title: Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl veiksmingo biudžeto priežiūros vykdymo užtikrinimo euro zonoje

text:
|

52010PC0524

	[pic] | EUROPOS KOMISIJA |Briuselis, 2010.9.29KOM(2010) 524 galutinis2010/0278 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASdėl veiksmingo biudžeto priežiūros vykdymo užtikrinimo euro zonojeAIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. PASIŪLYMO APLINKYBĖSPasaulinė ekonomikos ir finansų krizė atskleidė ir padidino poreikį glaudžiau koordinuoti ir griežčiau prižiūrėti ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) ekonominę politiką. Dėl esamų koordinavimo ir priežiūros priemonių ir metodų ES sugebėjo įveikti sunkumus, kurių nė viena valstybė narė pati viena nebūtų įveikusi. Europos institucijos ir valstybės narės greitai ėmėsi veiksmų ir toliau dirba kartu, kad atsigautume po krizės – tokios krizės, kaip ši, mūsų karta niekada anksčiau nebuvo išgyvenusi.Tačiau pastarojo meto patirtis taip pat parodė dar likusius dabartinės koordinavimo sistemos ir galiojančių priežiūros procedūrų trūkumus ir silpnąsias vietas. Plačiai sutariama, kad EPS sistemą būtina skubiai stiprinti, kad būtų galima įtvirtinti makroekonominį stabilumą ir viešųjų finansų tvarumą – tai ilgalaikio gamybos apimties ir užimtumo augimo sąlyga.Krizė radikaliai pakeitė iki 2007 m. vyravusias palankias ekonomines ir finansines sąlygas ir dar kartą aiškiai parodė, kad ekonomikos pakilimo laikotarpiu sukauptos neplanuotos pajamos nepakankamai panaudotos siekiant užtikrinti, kad pablogėjus sąlygoms būtų daugiau veiksmų laisvės. Daugumoje valstybių narių reikės labai didelių konsolidavimo pastangų, kad valstybės skola vėl imtų mažėti. Imtis veiksmų kaip niekad svarbu, nes Europos visuomenė ir ekonomika patiria visuomenės senėjimo padarinius, dėl kurių bus daromas dar didesnis spaudimas darbo jėgos pasiūlai ir valstybių biudžetams. Daugeliui šalių labai svarbu mažinti skolos lygį, atsižvelgiant į jo neigiamą poveikį ekonominėms paskatoms ir augimui dėl didesnių mokesčių ir rizikos priedų.Pagrindinė fiskalinės politikos koordinavimo ir priežiūros priemonė – Stabilumo ir augimo paktas, kuriuo įgyvendinamos Sutarties nuostatos dėl biudžetinės drausmės. Kad būtų galima padidinti sutartos koordinuotos fiskalinės išeities iš krizės strategijos patikimumą ir nebekartoti praeities klaidų, Paktą būtina tobulinti. Dabar teikiamų pasiūlymų tikslas – tobulinti Paktą šiais būdais: i) patobulinti jo nuostatas atsižvelgiant į patirtį – ypač susijusią su krize; ii) numatyti veiksmingesnius reikalavimų vykdymo užtikrinimo mechanizmus; ir iii) papildyti jį nuostatomis dėl nacionalinių fiskalinių sistemų. Šis pasiūlymų rinkinys – pagal strategiją „Europa 2020“ vykdomos platesnės ekonomikos valdymo reformos dalis; į rinkinį, be kita ko, įtraukti pasiūlymai spręsti makroekonominio disbalanso problemas griežtinant priežiūrą, taip pat taikant įspėjimo ir sankcijų mechanizmus. Skirtingi ekonominės politikos koordinavimo aspektai, įskaitant struktūrinių reformų priežiūrą, bus integruoti į naują priežiūros ciklą – Europos semestrą, kuriuo bus susieti esami procesai pagal Stabilumo ir augimo paktą ir bendras ekonominės politikos gaires, įskaitant stabilumo ir konvergencijos programų ir nacionalinių reformų programų pateikimą tuo pat metu.2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS REZULTATAIPagrindinius dabartinių pasiūlymų principus Komisija paskelbė dviejuose komunikatuose: 2010 m. gegužės 12 d. komunikate „Ekonominės politikos koordinavimo stiprinimas“ ir 2010 m. birželio 30 d. komunikate „Ekonominės politikos koordinavimo stiprinimas siekiant stabilumo, ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo. Tvirtesnio ES ekonomikos valdymo priemonės“. Pasirinkdama oficialaus komunikato formą, Komisija siekė parodyti, kad yra pasiryžusi skatinti dialogą su valstybėmis narėmis, Europos Parlamentu ir visomis suinteresuotosiomis šalimis ir kartu pateikti konkrečius pasiūlymus imtis veiksmų.2010 m. birželį Europos Vadovų Taryba pritarė, kad reikia nedelsiant sustiprinti mūsų ekonominės politikos koordinavimą. Taip pat susitarta dėl pirmųjų gairių Stabilumo ir augimo pakto ir biudžeto priežiūros srityse. Visų pirma Europos Vadovų Taryba susitarė: i) stiprinti Stabilumo ir augimo pakto tiek prevencinę, tiek korekcinę dalis, be kita ko, nustatant sankcijas ir tinkamai atsižvelgiant į konkrečią euro zonos valstybių narių padėtį; ii) vykdant biudžeto priežiūrą gerokai daugiau dėmesio skirti skolos lygiams ir pokyčiams bei bendram tvarumui; iii) užtikrinti, kad visos valstybės narės turėtų patvirtintas nacionalines biudžeto taisykles ir vidutinės trukmės biudžeto sistemas, kurios atitiktų Stabilumo ir augimo paktą; iv) užtikrinti statistinių duomenų kokybę.Europos Vadovų Taryba paprašė savo pirmininko vadovaujamos Ekonomikos valdysenos darbo grupės, kuri įsteigta 2010 m. kovą, ir Komisijos skubiai toliau plėtoti šias gaires ir jas įgyvendinti. Komisija ir darbo grupė užmezgė konstruktyvius santykius. Komisija prisidėjo prie darbo grupės atliekamo darbo jau minėtais komunikatais ir ad hoc pasiūlymais.3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAITeisinis Stabilumo ir augimo pakto pagrindas nustatytas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 121 ir 126 straipsniuose. Stabilumo ir augimo paktą sudaro: 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (vadinamoji prevencinė dalis); 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (vadinamoji korekcinė dalis) ir 1997 m. birželio 17 d. Europos Vadovų Tarybos rezoliucija dėl Stabilumo ir augimo pakto. 2005 m. šie reglamentai iš dalies pakeisti reglamentais (EB) Nr. 1055/2005 ir (EB) Nr. 1056/2005 ir papildyti 2005 m. kovo 20 d. Tarybos pranešimu „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo tobulinimas“. Dabar teikiamais pasiūlymais siekiama dar kartą iš dalies keisti reglamentus (EB) Nr. 1466/97 ir Nr. 1467/97. Nauju Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu dėl veiksmingo biudžeto priežiūros vykdymo užtikrinimo euro zonoje, kurio pagrindas – Sutarties 136 straipsnis ir 121 straipsnio 6 dalis, siūlomos papildomos vykdymo užtikrinimo priemonės. Nauja Tarybos direktyva, kurios pagrindas – 126 straipsnio 14 dalis, nustatomi reikalavimai valstybių narių biudžeto sistemoms; šios direktyvos tikslas – visų pirma patikslinti nacionalinių valdžios institucijų pareigas laikytis Sutarčių Protokolo Nr. 12 dėl perviršinio deficito procedūros 3 straipsnio nuostatų.Stabilumo ir augimo pakto prevencinės dalies paskirtis – užtikrinti, kad valstybės narės įgyvendintų atsargią fiskalinę politiką ir kad nereikėtų imtis griežtesnės formos koordinavimo priemonių, siekiant išvengti rizikos viešųjų finansų tvarumui ir kartu galimų neigiamų pasekmių visai EPS. Todėl reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų stabilumo ir konvergencijos programas ir jose bendrais bruožais apibūdintų savo planus, kaip ketina pasiekti vidutinės trukmės biudžeto tikslus, kurie išreiškiami BVP procentine dalimi struktūriniu požiūriu (t. y. pakoregavus pagal ciklo poveikį ir atmetus vienkartines ir laikinąsias priemones) ir kurie šalims nustatomi skirtingi reikalaujant išlaikyti beveik subalansuotą biudžetą, atsižvelgiant į valstybės skolos lygį ir su visuomenės senėjimu susijusius įsipareigojimus. Savo vidutinės trukmės tikslo nepasiekusios valstybės narės turėtų užtikrinti, kad konvergencijos mastas struktūriniu požiūriu būtų 0,5 % BVP per metus.Tačiau pažanga siekiant vidutinės trukmės tikslų iš esmės buvo nepakankama, todėl neigiamas ekonomikos nuosmukio poveikis viešiesiems finansams labai didelis. Be to, praktiškai paaiškėjo, kad struktūrinis balansas nėra tinkama priemonė šalies pagrindinei fiskalinei būklei įvertinti, nes realiuoju laiku sunku įvertinti ekonomikos ciklo padėtį ir nepakankamai atsižvelgiama į tiesiogiai su ekonomikos ciklu nesusijusias neplanuotas pajamas ir jų trūkumą (visų pirma dėl būsto ir finansų rinkų pokyčių). Todėl kai kuriose šalyse net tariamai tvirta biudžeto būklė prieš krizę slėpė didelę priklausomybę nuo neplanuotų pajamų išlaidoms finansuoti, o sumažėjus pajamų labai padidėjo biudžeto deficitas.Siekiant pašalinti šiuos trūkumus, pagal siūlomą prevencinės dalies reformą dabartiniai vidutinės trukmės tikslai ir 0,5 % BVP metinės konvergencijos reikalavimas išlieka, tačiau taikant naują atsargios fiskalinės politikos principą jie taps veiksmingesni. Pagal šį principą metinis išlaidų augimas neturėtų viršyti nuosaikaus vidutinės trukmės BVP augimo rodiklio (o jei vidutinės trukmės tikslas nepasiektas – turėtų būti už jį aiškiai mažesnis), nebent vidutinės trukmės tikslas gerokai viršijamas arba per didelis išlaidų augimas, palyginti su nuosaikiu vidutinės trukmės rodikliu, kompensuojamas diskrecinėmis pajamų didinimo priemonėmis. Svarbiausias tikslas – užtikrinti, kad neplanuotos pajamos būtų ne išleidžiamos, bet skiriamos skolai mažinti. Šis naujasis principas bus kriterijus, pagal kurį ketinama vertinti šalių stabilumo ir konvergencijos programose pateiktus fiskalinius planus. Be to, tuo atveju, jei valstybė narė nesilaikys sutarto išlaidų augimo rodiklio, kartu įvertinus nustatytas pajamų priemones, Komisija galės įspėti tą valstybę narę, o jei padėtis nebus ištaisyta ir (arba) nukrypimas bus labai didelis, jai pagal Sutarties 