 3 straipsnį Jungtinė Karalystė ([data] raštu) pranešė pageidaujanti dalyvauti priimant ir taikant šį reglamentą.

               (22)Pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo (Nr. 21) dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 1 ir 2 straipsnius ir nedarant poveikio to protokolo 4 straipsniui, Airija nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;]

               (22)pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;

               (23)todėl Reglamentas (EB) Nr. 604/2013 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

               PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

               1 straipsnis

               Reglamentas (ES) Nr. 604/2013 iš dalies keičiamas taip:

               (24)2 straipsnis papildomas šiais punktais:

               „o) perkėlimas – prašytojo perdavimas iš valstybės narės, kuri pagal šio reglamento III skyriuje išdėstytus kriterijus yra laikoma valstybe nare, atsakinga už tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą (valstybe nare, iš kurios perkeliami asmenys), teritorijos į valstybės narės, į kurią perkeliami asmenys, teritoriją;

               p) valstybė narė, į kurią perkeliami asmenys – valstybė narė, kuri prašytoją perkėlus į jos teritoriją tampa atsakinga už jo tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą pagal šį reglamentą.“

               (25)4 straipsnio 1 dalis papildoma šiuo punktu:

               „g) kai taikoma, perkėlimo procedūrą, nustatytą VI skyriaus VII skirsnyje.“

               (26)18 straipsnio 1 dalis papildoma šiuo punktu:

               „e) 23, 24, 25 ir 29a straipsniuose nustatytomis sąlygomis atsiimti asmenį, kuriam suteikta tarptautinė apsauga, ir kuris po perkėlimo pateikė prašymą kitai valstybei narei nei valstybė narė, į kurią perkeliama, arba kuris yra kitos šalies nei valstybė narė, į kurią perkeliama, teritorijoje be teisę gyventi toje šalyje patvirtinančio dokumento.“

               (27)VI skyrius papildomas VII skirsniu:

               „VII SKIRSNIS

               Krizinis perkėlimo mechanizmas

               33a straipsnis

               Krizinis perkėlimo mechanizmas

               1. Jeigu Komisija, remdamasi pagrįsta informacija, visų pirma informacija, kurią pagal Reglamentą (ES) Nr. 439/2010 surinko EASO ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2007/2004* įsteigta Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūra, nustato, kad dėl itin didelio spaudimo prieglobsčio sistemai, kurį kelia didžiulis ir neproporcingas trečiųjų šalių piliečių ar asmenų be pilietybės antplūdis, valstybė narė patiria krizę, dėl kurios trukdoma taikyti šį reglamentą, tos valstybės narės labui imamas taikyti 2 dalyje nurodytas krizinis perkėlimo mechanizmas.

               2. Taikant krizinį perkėlimo mechanizmą dalį tarptautinės apsaugos prašymų nagrinėja valstybė narė, į kurią perkeliama, taip nukrypstant nuo 3 straipsnio 1 dalyje nustatyto principo, pagal kurį prašymus nagrinėja valstybė narė, kuri pagal III skyriuje nustatytus kriterijus yra laikoma atsakinga valstybe nare. Be to, nukrypstant nuo 21, 22 ir 29 straipsnių, taikomos IV priede nustatytos išsamios procedūrinės taisyklės.

               3. Komisijai pagal 45 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl krizinio perkėlimo mechanizmo taikymo valstybės narės labui.

               4. 3 dalyje nurodytuose deleguotuosiuose aktuose Komisija:

               (a) patvirtina, kad valstybėje narėje, iš kurios perkeliami asmenys, kilo krizė, kaip nurodyta 1 dalyje;

               (b) nustato iš tos valstybės narės perkeltinų asmenų skaičių;

               (c) pagal 33b straipsnyje nurodytą paskirstymo schemos formulę apskaičiuoja, kaip tie asmenys bus paskirstyti valstybėms narėms;

               (d) nustato krizinio perkėlimo mechanizmo taikymo laikotarpį.