121 straipsnį gali būti pateikta Tarybos rekomendacija imtis taisomųjų veiksmų. Nors tokia rekomendacija teikiama pagal prevencinę dalį, pirmą kartą ir tik euro zonos šalių atveju pagal Sutarties 136 straipsnį būtų numatyta priemonė jos vykdymui užtikrinti – reikalavimas įnešti 0,2 % BVP dydžio palūkaninį indėlį. Nustatant reikalavimą įnešti palūkaninį indėlį, taikoma atvirkštinio balsavimo procedūra: pateikus rekomendaciją, Komisijos siūlymu indėlis taptų privalomas, nebent per dešimt dienų Taryba kvalifikuota balsų dauguma nuspręstų priešingai. Taryba galėtų sumažinti indėlio sumą tik vienbalsiai arba remdamasi Komisijos pasiūlymu ir pagrįstu atitinkamos valstybės narės prašymu. Indėlis ir sukauptos palūkanos bus grąžinami, kai tik Taryba įsitikins, kad padėtis, dėl kurios taikytas reikalavimas tą indėlį įnešti, ištaisyta.Stabilumo ir augimo pakto korekcinės dalies paskirtis – išvengti didelių biudžeto politikos klaidų, kurios galėtų kelti riziką viešųjų finansų tvarumui ir galbūt pavojų EPS. To siekiama valstybes nares įpareigojant vengti perviršinio valdžios sektoriaus deficito, kuris nustatomas lyginant su skaitine deficito riba (3 % BVP) ir skolos riba (60 % BVP arba skola pakankamai mažėja artėdama prie šios ribos). Pagal perviršinio deficito procedūrą (PDP), kurią taikant įgyvendinamas draudimas turėti perviršinį deficitą, numatyta veiksmų seka, įskaitant galimybę euro zonos šalims galiausiai skirti finansines sankcijas.Laikantis atitinkamų nuostatų, PDP buvo reguliariai taikoma – net ir išskirtinėmis finansų krizės aplinkybėmis – ir tai padėjo pateisinti lūkesčius, kad krizės problemas pavyks tinkamai išspręsti. Tačiau paaiškėjo tam tikrų trūkumų. Nors deficito ir skolos kriterijų svarba iš esmės vienoda, ir nuolat aukštas skolos lygis gali kelti gerokai didesnę grėsmę viešųjų finansų tvarumui nei retkarčiais didelis deficitas, praktiškai 3 % BVP riba buvo beveik vienintelis PDP kriterijus, o skolos vaidmuo iki šiol buvo nedidelis. Taip yra todėl, kad skolos pamatinės vertės kriterijus sudėtingesnis nei deficito, taip pat pakankamo skolos mažėjimo tempo sąvoka nėra aiškiai apibrėžta, o kintamųjų, kurių vyriausybė negali kontroliuoti (visų pirma infliacijos), poveikis skolos santykiui didesnis. PDP iš esmės pagrįsta tvirtu vykdymo užtikrinimo mechanizmu – tuo atveju, kai nuolat nesilaikoma reikalavimo panaikinti perviršinį deficitą, gali ir turėtų būti taikomos finansinės sankcijos. Tačiau, be jokios abejonės, tokios sankcijos PDP procese taikomos per vėlai, kad veiksmingai padėtų atgrasyti nuo didelių fiskalinės politikos klaidų, jau vien dėl to, kad atitinkamos šalies finansinė padėtis galėjo pablogėti tiek, kad baudos grėsmė tampa mažiau tikėtina kaip tik tuo metu, kai ji turėtų tapti reali. Galiausiai pastaroji krizė parodė, kad jei įpareigojimas panaikinti perviršinį deficitą padeda įtvirtinti lūkesčius, kad valdžios sektorius išliks mokus, perviršinio deficito panaikinimo tvarkaraštį ir koregavimo profilį gali reikėti pritaikyti taip, kad būtų atsižvelgiama į visos EPS aplinkybes.Siekiant pašalinti šiuos trūkumus, teikiami toliau nurodyti pagrindiniai korekcinės dalies reformos pasiūlymai.Ketinama pradėti taikyti PDP skolos kriterijų, visų pirma nustatant skaitinį lyginamąjį dydį, pagal kurį bus vertinama, ar skolos santykis pakankamai mažėja artėdamas prie 60 % BVP pamatinės vertės. Konkrečiai bus laikoma, kad 60 % viršijantis skolos ir BVP santykis pakankamai mažėja, jei per pastaruosius trejus metus skirtumas, palyginti su 60 % BVP pamatine verte, mažėjo maždaug viena dvidešimtąja per metus. Tačiau jei tam tikra šalis nesilaikys šio skaitinio lyginamojo dydžio, jai nebūtinai bus taikoma perviršinio deficito procedūra, nes priimant šį sprendimą reikėtų atsižvelgti į visus svarbius (ypač vertinant skolos pokyčius) veiksnius, pavyzdžiui, ar mažinti skolą trukdo labai mažas nominalusis augimas, taip pat į rizikos veiksnius, susijusius su skolos struktūra, privačiojo sektoriaus įsiskolinimu ir dėl visuomenės senėjimo atsirandančiais numanomais įsipareigojimais. Atsižvelgiant į tai, kad labiau pabrėžiama skolos svarba, deficito kriterijaus nesilaikymo atveju reikėtų daugiau dėmesio skirti svarbiems veiksniams, jei šalies skola nesiekia 60 % BVP ribos.Siūlomas lankstesnis požiūris į svarbių veiksnių vertinimą priimant sprendimą dėl to, ar egzistuoja perviršinis deficitas, taip pat galėtų būti naudingas šalims, įgyvendinančioms sistemines pensijų reformas pasibaigus dabar numatytam penkerių metų pereinamajam laikotarpiui. Specialios Stabilumo ir augimo pakto nuostatos dėl sisteminių pensijų reformų deficito kriterijaus atveju taip pat taikomos ir skolos kriterijaus atveju: bus nustatytas toks pat penkerių metų pereinamasis laikotarpis, per kurį vertinant atitiktį skolos kriterijui bus atsižvelgiama į grynąsias tokių reformų sąnaudas. Galiausiai, tiek pradedant, tiek nutraukiant PDP bus vienodai atsižvelgiama į dalinį ar visišką anksčiau įgyvendintų sisteminių pensijų reformų panaikinimą.Vykdymo užtikrinimo nuostatos griežtinamos euro zonos valstybėms narėms nustatant naujas finansines sankcijas, kurios taikant laipsnišką metodą PDP procese būtų skiriamos gerokai anksčiau. Konkrečiai, priėmus sprendimą tam tikrai šaliai pradėti perviršinio deficito procedūrą būtų reikalaujama įnešti 0,2 % BVP dydžio nepalūkaninį indėlį, kuris šaliai nesilaikant pradinės rekomendacijos panaikinti perviršinį deficitą būtų paverstas bauda. Šis dydis lygus paskutiniame PDP etape jau numatytų sankcijų pastovios sudedamosios dalies dydžiui. Jis taip pat susietas su ES biudžetu, todėl turėtų būti lengviau pereiti prie vykdymo užtikrinimo sistemos, pagrįstos ES biudžetu, kaip numatyta minėtame 2010 m. birželio 30 d. Komisijos komunikate. Jei reikalavimų būtų ir toliau nesilaikoma, sankcijos būtų griežtinamos, vadovaujantis jau galiojančiomis Stabilumo ir augimo pakto nuostatomis. Siekiant sumažinti diskrecinius įgaliojimus vykdymo užtikrinimo procese, taikant naujas sankcijas, susijusias su tolesniais PDP etapais, numatomas atvirkštinio balsavimo mechanizmas. Konkrečiai, kiekviename PDP etape Komisija siūlys atitinkamą sankciją, ir šis pasiūlymas bus laikomas priimtu, jei Taryba per dešimt dienų kvalifikuota balsų dauguma nenuspręs priešingai. Nepalūkaninis indėlis arba bauda galėtų būti panaikinti arba jų dydis sumažintas tik Tarybos sprendimu, priimtu vienbalsiai arba remiantis konkrečiu Komisijos pasiūlymu, atsižvelgiant į išimtines ekonomines aplinkybes arba pagrįstą atitinkamos valstybės narės prašymą.Be to, paaiškinami kriterijai, pagal kuriuos vertinama, kaip laikomasi rekomendacijų kiekvienu etapu, įskaitant galimybę leisti pratęsti perviršinio deficito panaikinimo terminus, aiškiai pabrėžiant fiskalinius kintamuosius, kurie gali būti laikomi tiesiogiai kontroliuojamais vyriausybės, visų pirma išlaidos, pagal analogiją su metodu, siūlomu pagal prevencinę dalį. Be šių konkrečioms šalims būdingų aplinkybių, galimybė pratęsti terminus taip pat numatoma visuotinės ekonomikos krizės atveju.Veiksmingas EPS biudžeto koordinavimo sistemos vykdymo užtikrinimas negali būti pagrįstas vien ES lygmens nuostatomis. Atsižvelgiant į ypatingą decentralizuotą fiskalinės politikos formavimo ES pobūdį ir apskritai poreikį užtikrinti valstybių atsakomybę už ES taisykles, svarbu, kad EPS biudžeto koordinavimo sistemos tikslai atsispindėtų nacionalinėse biudžeto sistemose. Nacionalinė biudžeto sistema – elementų, sudarančių nacionalinio fiskalinio valdymo pagrindą, rinkinys, t. y. konkrečios šalies institucinė politikos sistema, kuria remiantis formuojama fiskalinė politika nacionaliniu lygmeniu. Ji apima viešojo sektoriaus apskaitos sistemas, statistiką, prognozavimo praktiką, skaitines fiskalines taisykles, biudžeto procedūras, kuriomis reglamentuojami visi biudžeto proceso etapai ir pirmiausia vidutinės trukmės biudžeto sistemos, ir fiskalinius ryšius visuose valdžios sektoriaus subsektoriuose. Nors į valstybių narių specifinius poreikius ir prioritetus atsižvelgti būtina, yra tam tikri aspektai, reikalingi norint užtikrinti būtiniausią kokybę ir suderinamumą su EPS biudžeto sistema. Jie nagrinėjami Direktyvoje dėl nacionalinių biudžeto sistemų, kuria siūloma papildyti Stabilumo ir augimo pakto reformą. Visų pirma būtina užtikrinti, kad esminiai nacionalinių biudžeto sistemų elementai, būtent apskaita bei statistika ir prognozavimo praktika, atitiktų būtiniausius Europos standartus, kad padidėtų fiskalinių pokyčių skaidrumas ir būtų lengviau juos stebėti. Taip pat būtina, kad nacionalinėse biudžeto sistemose būtų pereita prie daugiamečio biudžeto planavimo perspektyvos, siekiant užtikrinti, kad būtų pasiekti ES lygiu nustatyti vidutinės trukmės biudžeto tikslai. Be to, valstybės narės turi nustatyti skaitines fiskalines taisykles, kurios padėtų užtikrinti, kad deficito ir skolos ribos nebūtų viršijamos. Valstybės narės privalo užtikrinti, kad šie principai būtų taikomi visiems valdžios sektoriaus subsektoriams. Nacionalinės valdžios institucijos taip pat privalo pateikti išsamią informaciją apie esamus nebiudžetinius fondus, mokesčių išlaidas ir neapibrėžtuosius įsipareigojimus ir taip garantuoti biudžeto proceso skaidrumą.2010/0278 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASdėl veiksmingo biudžeto priežiūros vykdymo užtikrinimo euro zonojeEUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 136 straipsnį kartu su 121 straipsnio 6 dalimi,atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,teisės akto pasiūlymą perdavus nacionaliniams parlamentams,atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[1],spręsdami pagal įprastą teisėkūros procedūrą,kadangi:(1) Valstybės narės, kurių valiuta yra euro, yra ypač suinteresuotos ir įpareigotos įgyvendinti ekonominę politiką, kuria skatinamas tinkamas ekonominės ir pinigų sąjungos veikimas, ir vengti politikos, dėl kurios jai kiltų pavojus.