               5. Siekdama patvirtinti, kad iš tiesų kilo 4 dalies a punkte nurodyta krizė, Komisija nustato, kad krizė yra tokio masto, kad daromas itin didelis spaudimas net gerai parengtoms prieglobsčio sistemoms, veikiančioms pagal visus aktualius ES prieglobsčio acquis aspektus, drauge atsižvelgiant į atitinkamos valstybės narės dydį.

               Vertindama padėtį, Komisija inter alia atsižvelgia į per šešis mėnesius iki deleguotojo akto priėmimo atvykusių tarptautinės apsaugos prašytojų skaičių ir neteisėtai atvykusių trečiųjų šalių piliečių ir asmenų be pilietybės skaičių, šių skaičių padidėjimą, palyginti su tuo pačiu praėjusių metų laikotarpiu, taip pat per praėjusius 18 mėnesių pateiktų prašymų skaičių vienam valstybės narės, iš kurios perkeliami asmenys, gyventojui, palyginti su Sąjungos vidurkiu.

               6. Siekdama nustatyti perkeltinų asmenų skaičių, kaip nurodyta 4 dalies b punkte, Komisija visų pirma atsižvelgia į šiuos aspektus:

               (a)per pastaruosius 18 mėnesių (ypač per paskutinius šešis mėnesius iki deleguotojo akto priėmimo) valstybėje narėje, iš kurios perkeliami asmenys, pateiktų tarptautinės apsaugos prašymų skaičių, tenkantį vienam gyventojui, palyginti su Sąjungos vidurkiu;

               (b)tos valstybės narės prieglobsčio sistemos pajėgumą;

               (c)valstybės narės dalyvavimą ankstesnėse solidarumo iniciatyvose, taip pat į tai, kiek valstybė narė pasinaudojo ankstesnių ES solidarumo priemonių suteiktomis galimybėmis.

               Perkeltinų asmenų skaičius neviršija 40 proc. visų prašymų, pateiktų tai valstybei narei per šešis mėnesius iki deleguotojo akto priėmimo.

               33b straipsnis

               Paskirstymo schema

               4.Perkėlimas vykdomas pagal III priede nustatytą paskirstymo schemos formulę.

               5.Išskirtinėmis aplinkybėmis valstybė narė gali per vieną mėnesį nuo deleguotojo akto, nurodyto 33a straipsnio 3 dalyje, įsigaliojimo pranešti Komisijai, kad laikinai vienerių metų laikotarpiu negali visiškai ar iš dalies dalyvauti perkeliant prašytojus iš valstybės narės, iš kurios perkeliami asmenys, ir nurodo pagrįstas priežastis, derančias su pagrindinėmis Sąjungos vertybėmis, nustatytomis Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje. Komisija įvertina nurodytas priežastis ir priima tokiai valstybei narei skirtą sprendimą. Komisijai nustačius, kad pranešimas yra tinkamai pagrįstas, valstybė narė vieneriems metams atleidžiama nuo prievolės dalyvauti perkėlimo veikloje, tačiau vietoj to į ES biudžetą turi sumokėti finansinį įnašą, kurio dydis – 0,002 proc. BVP; jeigu ji perkėlimo veikloje dalyvauja iš dalies, ši suma proporcingai sumažinama. Šiuo įnašu remiamos visų kitų valstybių narių pastangos įveikti krizę ir pašalinti tos valstybės narės nedalyvavimo perkėlimo veikloje pasekmes pagal 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 516/2014, kuriuo įsteigiamas Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondas ir iš dalies keičiamas Tarybos sprendimas 2008/381/EB ir panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos sprendimai Nr. 573/2007/EB ir Nr. 575/2007/EB bei Tarybos sprendimas 2007/435/EB
                  12
               , nuostatas. Ši suma laikoma asignuotosiomis įplaukomis, kaip nustatyta 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002
                  13
                21 straipsnio 4 dalyje.

               Komisija iš dalies pakeičia 33a straipsnio 3 dalyje nurodytą deleguotąjį aktą, kad pagal paskirstymo schemą perkeltinus asmenis, kuriuos buvo ketinta perduoti valstybei narei, pagal šios dalies pirmą sakinį pateikusiai pranešimą, kurį priėmė Komisija, perskirstytų likusioms valstybėms narėms pagal paskirstymo schemos formulę, nustatytą III priede.

               6.Valstybės narės, iš kurios perkeliami asmenys, dalyvavimas perkėlimo veikloje pagal paskirstymo schemą sustabdomas.

               33c straipsnis

               Krizinio perkėlimo mechanizmo aprėptis

               7.Perkėlimas vykdomas tik tų prašytojų atžvilgiu, kurie tarptautinės apsaugos prašymą pateikė valstybėje narėje, kurioje kilo krizė, kaip nustatyta 33a straipsnio 1 dalyje, ir jeigu ta valstybė narė kitu atveju būtų laikoma atsakinga valstybe nare pagal III skyriuje išdėstytus atsakingos valstybės narės nustatymo kriterijus.

               8.Perkėlimas taikomas tik prašytojams, turintiems pilietybę tų šalių, kurių piliečių tarptautinės apsaugos prašymų, patenkintų vykdant pirmosios instancijos procedūrą, kaip nustatyta Direktyvos 2013/32/ES III skyriuje, dalis, remiantis ES vidurkiu, nustatytu pagal Sąjungos masto naujausius Eurostato ketvirčio duomenis, yra 75 proc. arba daugiau. Asmenų be pilietybės atveju atsižvelgiama į ankstesnės gyvenamosios vietos šalį. Į kas ketvirtį atnaujinamus duomenis reikia atsižvelgti tik tuo atveju, jei prašytojai dar nebuvo identifikuoti kaip pagal IV priedo 3 punktą perkeltini prašytojai.

               33d straipsnis

               Papildomos priemonės, kurių turi imtis valstybė narė, iš kurios perkeliami asmenys

               9.Valstybė narė, iš kurios perkeliami asmenys, 33a straipsnio 3 dalies deleguotojo akto įsigaliojimo dieną pateikia Komisijai priemonių planą, kuriuo bus užtikrinamas tinkamas krizinio perkėlimo mechanizmo įgyvendinimas. Prireikus šios priemonės pateikiamos drauge su krizės valdymo veiksmų planu pagal 33 straipsnio 3 dalį. Valstybė narė, iš kurios perkeliami asmenys, visapusiškai įgyvendina šias priemones.

               10.Komisijai pagal 45 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl krizinio perkėlimo mechanizmo taikymo valstybės narės labui sustabdymo, jei valstybė narė, iš kurios perkeliami asmenys, nevykdo 1 dalyje nustatytų prievolių. Komisija pirmiausia suteikia atitinkamai valstybei narei galimybę išsakyti savo nuomonę. Toks sustabdymas neturi įtakos prašytojų perdavimui, kurį numatoma vykdyti gavus valstybės narės, į kurią perkeliami asmenys, pritarimą pagal IV priedo 4 punktą.“

               (5) 45 straipsnyje pridedamos šios dalys:

               „6. Įgaliojimai priimti 33a ir 33d straipsniuose nurodytus deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo [the date of entry into force of this Regulation – OPOCE should replace with exact date]. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

               7. Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 33a ir 33d straipsniuose nurodytų įgaliojimų suteikimą. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

               8. Pagal 33a ir 33d straipsnius priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per dvi savaites nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas dviem savaitėmis. Deleguotasis aktas taikomas ne ilgiau nei dvejus metus.“

                (6) Prie šio reglamento pridedami nauji III ir IV priedai.

               2 straipsnis

               Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               Šis reglamentas pagal Sutartis privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse.

               Priimta Briuselyje

                  Europos Parlamento vardu
                        Tarybos vardu

                  Pirmininkas
                        Pirmininkas

                     (1)
                  COM(2015) 286 final.

                     (2)
                  11132/15, 2015 m. liepos 24 d.

                     (3)
                  Šių valstybių narių nedalyvavimas įgyvendinant iš dalies pakeistą reglamentą nedarytų poveikio iš dalies pakeisto Dublino reglamento veikimui, kaip nustatyta Protokolo (Nr. 21) 4a straipsnyje.