(2) Siekiant užtikrinti tinkamą ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą, Sutartyje leidžiama euro zonoje imtis specialių priemonių, kuriomis nustatomi didesni reikalavimai nei visoms valstybėms narėms taikomomis nuostatomis.(3) Kad būtų galima veiksmingiau užtikrinti biudžeto priežiūros vykdymą euro zonoje, būtina nustatyti papildomas sankcijas. Taikant tas sankcijas turėtų padidėti Sąjungos fiskalinės priežiūros sistemos patikimumas.(4) Šiame reglamente nustatytomis taisyklėmis turėtų būti užtikrinta, kad būtų laiku taikomi sąžiningi, laipsniško poveikio ir veiksmingi mechanizmai siekiant, kad būtų laikomasi Stabilumo ir augimo pakto prevencinės ir korekcinės dalių, visų pirma 1997 m. liepos 7 d. Reglamento (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[2] ir 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo[3].(5) Pagal Stabilumo ir augimo pakto prevencinę dalį valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro, taikomos sankcijos turėtų suteikti paskatų įgyvendinti atsargią fiskalinę politiką. Tokia politika turėtų būti užtikrinama, kad valdžios sektoriaus išlaidų augimo rodiklis paprastai neviršytų nuosaikaus vidutinės trukmės bendrojo vidaus produkto (BVP) augimo rodiklio, nebent toks perviršis atitiktų didesnes valdžios sektoriaus pajamas arba diskrecinis pajamų mažinimas būtų kompensuojamas mažinant išlaidas.(6) Įgyvendinant atsargią fiskalinę politiką turėtų būti veiksmingai pasiektas vidutinės trukmės biudžeto tikslas ir jo turėtų būti laikomasi. Laikydamosi vidutinės trukmės biudžeto būklės tikslo, valstybės narės turėtų sugebėti užtikrinti patikimumo ribą 3 % BVP valdžios sektoriaus deficito pamatinės vertės atžvilgiu, taip pat sparčią pažangą siekiant tvarumo ir tuo pat metu galimybę imtis biudžetinių priemonių, visų pirma atsižvelgiant į valstybės investicijų poreikius.(7) Pagal Stabilumo ir augimo pakto prevencinę dalį paskata įgyvendinti atsargią fiskalinę politiką turėtų būti laikinai taikomas įpareigojimas valstybei narei, kurios valiuta yra euro ir kurios pažanga konsoliduojant biudžetą yra nepakankama, įnešti palūkaninį indėlį. Šis įpareigojimas turėtų būti taikomas tuo atveju, kai po pradinio Komisijos įspėjimo valstybės narės veiksmai, nors ir nelaikomi perviršinio deficito draudimo pažeidimu, ir toliau yra neatsargūs ir potencialiai žalingi sklandžiam ekonominės ir pinigų sąjungos veikimui, todėl Taryba pateikia rekomendaciją pagal Sutarties 121 straipsnio 4 dalį.(8) Reikalautas palūkaninis indėlis turėtų būti grąžinamas atitinkamai valstybei kartu su sukauptomis palūkanomis, kai tik Taryba įsitikina, kad padėtis, dėl kurios taikytas įpareigojimas tą indėlį įnešti, ištaisyta.(9) Pagal Stabilumo ir augimo pakto korekcinę dalį sankcijos valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro, turėtų būti įpareigojimas įnešti nepalūkaninį indėlį, susijęs su Tarybos sprendimu, kuriuo nustatoma, kad yra susidaręs perviršinis deficitas, ir įpareigojimas sumokėti baudą tuo atveju, jei nesilaikoma Tarybos rekomendacijos ištaisyti perviršinio valdžios sektoriaus deficito padėtį. Šios sankcijos turėtų būti skiriamos nepriklausomai nuo to, ar atitinkamai valstybei narei anksčiau buvo nustatytas įpareigojimas įnešti palūkaninį indėlį.(10) Šiame reglamente numatyto palūkaninio indėlio, nepalūkaninio indėlio ir baudos dydis turėtų būti nustatomas taip, kad būtų užtikrinta, kad pagal Stabilumo ir augimo pakto prevencinę ir korekcinę dalis sankcijos būtų laipsniškos, o valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro, būtų suteikta pakankamai paskatų laikytis Sąjungos fiskalinės sistemos reikalavimų. Kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1467/97[4] 12 straipsnyje, baudą, susijusią su Sutarties 126 straipsnio 11 dalimi, sudaro pastovi sudedamoji dalis, lygi 0,2 % BVP, ir kintama sudedamoji dalis. Taigi sankcijų laipsniškumas ir vienodos sąlygos valstybėms narėms užtikrinami tuomet, jei palūkaninio indėlio, nepalūkaninio indėlio ir baudos, nurodytų šiame reglamente, dydis yra lygus 0,2 % BVP, t. y. baudos, susijusios su Sutarties 126 straipsnio 11 dalimi, pastovios dalies dydžiui.(11) Reikėtų numatyti galimybę Tarybai sumažinti arba panaikinti valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro, paskirtas sankcijas, remiantis Komisijos pasiūlymu, pateiktu gavus pagrįstą atitinkamos valstybės narės prašymą. Taikant Stabilumo ir augimo pakto korekcinę dalį, Komisija taip pat turėtų turėti galimybę siūlyti sumažinti sankcijos dydį arba ją panaikinti, atsižvelgdama į išimtines ekonomines aplinkybes.(12) Panaikinus perviršinį deficitą, nepalūkaninis indėlis turėtų būti grąžintas, o už tokius indėlius gautos palūkanos ir surinktos baudos turėtų būti paskirstytos valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro, kuriose nėra susidaręs perviršinis deficitas ir kurioms netaikoma perviršinio disbalanso procedūra.(13) Įgaliojimas priimti atskirus sprendimus, kuriais taikomi šiame reglamente nurodyti sankcijų mechanizmai, turėtų būti suteiktas Tarybai. Taryboje koordinuojant valstybių narių ekonominę politiką, kaip nurodyta Sutarties 121 straipsnio 1 dalyje, šie atskiri sprendimai yra būtini tolesni veiksmai, pagal Sutarties 121 ir 126 straipsnius ir reglamentus (EB) Nr. 1466/97 ir (EB) Nr. 1467/97 Tarybai priėmus priemones.(14) Šiame reglamente pateiktos bendrosios veiksmingo reglamentų (EB) Nr. 1466/97 ir (EB) Nr. 1467/97 vykdymo užtikrinimo taisyklės, todėl jis turėtų būti priimtas pagal įprastą teisėkūros procedūrą, nurodytą Sutarties 121 straipsnio 6 dalyje.(15) Kadangi tikslo sukurti vienodą sankcijų mechanizmą valstybės narės negali deramai pasiekti, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:I skyrius Dalykas1 straipsnis Dalykas ir taikymo sritis1. Šiuo reglamentu nustatoma sankcijų sistema, kuria siekiama geriau užtikrinti Stabilumo ir augimo pakto prevencinės ir korekcinės dalių vykdymą euro zonoje.2. Šis reglamentas taikomas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro.2 straipsnis ApibrėžtysŠiame reglamente:1.  Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis – daugiašalės priežiūros, organizuojamos pagal 1997 m. liepos 7 d. Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, sistema;2.  Stabilumo ir augimo pakto korekcinė dalis – valstybių narių perviršinio deficito kontrolės procedūra, reglamentuojama Sutarties 126 straipsniu ir 1997 m. liepos 7 d. Reglamentu (EB) Nr. 1467/97;3.  išimtinės ekonominės aplinkybės – aplinkybės, kai pamatinę vertę viršijantis valdžios sektoriaus biudžeto deficitas yra laikomas išimtiniu, kaip apibrėžta Sutarties 126 straipsnio 2 dalies a punkto antroje įtraukoje ir išaiškinta Reglamente (EB) Nr. 1467/97.II skyriusSankcijos pagal Stabilumo ir augimo pakto prevencinę dalį3 straipsnis Palūkaninis indėlis1. Jei Taryba pagal Sutarties 121 straipsnio 4 dalį pateikia valstybei narei rekomendaciją imtis būtinų koregavimo priemonių tuo atveju, kai nukrypimai nuo atsargios fiskalinės politikos išlieka arba yra ypač dideli ir reikšmingi, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1466/97 6 straipsnio 3 dalyje, remdamasi Komisijos pasiūlymu Taryba reikalauja įnešti palūkaninį indėlį. Laikoma, kad Taryba sprendimą priėmė, jei ji per dešimt dienų nuo Komisijos pasiūlymo priėmimo kvalifikuota balsų dauguma nenusprendžia jo atmesti. Taryba gali iš dalies pakeisti pasiūlymą pagal Sutarties 293 straipsnio 1 dalį.2. Komisijos siūlomas palūkaninis indėlis sudaro 0,2 % atitinkamos valstybės narės pernai metų bendrojo vidaus produkto (BVP).3. Už indėlį mokamų palūkanų norma atitinka Komisijos kredito riziką ir atitinkamą investavimo laikotarpį.4. Nukrypdama nuo 2 dalies, Komisija, atsižvelgdama į pagrįstą atitinkamos valstybės narės prašymą, Komisijai pateiktą per dešimt dienų nuo 1 dalyje nurodytos Tarybos rekomendacijos priėmimo, gali siūlyti sumažinti palūkaninio indėlio sumą arba jį panaikinti.5. Jei padėtis, dėl kurios pateikta 1 dalyje nurodyta rekomendacija, nebeegzistuoja, Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, nusprendžia, kad indėlis ir už jį sukauptos palūkanos grąžinami atitinkamai valstybei narei. Taryba gali iš dalies pakeisti Komisijos pasiūlymą pagal Sutarties 293 straipsnio 1 dalį.III skyriusSankcijos pagal Stabilumo ir augimo pakto korekcinę dalį4 straipsnisNepalūkaninis indėlis1. Jei Taryba pagal Sutarties 126 straipsnio 6 dalį nusprendžia, kad valstybėje narėje yra susidaręs perviršinis deficitas, remdamasi Komisijos pasiūlymu Taryba reikalauja įnešti nepalūkaninį indėlį. Laikoma, kad Taryba sprendimą priėmė, jei ji per dešimt dienų nuo Komisijos pasiūlymo priėmimo kvalifikuota balsų dauguma nenusprendžia jo atmesti. Taryba gali iš dalies pakeisti pasiūlymą pagal Sutarties 293 straipsnio 1 dalį.2. Komisijos siūlomas nepalūkaninis