                     (4)

                        Europos bendrijos ir Danijos Karalystės susitarimas dėl valstybės narės, atsakingos už Danijoje ar kitoje Europos Sąjungos valstybėje narėje pateikto prieglobsčio prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijų ir mechanizmų ir „Eurodac“ sistemos, skirtos pirštų atspaudams lyginti, siekiant veiksmingai taikyti Dublino konvenciją (OL L 66, 2006 3 8, p. 38).

                     (5)

                        Susitarimas tarp Europos bendrijos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės dėl valstybės, atsakingos už prieglobsčio prašymo, pateikto valstybėje narėje arba Islandijoje ar Norvegijoje, nagrinėjimą, nustatymo kriterijų ir mechanizmų (OL L 93, 2001 4 3, p. 40).

                     (6)

                        Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimas dėl kriterijų ir mechanizmų, padedančių nustatyti valstybę, atsakingą už valstybėje narėje ar Šveicarijoje pateikto prieglobsčio prašymo nagrinėjimą (OL L 53, 2008 2 27, p. 5).

                     (7)

                        Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokolas dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl kriterijų ir mechanizmų, padedančių nustatyti valstybę, atsakingą už valstybėje narėje ar Šveicarijoje pateikto prieglobsčio prašymo nagrinėjimą (OL L 160, 2011 6 18, p. 39).

                     (8)

                        Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokolas, pridedamas prie Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl kriterijų ir mechanizmų, padedančių nustatyti valstybę, atsakingą už valstybėje narėje ar Šveicarijoje pateikto prieglobsčio prašymo nagrinėjimą (sudarytas 2008 m. spalio 24 d., OL L 161, 2009 6 24, p. 8) ir Protokolas prie Susitarimo tarp Europos bendrijos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės dėl valstybės, atsakingos už prieglobsčio prašymo, pateikto valstybėje narėje arba Islandijoje ar Norvegijoje, nagrinėjimą, nustatymo kriterijų ir mechanizmų (OL L 93, 2001 4 3).

                     (9)

                     (10)

                        http://www2.ohchr.org/English/bodies/crc/docs/GC/CRC_C_GC_14_ENG.pdf

                     .

                     (11)
                  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/33/ES, kuria nustatomos normos dėl tarptautinės apsaugos prašytojų priėmimo (OL L 180, 2013 6 29, p. 96).

                     (12)
                  OL L 150, 2014 5 20, p. 168.

                     (13)
                  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2015 09 09
            COM(2015) 450 final
            PRIEDAS
            prie
            EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTO
            kuriuo nustatomas krizinis perkėlimo mechanizmas ir iš dalies keičiamas 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 604/2013, kuriuo išdėstomi valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai

               III priedas. Paskirstymo schemos formulė

               IV PRIEDAS

               Išsamios procedūrinės krizinio perkėlimo mechanizmo taisyklės

               1. Kiekviena valstybė narė paskiria nacionalinį kontaktinį centrą ir perduoda jo duomenis kitoms valstybėms narėms ir Europos prieglobsčio paramos biurui (EASO). Valstybės narės, bendradarbiaudamos su EASO ir kitomis atsakingomis agentūromis, imasi reikiamų priemonių, kad užmegztų tiesioginį kompetentingų institucijų bendradarbiavimą ir dalijimąsi duomenimis, be kita ko, apie 8 punkte nurodytas priežastis.

               2.
                     Valstybės narės reguliariai ir bent kas tris mėnesius nurodo prašytojų, kuriuos gali nedelsdamos priimti į savo teritoriją, skaičių ir bet kokią kitą aktualią informaciją.

               3.Remdamasi 2 punkte nurodyta informacija, valstybė narė, iš kurios perkeliami asmenys, padedama EASO ir, prireikus, 9 punkte nurodytų kitų valstybių narių ryšių palaikymo pareigūnų, nustato pavienius prašytojus, kurie gali būti perkelti į kitas valstybes nares, ir kuo skubiau pateikia visą reikalingą informaciją tų valstybių narių kontaktiniams centrams. Pirmenybė šiuo tikslu teikiama pažeidžiamiems asmenims, kaip nustatyta Direktyvos 2013/33/ES 21 ir 22 straipsniuose.

               4.Gavusi valstybės narės, į kurią perkeliama, sutikimą valstybė narė, iš kurios perkeliama, kuo greičiau, konsultuodamasi su EASO, priima sprendimą dėl pavienių prašytojų perkėlimo į konkrečią valstybę narę, ir raštu praneša prašytojui apie sprendimą perkelti jį į konkrečią valstybę narę.

               5.Valstybės narės užtikrina, kad perkeltini šeimos nariai taip pat būtų perkelti į tos pačios valstybės narės teritoriją.

               6.Prašytojai, kurių pirštų atspaudų reikalaujama pagal Reglamento (ES) Nr. 603/2013 9 straipsnyje išdėstytus reikalavimus, gali būti perkelti tik tuo atveju, jei jų pirštų atspaudai buvo paimti ir perduoti „Eurodac“ centrinei sistemai pagal tą reglamentą.

               7.Prašytojo perkėlimas į konkrečios valstybės narės teritoriją vykdomas kuo skubiau po pranešimo atitinkamam asmeniui apie sprendimą dėl perkėlimo, kaip nurodyta 33d straipsnyje, dienos. Valstybė narė, iš kurios perkeliami asmenys, praneša valstybei narei, į kurią perkeliama, apie perkėlimo datą ir laiką ir perduoda bet kokią kitą reikalingą informaciją.

               8.Valstybės narės gali atsisakyti perkelti asmenį tik tuo atveju, jei pagrįstai manoma, kad jis gali kelti nacionalinio saugumo arba viešosios tvarkos problemų, arba jei yra rimtų priežasčių taikyti Direktyvos 2011/95/ES 12 ir 17 straipsniuose nustatytas statuso nesuteikimo nuostatas.

               9.Visų čia aprašytų perkėlimo procedūros aspektų įgyvendinimo tikslais valstybės narės, apsikeitusios visa reikalinga informacija, gali nuspręsti valstybėje narėje, iš kurios perkeliami asmenys, paskirti ryšių palaikymo pareigūną.

               10.Tapatybės nustatymą, registravimą ir pirštų atspaudų paėmimą perkėlimo procedūros tikslais užtikrina ir būtinas sąlygas sudaro valstybė narė, iš kurios perkeliami asmenys. Prašytojai, kurie išsisukinėja nuo perkėlimo procedūros, neperkeliami.

               11.Šiame priede nustatyta perkėlimo procedūra baigiama kuo greičiau ir ne vėliau kaip per du mėnesius nuo valstybės narės, į kurią perkeliama, nurodymo pateikimo, kaip nustatyta 2 punkte, išskyrus atvejus, kai 4 punkte nurodytas valstybės narės, į kurią perkeliama, pritarimas pateikiamas likus mažiau nei dviem savaitėms iki šio dviejų mėnesių laikotarpio pabaigos. Tokiu atveju perkėlimo procedūros baigimo terminas gali būti pratęstas ne daugiau kaip dviem savaitėmis. Be to, šis terminas prireikus gali būti pratęstas dar keturiomis savaitėmis, jei valstybė narė, iš kurios perkeliami asmenys, pagrindžia objektyvias praktines priežastis, dėl kurių perkėlimas negali būti vykdomas.

               Jei perkėlimo procedūra neužbaigiama per šį terminą ir išskyrus atvejus, kai valstybė narė, iš kurios perkeliami asmenys, susitaria su valstybe nare, į kurią perkeliami asmenys, dėl pagrįsto termino pratęsimo, valstybė narė, iš kurios perkeliami asmenys, išlieka atsakinga už tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą.

               12.Perkėlus prašytoją, valstybė narė, į kurią perkeliama, paima prašytojo pirštų atspaudus ir perduoda juos „Eurodac“ centrinei sistemai pagal Reglamento (ES) Nr. 603/2013 9 straipsnį ir atnaujina duomenų rinkinius pagal to Reglamento 10 straipsnį, taip pat prireikus pagal 18 straipsnį.