indėlis sudaro 0,2 % atitinkamos valstybės narės pernai metų BVP.3. Jei valstybė narė yra pateikusi Komisijai palūkaninį indėlį pagal 3 straipsnį, tas palūkaninis indėlis paverčiamas nepalūkaniniu indėliu.Jei anksčiau įnešto palūkaninio indėlio ir sukauptų palūkanų dydis viršija reikalaujamo nepalūkaninio indėlio dydį, skirtumo suma grąžinama valstybei narei.Jei reikalaujamo nepalūkaninio indėlio dydis viršija anksčiau įnešto palūkaninio indėlio ir sukauptų palūkanų dydį, valstybė narė sumoka skirtumo sumą, kai įneša nepalūkaninį indėlį.4. Nukrypdama nuo šio straipsnio 2 dalies, Komisija, atsižvelgdama į išimtines ekonomines aplinkybes arba pagrįstą atitinkamos valstybės narės prašymą, Komisijai pateiktą per dešimt dienų nuo Tarybos sprendimo pagal Sutarties 126 straipsnio 6 dalį priėmimo, gali siūlyti sumažinti nepalūkaninio indėlio sumą arba jį panaikinti.5 straipsnisBauda1. Jei Taryba pagal Sutarties 126 straipsnio 8 dalį nusprendžia, kad valstybė narė per nustatytą laikotarpį nesiėmė veiksmingų priemonių atsižvelgdama į Tarybos rekomendaciją, remdamasi Komisijos pasiūlymu Taryba nusprendžia, kad valstybė narė turi sumokėti baudą. Laikoma, kad Taryba sprendimą priėmė, jei ji per dešimt dienų nuo Komisijos pasiūlymo priėmimo kvalifikuota balsų dauguma nenusprendžia jo atmesti. Taryba gali iš dalies pakeisti pasiūlymą pagal Sutarties 293 straipsnio 1 dalį.2. Komisijos siūloma bauda sudaro 0,2 % atitinkamos valstybės narės pernai metų BVP.3. Jei valstybė narė yra pateikusi Komisijai nepalūkaninį indėlį pagal 4 straipsnį, tas nepalūkaninis indėlis paverčiamas bauda.Jei anksčiau įnešto nepalūkaninio indėlio dydis viršija reikalaujamos baudos dydį, skirtumo suma grąžinama valstybei narei.Jei reikalaujamos baudos dydis viršija anksčiau įnešto nepalūkaninio indėlio dydį arba jeigu nepalūkaninis indėlis anksčiau nebuvo įneštas, valstybė narė sumoka skirtumo sumą, kai ji moka baudą.4. Nukrypdama nuo šio straipsnio 2 dalies, Komisija, atsižvelgdama į išimtines ekonomines aplinkybes arba pagrįstą atitinkamos valstybės narės prašymą, Komisijai pateiktą per dešimt dienų nuo Tarybos sprendimo pagal Sutarties 126 straipsnio 8 dalį priėmimo, gali siūlyti panaikinti baudą arba sumažinti jos sumą.6 straipsnisNepalūkaninio indėlio grąžinimasJei Taryba pagal Sutarties 126 straipsnio 12 dalį nusprendžia panaikinti kai kuriuos arba visus savo sprendimus, bet koks valstybės narės Komisijai pateiktas nepalūkaninis indėlis grąžinamas atitinkamai valstybei narei.7 straipsnisPalūkanų ir baudų paskirstymasKomisijos gautos palūkanos už indėlius, įneštus pagal 4 straipsnį, ir pagal 5 straipsnį surinktos baudos sudaro kitas įplaukas, nurodytas Sutarties 311 straipsnyje, ir yra paskirstomos valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro, kuriose nėra susidaręs perviršinis deficitas pagal Sutarties 126 straipsnio 6 dalį ir kurioms netaikoma Reglamente (ES) Nr. [.../...] apibrėžta perviršinio disbalanso procedūra, proporcingai jų daliai skaičiuojant visas tinkamų valstybių narių bendrąsias nacionalines pajamas.IV skyrius BENDROSIOS NUOSTATOS8 STRAIPSNIS BALSAVIMAS TARYBOJEDėl 3, 4 ir 5 straipsniuose nurodytų priemonių balsuoja tik tie Tarybos nariai, kurie atstovauja valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro, o Taryba sprendimą priima neatsižvelgdama į Tarybos nario, atstovaujančio atitinkamai valstybei narei, balsavimą.Ankstesnėje pastraipoje minėtų Tarybos narių kvalifikuota balsų dauguma apibrėžiama pagal Sutarties 238 straipsnio 3 dalies a punktą.9 straipsnisĮsigaliojimasŠis reglamentas įsigalioja [xx] dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse pagal Sutartis.Priimta BriuselyjeEuropos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas Pirmininkas [1] OL C , , p. .[2] OL L 209, 1997 8 2, p. 1.[3] OL L 209, 1997 8 2, p. 6.[4] OL L 209, 1997 8 2, p. 6.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52009PC0142

Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos reglamentas dėl kai kurių teisės aktų, kuriems taikoma Sutarties 251 straipsnyje nustatyta tvarka, nuostatų, susijusių su reguliavimo procedūra su tikrinimu, suderinimo su Tarybos sprendimu 1999/468/EB - Suderinimas su reguliavimo procedūra su tikrinimu - Penktoji dalis  /* KOM/2009/0142 galutinis - COD 2009/0048 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 30.3.2009KOM(2009) 142 galutinis2009/0048 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASdėl kai kurių teisės aktų, kuriems taikoma Sutarties 251 straipsnyje nustatyta tvarka, nuostatų, susijusių su reguliavimo procedūra su tikrinimu, suderinimo su Tarybos sprendimu 1999/468/EBSuderinimas su reguliavimo procedūra su tikrinimu Penktoji dalisAIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. Tarybos sprendimas 2006/512/EB ir nauja reguliavimo procedūra su tikrinimu1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimas 1999/468/EB, nustatantis Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[1], buvo iš dalies pakeistas 2006 m. liepos 17 d. Tarybos sprendimu 2006/512/EB[2].Iš dalies pakeisto Sprendimo 1999/468/EB 5 a straipsniu nustatoma nauja reguliavimo procedūra su tikrinimu, taikytina priimant bendro pobūdžio priemones, kuriomis siekiama iš dalies pakeisti neesmines pagrindinio teisės akto, priimto laikantis Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos, nuostatas, išbraukiant kai kurias tokias nuostatas arba papildant naujomis neesminėmis nuostatomis.2. Suderinimas prioriteto tvarka ir bendra tvarkaBendrame Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškime[3] nurodyti pagrindiniai teisės aktai, kurie turėtų būti skubos tvarka pritaikyti prie iš dalies pakeisto sprendimo, kad būtų taikoma naujoji reguliavimo procedūra su tikrinimu (prioritetinis suderinimas). 2006 m. gruodžio mėn. Komisija pateikė visus prioritetinio suderinimo pasiūlymus. Parlamentas ir Taryba juos išnagrinėjo ir priėmė[4].Tam, kad reguliavimo procedūra su tikrinimu būtų taikoma kitiems pagal bendro sprendimo procedūrą priimtiems teisės aktams, galiojusiems Sprendimo 2006/512/EB įsigaliojimo metu, bendrame pareiškime raginama šiuos teisės aktus pritaikyti, laikantis atitinkamų procedūrų (suderinimas bendra tvarka). Oficialiajame leidinyje neskelbtame pareiškime[5] Komisija įsipareigojo išnagrinėti visus šiuos teisės aktus, kad prireikus jie būtų suderinti su reguliavimo procedūra su tikrinimu.Komisija nusprendė imtis derinimo teikdama omnibus reglamentų pasiūlymus. Kiekvienas reglamentas apima ir juo keičiamos kelios dešimtys teisės aktų. Šio metodo tikslas – užtikrinti racionalų ir nuoseklų suderinimo valdymą. Šis metodas padeda teisės aktų leidėjams veiksmingiau ir sparčiau nagrinėti teisės aktus ir laikytis nuoseklaus bei horizontalaus požiūrio. Kadangi pagrindinių teisės aktų turinys nėra keičiamas, šis metodas sudaro sąlygas sutelkti dėmesį į teisinius tekstų aspektus.Po 2007 m. lapkričio 23 d. Komisijos komunikato Europos Parlamentui ir Tarybai[6] 2007 m. lapkričio 23 d.[7] ir gruodžio 19 d.[8] buvo priimti trys pirmieji pasiūlymai. Paskutinį pasiūlymą Komisija priėmė 2008 m. vasario 11 d.[9]Pakeitimu siekiama galiojančius teisės aktus suderinti su reguliavimo procedūra su tikrinimu, kuri numatyta iš dalies pakeisto Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje. Todėl, jeigu yra tikslinga ir visų pirma atsižvelgiant į numatytų priemonių pobūdį, pagal minėto 5a straipsnio 5 dalį suderinamuose teisės aktuose gali būti numatytos nuostatos, susijusios su laikotarpio, kuris įprastai taikomas pagal reguliavimo procedūrą su tikrinimu, pratęsimu arba sutrumpinimu. Remiantis pirmiau minėto 5a straipsnio 6 dalimi, kai to reikalauja aplinkybės, gali būti numatyta taikyti procedūrą skubos tvarka.3. Europos Parlamento rezoliucija2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl teisės aktų derinimo pagal naują sprendimą dėl komitologijos[10].Šioje rezoliucijoje Europos Parlamentas ragina Komisiją jam teikti naujų teisėkūros pasiūlymų, kuriais remiantis būtų baigta bendra derinimo procedūra. Jis pateikė Komisijai teisės aktų, kurie, jo nuomone, turi būti suderinti su nauja komitologijos procedūra, ir kurie nebuvo nurodyti 2007 m. lapkričio 23 d. Komisijos komunikate, sąrašą[11].4. Komisijos nuomonė apie veiksmus Europos Parlemento rezoliucijai įgyvendintiPrieš pateikdama pirmiau minėtą komunikatą, Komisija nuodugniai išnagrinėjo visus pagal bendro sprendimo procedūrą priimtus teisės aktus, siekdama nustatyti, kurie jai suteiktų teisę priimti bendro pobūdžio priemones, skirtas iš dalies pakeisti neesmines pagrindinio teisės akto nuostatas. Taip Komisija sudarė daugiau nei 200 teisės aktų, kurie turėtų būti suderinti, sąrašą, kartu pripažindama, kad šis sąrašas vėliau gali būti keičiamas.Ypatingą dėmesį Komisija skyrė 14 teisės aktų, kuriuos Europos Parlamentas nurodė 2008 m. rugsėjo 23 d. rezoliucijoje. Buvo kruopščiai išnagrinėtos visos pagrindinių teisės aktų nuostatos, kuriomis Komisijai suteikiami įgyvendinimo įgaliojimai.4.1. Atlikusi šį tyrimą Komisija mano, kad ji neturi teikti pasiūlymų dėl visų pagrindinių teisės aktų. Jos nuomone, toliau išvardyti teisės aktai neturi būti derinami su naująja komitologijos procedūra:TEISėS AKTAI, KURIE JAU SUDERINTI ARBA PASIūLYTI DERINTI-  2000 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/25/EB dėl veiksmų, kurių būtina imtis dėl variklių, skirtų žemės ūkio ar miškų ūkio traktoriams, išmetamų dujinių teršalų ir kietųjų dalelių, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 74/150/EEBŠis teisės aktas jau suderintas su reguliavimo procedūra su tikrinimu, įsigaliojus Direktyvos 2003/37/EB, kuri yra vienas iš pagrindinių teisės aktų, suderintų su naująja procedūra 2008 m. spalio 22 d. priėmus omnibus reglamento pirmąją dalį, 19 straipsniui (Reglamentas (EB) Nr. 1137/2008, OL L 311, 2008 11 21, priedas, 3.7 skyrius, 1 punktas).Remiantis Direktyvos 2003/37/EB 19 straipsniu, iš dalies pakeistu omnibus I reglamentu, bet kokie techniniai atskirųjų B skyriaus II priede išvardytų direktyvų pakeitimai atliekami taikant reguliavimo procedūrą su tikrinimu. O Direktyva 2000/25/EB būtent ir yra viena iš tų atskirųjų direktyvų.-  2001 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/43/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 92/23/EEB dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų padangų bei jų montavimo-  2004 m. vasario 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/3/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvas 70/156/EEB ir 80/1268/EEB, susijusias su N1 kategorijos transporto priemonių išmetamųjų anglies dioksido dujų kiekio matavimu ir degalų suvartojimuAbi šias direktyvas įtraukus į 2007 m. rugsėjo 5 d. Direktyvos 2007/46/EB (OL L 263, 2007 10 9) IV priedą, joms buvo automatiškai pritaikyta reguliavimo procedūra su tikrinimu. Remiantis Direktyvos 2007/46/EB 39 straipsnio 2 ir 9 dalimis, visi minėtame IV priede pateikti atskirųjų direktyvų nuostatų pakeitimai susiję su reguliavimo procedūra su tikrinimu. Taigi šių dviejų pagrindinių teisės aktų derinti nebereikia.-  2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/64/EB dėl motorinių transporto priemonių tipų patvirtinimo, atsižvelgiant į galimybę jas pakartotinai naudoti, perdirbti ir atnaujinti, bei iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 70/156/EEB-  2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/40/EB dėl dujų, išmetamų iš motorinių transporto priemonių oro kondicionavimo sistemų, ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 70/156/EEBŠie du teisės aktai taip pat įrašyti į 2007 m. rugsėjo 5 d. Direktyvos 2007/46/EB IV priedą, kai šis buvo iš dalies pakeistas 2008 m. spalio 7 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1060/2008.Todėl taikant pirmiau minėtą Direktyvos 2007/46/EB 39 straipsnį, bet kokiems šių dviejų direktyvų pakeitimams nuo šiol taikoma reguliavimo procedūra su tikrinimu. Taigi jų derinti nebereikia.-  2005 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/33/EB, iš dalies keičianti Direktyvą 1999/32/EB dėl sieros kiekio jūriniame kureDirektyva 1999/32/EB įtraukta į vadinamojo omnibus reglamento pasiūlymo antrąją dalį (COM (2007) 824 galutinis). Šį pasiūlymą Komisija rengė visiškai atsižvelgdama į šios direktyvos pakeitimus, padarytus Direktyva 2005/33/EB. Taigi ji mano, kad visos nuostatos, kurios turi būti suderintos su reguliavimo procedūra su tikrinimu, įtrauktos į jos pateiktą omnibus II pasiūlymą, ir kad nereikia teikti kito pasiūlymo, susijusio su šia direktyva.NE BENDRO SPRENDIMO PROCEDūRA PRIIMTAS TEISėS AKTAS-  2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006, nustatantis bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo bei panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 1260/1999Šio teisės akto teisinis pagrindas nėra Sutarties 251 straipsnis, todėl reguliavimo procedūra su tikrinimu netaikoma.PO 2006 M. REFORMOS įSIGALIOJIMO PRIIMTAS TEISėS AKTAS-  2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1905/2006, nustatantis vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonęPriimtas po 2006 m. liepos 23 d., taigi po reformos, kuria įvesta reguliavimo procedūra su tikrinimu, įsigaliojimo, šis teisės aktas niekaip neturi būti derinamas. Jį priimdami Europos Parlamentas ir Taryba nemanė, kad įgaliojimų suteikimas Komisijai susijęs su nauja komitologijos procedūra.Komisija niekaip negali ginčyti šio teisės akto leidėjo vertinimo. Nė viena šio teisės akto nuostata Komisijai nesuteikiama teisė priimti bendro pobūdžio priemonių, skirtų šiam dokumentui pakeisti arba papildyti.TEISėS AKTAI, KURIUOSE NėRA JOKIų SU REGULIAVIMO PROCEDūRA SU TIKRINIMU SUSIJUSIų NUOSTATų-  2001 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/46/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 95/53/EB, nustatančią principus, reglamentuojančius gyvūnų mitybos srityje atliekamų oficialių patikrinimų organizavimą, ir Direktyvas 70/524/EEB, 96/25/EB ir 1999/29/EB dėl gyvūnų mitybosŠia direktyva pakeičiami Direktyva 95/53/EB Komisijai suteikti įgaliojimai. Tačiau ja Komisijai nesuteikiami įgaliojimai priimti bendro pobūdžio priemonių, skirtų pagrindiniam teisės aktui pakeisti arba papildyti. Komisijai suteikti įgaliojimai priimti teisinės galios neturinčias rekomendacijas (4a straipsnio 3 dalis), patvirtinti atskiras priemones (15a straipsnio 1 ir 2 dalys) ir sukurti greitų informacijos mainų sistemą (16c straipsnio 3 dalis).-  2002 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/33/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvas 90/425/EEB ir 92/118/EEB dėl sveikatos reikalavimų gyvūninės kilmės šalutiniams produktamsŠia direktyva pakeičiama Direktyva 92/118/EEB, o Komisija įgaliojama sudaryti įmonių, iš kurių į Bendriją galima įvežti leidžiamus produktus, sąrašą. Įtraukimas į šį sąrašą yra atskira priemonė, nesusijusi su reguliavimo procedūra su tikrinimu.-  2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva Nr. 2004/41/EB, panaikinanti tam tikras direktyvas dėl maisto higienos ir sveikatos reikalavimų, reglamentuojančių konkrečių žmonėms skirtų gyvūninės kilmės produktų gamybą ir pateikimą rinkai, ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvas 89/662/EEB ir 92/118/EEB ir Tarybos sprendimą 95/408/EBKomisijos nuomone, į šią direktyvą neįtraukti ir ja nekeičiami jokie įgaliojimai, todėl ji neturi jokio poveikio keičiamų teisės aktų nuostatoms, susijusioms su komitologija.-  2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 676/2002/EB dėl radijo spektro politikos teisinio reguliavimo pagrindų Europos bendrijoje (Sprendimas dėl radijo spektro)Komisijos nuomone, įgaliojimai, kurie taikant šį teisės aktą jai suteikti 4 straipsnio 2, 3, 4 ir 6 dalyse, nesusiję su reguliavimo procedūra su tikrinimu. 4 straipsnio 2 dalyje nurodytos priemonės yra įgyvendinimo, o ne bendro pobūdžio priemonės. Remdamasi 4 straipsnio 3, 4 ir 6 dalimis Komisija gali tik įgyvendinti pagrindinio teisės aktos nuostatas ir neturi įgaliojimų jų keisti arba papildyti. Taigi naujos procedūros taikymo kriterijai nėra tenkinami.4.2. Tačiau Komisija pritaria Europos Parlamento nuomonei, kad toliau nurodytuose pagrindiniuose teisės aktuose yra keletas nuostatų, kurios turi būti suderintos su reguliavimo procedūra su tikrinimu:-  2000 m. balandžio 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/15/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 64/432/EEB dėl gyvūnų sveikatos problemų, turinčių įtakos Bendrijos vidaus prekybai galvijais ir kiaulėmis-  2000 m. liepos 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1760/2000, nustatantis galvijų identifikavimo bei registravimo sistemą, reglamentuojantis jautienos bei jos produktų ženklinimą ir panaikinantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 820/97Šio pasiūlymo tikslas – suderinti abu šiuos pagrindinius teisės aktus su reguliavimo procedūra su tikrinimu.2009/0048 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASdėl kai kurių teisės aktų, kuriems taikoma Sutarties 251 straipsnyje nustatyta tvarka, nuostatų, susijusių su reguliavimo procedūra su tikrinimu, suderinimo su Tarybos sprendimu 1999/468/EBSuderinimas su reguliavimo procedūra su tikrinimu Penktoji dalisEUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 152 straipsnį,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[12],atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[13],pasikonsultavę su Regionų komitetu[14],laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos[15],kadangi:(1) 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimas 1999/468/EB, nustatantis Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[16], iš dalies pakeistas Sprendimu 2006/512/EB[17], kuriuo įvesta reguliavimo procedūra su tikrinimu bendro pobūdžio priemonėms, skirtoms neesminėms pagrindinio teisės akto, priimto laikantis Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos, nuostatoms iš dalies keisti, išbraukiant kai kurias nuostatas arba papildant teisės aktą naujomis neesminėmis nuostatomis.(2) Pagal Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimą[18] dėl Sprendimo 2006/512/EB, tam, kad jau galiojantiems Sutarties 251 straipsnyje nustatyta tvarka priimtiems teisės aktams būtų taikoma reguliavimo procedūra su tikrinimu, tie teisės aktai turi būti pritaikyti pagal taikomas procedūras.(3) Šiuo tikslu darytini teisės aktų pakeitimai susiję tik su komiteto procedūra, todėl direktyvų pataisų valstybės narės neturi perkelti į nacionalinę teisę,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisTeisės aktai, kurių sąrašas yra pateiktas priede, pagal minėtą priedą derinami su Sprendimu 1999/468/EB su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2006/512/EB.2 straipsnisNuorodos į priede pateiktų teisės aktų nuostatas yra laikomos nuorodomis į šiuo reglamentu suderintas nuostatas.3 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Strasbūre [...]Europos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas PirmininkasPRIEDAS1. 1964 m. birželio 26 d. Tarybos direktyva 64/432/EEB dėl gyvūnų sveikatos problemų, turinčių įtakos Bendrijos vidaus prekybai galvijais ir kiaulėmis [19]Dėl Tarybos direktyvos 64/432/EEB: Komisijai reikia suteikti įgaliojimus priimti taisykles, susijusias su informacija apie kiaules, kuri turi būti kaupiama nacionalinėse kompiuterinių duomenų bazėse. Kadangi yra bendro pobūdžio ir skirtos neesminėms šios direktyvos nuostatoms iš dalies keisti ją papildant, šios priemonės turi būti priimtos laikantis Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje nustatytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.Todėl Direktyva 64/432/EEB iš dalies keičiama taip:1. 14 straipsnio 3 dalies C punkto 4 papunktis pakeičiamas taip:„4. Siekiant užtikrinti nacionalinių kompiuterinių duomenų bazių, registruojančių kiaules, veikimą, Komisija priima taisykles, įskaitant tai, kokia informacija turi būti kaupiama nacionalinėse kompiuterinių duomenų bazėse. Šios priemonės, skirtos iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas ją papildant, priimamos taikant 17a straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. Kitos atitinkamos taikymo taisyklės priimamos 17 straipsnyje nustatyta tvarka.“2. 17a straipsnio 2 ir 3 dalys pakeičiamos taip:„2. Darant nuorodą į šią dalį, taikomos Sprendimo 1994/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.“2. 2000 m. liepos 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1760/2000, nustatantis galvijų identifikavimo bei registravimo sistemą, reglamentuojantis jautienos bei jos produktų ženklinimą ir panaikinantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 820/97 [20]Dėl Reglamento Nr. 1760/2000: Komisijai reikia suteikti įgaliojimus nustatyti kai kurių I antraštinės dalies nuostatų, ypač susijusių su maksimaliu laikotarpiu, ausų įsagais, pasais, registru, minimaliais patikrinimais ir laikinomis priemonėmis, skirtomis šiai antraštinei daliai lengviau įgyvendinti, įgyvendinimo priemones. Kadangi yra bendro pobūdžio ir skirtos neesminėms šio reglamento nuostatoms iš dalies keisti jį papildant, šios priemonės turi būti priimtos laikantis Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje nustatytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1760/2000 iš dalies keičiamas taip:1. 4 straipsnio 2 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:„Tačiau Komisija valstybės narės prašymu gali nustatyti aplinkybes, kurioms esant valstybės narės gali pratęsti šį maksimalų laikotarpį. Ši priemonė, skirta neesminėms šio reglamento nuostatomis iš dalies keisti jį papildant, priimama laikantis 23 straipsnio 4 dalyje nustatytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.“2. 6 straipsnio 1 dalies ketvirta pastraipa pakeičiama taip:„Tačiau Komisija valstybės narės prašymu gali nustatyti aplinkybes, kurioms galima pratęsti šį maksimalų laikotarpį. Ši priemonė, skirta neesminėms šio reglamento nuostatomis iš dalies keisti jį papildant, priimama laikantis 23 straipsnio 4 dalyje nustatytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.“3. 7 straipsnio 1 dalies antra įtrauka pakeičiama taip:„ – kompiuterinei duomenų bazei dirbant visu pajėgumu, per valstybės narės nustatytą laiką, maždaug 3–7 dienas, kompetentingą instituciją informuoja apie visus gyvulių judėjimus ūkyje (įvežimus bei išvežimus) ir kiekvieną gimimą bei kritimą, kartu nurodydamas šių įvykių datas. Tačiau valstybės narės prašymu Komisija gali nustatyti aplinkybes, kuriomis valstybės narės šį maksimalų laikotarpį gali pratęsti, ir numato specialias galvijų judėjimo taisykles, taikytinas vasaros sezonu išvežant juos į kalnų ganyklas. Ši priemonė, skirta neesminėms šio reglamento nuostatomis iš dalies keisti jį papildant, priimama laikantis 23 straipsnio 4 dalyje nustatytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.“4. 10 straipsnis pakeičiamas taip:„10 straipsnis1. Komisija priima tokias priemones, būtinas norint įgyvendinti šią antraštinę dalį:a) nuostatas dėl į ausis įsegtų įsagų;b) nuostatas dėl paso;c) nuostatas dėl registro;d) minimalų atliktinų patikrinimų lygį.Šios priemonės, skirtos neesminėms šio reglamento nuostatoms iš dalies keisti jį papildant, priimamos laikantis 23 straipsnio 4 dalyje nustatytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.2. Laikinos priemonės, kurios yra bendro pobūdžio ir skirtos iš dalies keisti neesmines šio reglamento nuostatas papildant šį reglamentą naujomis neesminėmis nuostatomis, ypač papildoma informacija, susijusia su šiuo reglamentu nustatytais reikalavimais, priimamos laikantis 23 straipsnio 4 dalyje nustatytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.3. Remiantis 23 straipsnio 2 dalyje nustatytomis valdymo procedūromis tvirtinamos tokios priemonės, būtinos šiai antraštinei daliai įgyvendinti:a) administracinių baudų taikymas;b) kitos nei 2 dalyje nurodytos laikinos priemonės, kad šią antraštinę dalį būtų lengviau įgyvendinti.“5. 23 straipsnis keičiamas taip:a) 1 dalies a punktas pakeičiamas taip:„a) įgyvendinti 10 straipsnio nuostatas – Tarybos reglamento (EB) Nr. 73/2009 141 straipsnyje nurodytas Tiesioginių išmokų vadybos komitetas;“b) 4 dalis pakeičiama taip:„4. Darant nuorodą į šią dalį, taikomos Sprendimo 1994/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.“[1] OL L 184, 1999 7 17, p. 23.[2] OL L 200, 2006 7 22, p. 11.[3] OL C 255, 2006 10 21, p. 1.[4] OL L 76, 2008 3 19, p. 33–38 ir 42–55; OL L 81, 2008 3 20, p. 38–72; OL L 97, 2008 4 9, p. 60–71.[5] PE 376.314v01-00 – A6-0236/2006 (Parlamento pranešimo priede pateiktas pareiškimas).[6] COM (2007) 740 galutinis.[7] COM (2007) 741 galutinis.[8] COM (2007) 822 galutinis ir COM (2007) 824 galutinis.[9] COM (2008) 71 galutinis.[10] A6-0345/2008.[11] Žr. 6 išnašą.[12] OL C […], […], p. […].[13] OL C […], […], p. […].[14] OL C […], […], p. […].[15] OL C […], […], p. […].[16] OL L 184, 1999 7 17, p. 23.[17] OL L 200, 2006 7 22, p. 11.[18] OL L 255, 2006 10 21, p. 1.[19] OL 121, 1964 7 29, p. 1977.[20] OL L 204, 2000 8 11, p. 1.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52006PC0204

Pasiūlymas Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1255/96, laikinai sustabdantį autonominių Bendrojo muitų tarifo muitų taikymą tam tikriems pramonės, žemės ūkio ir žuvininkystės produktams  /* KOM/2006/0204 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 12.5.2006KOM(2006) 204 galutinisPasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1255/96, laikinai sustabdantį autonominių Bendrojo muitų tarifo muitų taikymą tam tikriems pramonės, žemės ūkio ir žuvininkystės produktams(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1) PASIūLYMO APLINKYBėS |Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Padedant Ekonominių tarifų klausimų grupei, Komisija apžvelgė visus valstybių narių pateiktus prašymus dėl laikino autonominių Bendrojo muitų tarifo muitų taikymo sustabdymo. Pridedamas pasiūlymas yra susijęs su tam tikrais pramonės ir žemės ūkio produktais. Prašymai dėl autonominių muitų taikymo sustabdymo pirmiau minėtiems produktams buvo išnagrinėti atsižvelgiant į Komisijos komunikate dėl autonominių muitų tarifų taikymo sustabdymo ir kvotų nustatytus kriterijus (žr. OL C 128, 1998 4 25, 2 p.). Atlikusi apžvalgą, Komisija mano, kad muitų taikymo sustabdymas pateisinamas pridedamo reglamento pasiūlymo priede išvardytiems produktams. Jeigu autonominių muitų taikymo tam tikriems produktams sustabdymas nebeatitinka ekonominių Bendrijos interesų, tokie produktai buvo išbraukti iš sąrašo. Šio reglamento prieduose išvardyti produktai, kuriems siūloma sustabdyti autonominių muitų taikymą arba kurių aprašymai turėtų būti pakeisti, ir iš Reglamento (EB) Nr. 1255/96 priedo išbraukti produktai. Priemonė galioja nuo 2006 m. liepos 1 d. iki 2008 m. gruodžio 31 d. siekiant šiuo laikotarpiu atlikti atskirų autonominių muitų taikymo sustabdymo atvejų ekonominius tyrimus. Po šios datos autonominių muitų taikymo sustabdymas, kurio panaikinimą arba pratęsimą Komisija ir Ekonominių tarifų klausimų grupė laiko būtinu, yra pratęsiamas arba panaikinamas. |Bendrosios aplinkybės Bendrija yra suinteresuota iš dalies arba visiškai sustabdyti autonominių Bendrojo muitų tarifo muitų taikymą tam tikriems naujiems produktams, neišvardytiems Tarybos reglamento (EB) Nr. 1255/96, laikinai sustabdančio autonominių Bendrojo muitų tarifo muitų taikymą tam tikriems pramonės, žemės ūkio ir žuvininkystės produktams, priede. |Pasiūlymo srityje taikomos nuostatos OL L 158, 1996 6 29, 1 p. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 300/2006 (OL L 56, 2006 2 25, 1 p.). |Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Suderinta su žemės ūkio, prekybos, įmonių, vystymosi ir išorės santykių politikos sritimis. |2) KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis |Konsultacijų metodai, pagrindiniai tiriamieji sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimas Buvo tariamasi su Ekonominių tarifų klausimų grupe, atstovaujančia kiekvienos valstybės narės pramonei. Atsakymų santrauka, ir kaip į juos buvo atsižvelgta Visi išvardyti autonominių muitų taikymo sustabdymo atvejai atitinka grupėje vykusios diskusijos metu pasiektą susitarimą. |Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas |Aptariamos mokslo ir (arba) tiriamųjų duomenų sritys Ekspertai, atstovaujantys valstybėms narėms Ekonominių tarifų klausimų grupėje Naudoti metodai Viešos konsultacijos Pagrindinės organizacijos ir (arba) ekspertai, su kuriais buvo tariamasi Kiekvienos valstybės narės paskirti ekspertai Gautų ir panaudotų patarimų santrauka Nebuvo užsiminta apie galimus rimtus pavojus, kurių pasekmės būtų nepataisomos. Priemonės, kuriomis siekiama supažindinti visuomenę su ekspertų nuomone Pasiūlymo paskelbimas |Poveikio vertinimas Netaikytina Pasiūlymas neįtrauktas į 2006 m. Komisijos darbo ir teisės aktų leidybos programą. |3) TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI |Siūlomų veiksmų santrauka Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1255/96, laikinai sustabdantį autonominių Bendrojo muitų tarifo muitų taikymą tam tikriems pramonės, žemės ūkio ir žuvininkystės produktams, pasiūlymas. |Teisinis pagrindas 26 str. |Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. |Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl šios (-ių) priežasties (-čių). |Siūlomos priemonės atitinka veiksmų programos „Muitinė 2007“ tikslus. |Šis priemonių paketas atitinka principus, kurių tikslas yra supaprastinti užsienio prekybą vykdančių subjektų veiklą, ir Komisijos komunikatą dėl autonominių Bendrojo muitų tarifo muitų taikymo sustabdymo ir kvotų. |Pasirinkta priemonė |Siūloma priemonė – reglamentas. |Kitos priemonės būtų netinkamos dėl toliau nurodytos (-ų) priežasties (-čių). Pagal EB sutarties 26 straipsnį autonominių muitų tarifų taikymo sustabdymą ir kvotas, remdamasi Komisijos pasiūlymu, kvalifikuota balsų dauguma tvirtina Taryba. |4) POVEIKIS BIUDžETUI |Nesurinkti muitai. |5) PAPILDOMA INFORMACIJA |Supaprastinimas |Pasiūlyme numatoma supaprastinti teisės aktus. |Siūlomo reglamento priede bus paskelbtas diferencinis visų sustabdytų autonominių muitų sąrašas. |PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1255/96, laikinai sustabdantį autonominių Bendrojo muitų tarifo muitų taikymą tam tikriems pramonės, žemės ūkio ir žuvininkystės produktamsEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 26 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[1],kadangi:(1) Bendrija yra suinteresuota iš dalies arba visiškai sustabdyti autonominių Bendrojo muitų tarifo muitų taikymą tam tikriems naujiems produktams, neišvardytiems Tarybos reglamento (EB) Nr. 1255/96[2] priede.(2) Kai kurie minėtame reglamente išvardyti produktai turėtų būti išbraukti iš priedo sąrašo, kadangi Bendrija nebesuinteresuota jiems pratęsti autonominių Bendrojo muitų tarifo muitų taikymo sustabdymą arba kadangi būtina pakeisti produktų aprašymą siekiant atsižvelgti į techninį produktų tobulinimą ir ekonomines rinkos tendencijas.(3) Todėl produktai, kurių aprašymą būtina keisti, turėtų būti laikomi naujais produktais.(4) Priemonė turėtų galioti nuo 2006 m. liepos 1 d. iki 2008 m. gruodžio 31 d. siekiant šiuo laikotarpiu atlikti atskirų autonominių muitų taikymo sustabdymo atvejų ekonominius tyrimus. Aštuoneri patirties metai parodė, kad būtina nustatyti autonominių muitų taikymo sustabdymo galiojimo pabaigos datą šio reglamento priede išvardytiems produktams siekiant užtikrinti, jog būtų atsižvelgiama į technologinius ir ekonominius pokyčius. Šios nuostatos neturėtų sutrukdyti anksčiau nutraukti tam tikras priemones arba pratęsti jų taikymą pasibaigus šiam laikotarpiui, jeigu pateikiamos ekonominės priežastys atsižvelgiant į Komisijos komunikate dėl autonominių Bendrojo muitų tarifo muitų taikymo sustabdymo ir kvotų[3] nustatytus principus.(5) Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1255/96 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas.(6) Kadangi šis reglamentas turi būti taikomas nuo 2006 m. liepos 1 d., jis turėtų įsigalioti iš karto,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamento (EB) Nr. 1255/96 priedas iš dalies keičiamas taip:1.  Įrašomas šio reglamento I priede pateiktas tekstas;2.  Išbraukiami produktai, kurių kodai yra nurodyti šio reglamento II priede.2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.Jis taikomas nuo 2006 m. liepos 1 d.Tačiau produktams, klasifikuojamiems TARIC kodais 5205 31 00 10 ir 8414 30 89 20, jis taikomas nuo 2006 m. sausio 1 d.Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkasI PRIEDASKN kodas | TARIC | Aprašymas | Autonominio muito tarifas | Galiojimo laikotarpis |ex 2904 90 85 | 40 | 3-Bromo-5-nitro-trifluormetilbenzenas | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 2909 19 00 | 40 | Bis(2-etoksietil)eteris | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 2912 29 00 | 20 | p-Fenilbenzaldehidas | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 2916 12 90 | 40 | 2,4-Di-tert-pentil-6[1-(3,5-di-tert-pentil-2-hidroksifenil)etil]fenilakrilatas | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 2921 42 10 | 35 | 2-Nitroanilinas | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 2921 42 10 | 45 | 2,4,5-Trichloranilinas | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 2921 43 00 | 40 | 4-Aminotoluen-3-sulfonrūgštis | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 2921 51 19 | 30 | 2-Metil-p-fenilendiaminsulfatas | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 2922 29 00 | 25 | 5-Amino-o-krezolis | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 2922 49 95 | 50 | D-(-)-Dihidrofenilglicinas | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 2927 00 00 | 60 | 4,4'-Diciano-4,4'-azodivalerijonų rūgštis | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 2930 90 70 | 76 | 2,2’-Ditiodibenzenkarboksirūgštis | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 2930 90 70 | 77 | 4-[4-(2-Propeniloksi)fenilsulfonil]fenolis | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 2931 00 95 | 96 | 3-(Hidroksifenilfosfinoil)propiono rūgštis | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 2931 00 95 | 97 | Kalio 4-tolilfosfinato vandeninis tirpalas | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 2932 29 85 | 80 | Giberelino rūgštis, kurios minimalus grynumas – 88 % masės | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 2933 19 90 | 50 | Fenpiroksimatas (ISO) | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 2934 99 90 | 85 | Aprepitantas (INN) | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 2935 00 90 | 81 | 4-Amino-N-(4-aminofenil)benzensulfonamidas | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 2935 00 90 | 82 | N-(5,7-Dimetoksi[1,2,4]triazolo[1,5-a]pirimidin-2-il)-2-metoksi-4-(trifluorometil)piridin-3-sulfonamidas | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 3204 15 00 | 60 | Mėlyni kubiniai 4 dažikliai C.I. | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 3204 19 00 | 81 | 6,11-Difluoro-3,3-di(4-metoksifenil)-13,13-dimetil-3,13-dihidrobenzo[h]indeno[2,1-f]chrominas | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 3204 19 00 | 82 | 3-(4-Fluorofenil)-3-(4-piperidinofenil)-13,13-dimetil-3,13-dihidrobenzo[h]indeno[2,1-f]chrominas | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 3204 19 00 | 83 | 6,7-Dimetoksi-11-ciano-3,3-di-(4-metoksifenil)-13,13-dimetil-3,13-dihidrobenzo[h]indeno[2,1-f]chrominas | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 3207 30 00 | 10 | Preparatas, kurio sudėtyje: sidabras sudaro ne daugiau kaip 85 % masės paladis sudaro ne daugiau kaip 2 % masės yra bario titanato, terpineolio ir etilceliuliozės, naudojamos šilkografijoje gaminant daugiasluoksnius keraminius kondensatorius (1) | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 3402 13 00 | 10 | Vinilkopolimerinė paviršinio aktyvumo medžiaga, kurios pagrindas yra polipropilenglikolis | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 3506 91 00 | 30 | Dviejų komponentų epoksidinių klijų, disperguotų tirpiklyje, mikrokapsulės | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 3707 10 00 | 30 | Preparatas, kurio pagrindinės sudėtinės dalys yra šviesai jautrus akrilas, kurio sudėtyje yra polimero, kurio sudėtyje yra spalvos pigmentų, 2-metoksi-1-metiletilacetato ir cikloheksanono ir kurio sudėtyje yra arba nėra etil-3-etoksipropionato | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 3811 90 00 | 10 | Dinonilnaftalensulfonrūgšties druska mineralinėje alyvoje | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 3815 90 90 | 16 | Iniciatorius, kurio pagrindinė sudėtinė dalis yra dimetilaminopropilo karbamidas, naudojamas gaminant poliuretano putų sistemas (1) | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 3819 00 00 | 20 | Ugniai atsparus hidraulinis skystis, kurio pagrindinė sudėtinė dalis yra fosfato esteris | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 3824 90 99 | 12 | Tetrafluoretileno oligomeras, turintis vieną jodetilio galinę grupę | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 3824 90 99 | 27 | Preparatas, kurio pagrindinės sudėtinės dalys yra: 2-pentanonas, 4-metil-O,O',O''-(metilsililidinas)trioksimas ir 4-metil-2-butanon-O, O',O'' ,O'''-silano tetrail tetraoksimas | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 3824 90 99 | 34 | Kristalinių vaškinių miltelių pavidalo fitosterolių mišinys, kurio sudėtyje esantis sitosterolis sudaro ne mažiau kaip 36 % masės arba daugiau, bet ne daugiau kaip 79 %, sitostanolis – 15 % masės arba daugiau, bet ne daugiau kaip 34 %, kampesterolis – 4 % masės arba daugiau, bet ne daugiau kaip 25 %, kampestanolis – 0 % masės arba daugiau, bet ne daugiau kaip 14 % | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 3824 90 99 | 90 | Lydyto aliumosilikato, kurio sudėtyje yra 65–80 % amorfinio aliumosilikato, turinčio tokias savybes: lydymosi temperatūra yra 1600 °C–1800 °C, tankis–0.6 - 0.8 g/cm3, tuščiavidurės sferos, naudojamos gaminant variklinių transporto priemonių dalelių filtrus (1) | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 3904 61 00 | 60 | Politetrafluoretileno (PTFE), natrio chlorido ir nejoninės paviršinio aktyvumo medžiagos mišinys | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 3907 20 21 | 20 | Tetrahidrafurano kopolimeras ir tetrahidro-3-metilfuranas, kurio vidutinė molekulinė masė yra 3500 (± 100) | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 3907 30 00 | 50 | Skysta epoksidinė derva, susidedanti iš 2-propenenitrilo/1,3-butadieno-epoksido kopolimero, kurios sudėtyje nėra jokio tirpiklio, kurio sudėtyje būtų: cinko borato hidrato, kuris sudarytų ne daugiau kaip 40 % masės, stibio trioksido, kuris sudarytų ne daugiau kaip 5 % masės | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 3907 99 19 | 40 | Izoftalio rūgšties ir 5-natriosulfoizoftalio rūgšties kopolimeras, kurio sudėtyje yra cikloheksandimetanolio bei dietilenglikolio | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 3912 90 10 | 20 | Hidroksipropilo metilceliuliozės ftalatas | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 3917 32 39 | 30 | Nuo šilumos susitraukiantis polistireno vamzdelis, naudojamas gaminant cinko–anglies baterijas (1) | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 3919 90 31 | 15 | Polietilentereftalato plėvelė, kurios viena pusė padengta spalvotu sluoksniu, kita lipniu sluoksniu, o abi pusės, apsaugine plėvele, kurios bendras storis, 100 (± 10) µm, ritinėlių pavidalo, naudojama gaminant optinius filtrus (1) | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 3920 62 19 | 77 | Lakštas iš polietilentereftalato, kuris susideda iš: šilumai jautrių sluoksnių, kuriuos pakaitinus atsiranda pagrindinės spalvos, šviesą atspindintis sluoksnis, apsauginis sluoksnis, , naudojamas polichromatiniuose terminiuose spausdintuvuose (1) | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 3920 99 90 | 10 | Biologiškai skylantis lakštas, kurio storis neviršija 1 mm ir kurio sudėtyje esantis krakmolas sudaro 90 % (± 5 %) masės, sintetinis polimeras 10 % (± 5 %) masės ir stearino rūgštis 0.5 % (± 0.5 %) masės | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 3926 90 98 | 40 | Tuščiavidurės izooktilakrilato ir akrilo rūgšties kopolimero mikrosferos, kurių skersmuo yra ne mažesnis kaip 10 µm, bet ne didesnis kaip 1000 µm, disperguotos vandenyje | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 5205 31 00 | 10 | Balintos medvilnės šešiagijai antriniai verpalai, kurių atskiro pirminio verpalo ilginis tankis ne mažesnis kaip 925 decitekso, bet ne didesnis kaip 989 decitekso, skirtas tamponams gaminti (1) | 0 % | 1.1.2006 - 31.12.2008 |ex 6805 10 00 ex 6805 20 00 ex 6805 30 80 | 10 10 10 | Abrazyvas, susidedantis iš vienodos formos dalelių, ant laikiklio | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 7019 90 99 | 30 | Aukšto modulio stiklo virvutė (K), įmirkyta guma, gauta iš susuktų aukšto modulio stiklo siūlų, padengta lateksu, kurio sudėtyje yra rezorcinolio formaldehido dervos, kurios sudėtyje yra arba nėra vinilpiridino ir (arba) hidrinto akrilnitrilo butadieninio kaučiuko (HNBR) | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 8305 20 00 | 10 | Sąsagėlės, kurių plotis – 12 mm (± 1 mm), o gylis – 8 mm (± 1 mm), naudojamos kopijavimo aparatuose ir spausdintuvuose (1) | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 8414 30 89 | 20 | Transporto priemonių oro kondicionavimo sistemos dalis, sudaryta iš atvirojo veleno stūmoklinio kompresoriaus, kurio galia didesnė kaip 0,4 kW, bet ne didesnė kaip 10 kW | 0 % | 1.1.2006 - 31.12.2008 |ex 8414 90 00 | 40 | Pavaros dalis, skirta montuoti į kelių autotransporto priemonių oro kondicionavimo įrenginių kompresorius (1) | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 8505 11 00 | 33 | Magnetai, sudaryti iš neodimio, geležies ir boro lydinio, stačiakampio suapvalintais kampais formos, kurių matmenys ne didesni kaip 15 x 10 x 2 mm, arba disko formos, kurių skersmuo ne didesnis kaip 90 mm, su skyle centre arba be jos | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 8505 20 00 | 20 | Elektromagnetinė spyruoklinė sankaba, kurios skersmuo ne didesnis kaip 40 mm, skirta kopijavimo aparatams ir spausdintuvams, įskaitant daugiafunkcinius kopijavimo aparatus, gaminti (1) | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 8505 20 00 | 30 | Elektromagnetinė sankaba, skirta naudoti kelių autotransporto priemonių oro kondicionavimo įrenginių kompresoriams gaminti (1) | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 8529 90 81 | 45 | Integrinis grandynas su televizijos signalo geba, turintis kanalų dekoderio lustą, imtuvinio derintuvo lustą, galios valdymo lustą, GSM filtrus ir atskirus bei įmontuotus pasyvius grandinės elementus, skirtus priimti skaitmeninius transliuojamus DVB-T ir DVB-H formatais vaizdo signalus | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |(1) | Įvežant šiai subpozicijai priskiriamus produktus taikomos sąlygos, nustatytos atitinkamuose Bendrijos teisės aktuose (žr. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93 (OL L 253, 1993 10 11, 71 p.) 291–300 straipsnius). |II PRIEDASKN kodas | TARIC |ex 2903 30 80 | 60 |ex 2924 19 00 | 20 |ex 3811 90 00 | 10 |ex 8414 30 89 | 20 |ex 8505 11 00 | 33 |TEISINĘ GALIĄ TURINTI FINANSINĖ PAŽYMA, SKIRTA PASIŪLYMAMS, KURIŲ POVEIKIS BIUDŽETUI SUSIJĘS IŠIMTINAI SU PAJAMOMIS1. PASIŪLYMO PAVADINIMAS:Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1255/96, laikinai sustabdantį autonominių Bendrojo muitų tarifo muitų taikymą tam tikriems pramonės, žemės ūkio ir žuvininkystės produktams, pasiūlymas.2. BIUDŽETO EILUTĖS:Skyrius ir straipsnis: 12 skyriaus 120 straipsnis.2006, 2007 ir 2008 metams biudžete numatyta suma: 9,8 milijono per metus.3. FINANSINIS POVEIKIS( Pasiūlymas neturi finansinio poveikio( Pasiūlymas daro finansinį poveikį ne išlaidoms, o pajamoms; poveikis yra toks:(mln. EUR vienos dešimtosios tikslumu)Biudžeto eilutė | Pajamos[4] | 6 mėnesių laikotarpis, kurio pradžia metai/mėnuo/diena | [2006, 2007 ir 2008 m.] |120 straipsnis | Poveikis nuosaviems ištekliams | 2006/07/01–2008/12/31 | – 9,8 milijono per metus |4. KOVOS SU SUKČIAVIMU PRIEMONĖSBus atlikti kai kurių produktų, kuriems taikomas šis Tarybos reglamentas, patikrinimai dėl jų galutinio vartojimo remiantis Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93, išdėstančio Bendrijos muitinės kodekso įgyvendinimo nuostatas, 291–300 straipsniais.5. KITOS PASTABOSSiekiant sumažinti ekonomines problemas buvo nustatyta galiojimo pabaigos data.Šiame pasiūlyme pateikti privalomi galiojančio reglamento daliniai pakeitimai siekiant atsižvelgti į:1. pateiktus ir patvirtintus naujus prašymus dėl muitų taikymo sustabdymo;2. techninį produktų tobulinimą ir ekonomines rinkos tendencijas, dėl kurių panaikinamas tam tikrų galiojančių muitų taikymo sustabdymas.PapildymasBe dalinių pakeitimų, susijusių su KN kodų pakeitimais, priede pateikiami 52 nauji produktai. Dėl šių muitų taikymo sustabdymo nesurinkti muitai, apskaičiuoti pagal numatomą importą į prašančiąją valstybę narę 2006, 2007 ir 2008 m., sudaro 7,3 mln. eurų per metus.Tačiau remiantis ankstesnių metų statistiniais duomenimis šią sumą reikėtų padidinti taikant vidutinį koeficientą, kurio apskaičiuotas dydis yra 1,8, siekiant atsižvelgti į importą į kitas valstybes nares, taikančias tų pačių muitų taikymo sustabdymą. Tai reiškia, jog pajamos sumažės maždaug 13,2 mln. eurų per metus .Išbraukimas iš priedo:Atsižvelgiant į pakartotinį muito įvedimą iš šio priedo buvo išbraukti 2 produktai. Tai reiškia išteklių padidėjimą 0,1 mln. eurų , apskaičiuotą remiantis prašymais dėl muitų taikymo sustabdymo arba turimais statistiniais duomenimis (2004 m.).Numatomos šių veiksmų išlaidosRemiantis turimais statistiniais duomenimis (2004 m.) galima apskaičiuoti, kad dėl šio reglamento pajamos sumažės 13,2 – 0,1 = 13,1 mln. eurų (bendra suma, įskaitant dėl muito mokesčių surinkimo patiriamas išlaidas) x 0,75 = 9,8 mln. eurų per metus laikotarpiu nuo 2006 07 01 iki 2008 12 31 .Tradicinių nuosavų išteklių trūkumą valstybėms narėms reikės kompensuoti padidinant BNP įmokas.[1] OL C [], [], [] p.[2] OL L 158, 1996 6 29, 1 p. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 300/2006 (OL L 56, 2006 2 25, 1 p.).[3] OL C 128, 1998 4 25, 2 p.[4] Tradicinių nuosavų išteklių atveju (žemės ūkio mokesčiai, cukraus mokesčiai, muitai) turi būti nurodytos grynosios sumos, t. y. bendros sumos atskaičius 25 % surinkimo išlaidų.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52008PC0410

Pasiūlymas Tarybos reglamentas kuriuo nutraukiama naujo eksportuotojo peržiūra, pradėta pagal Reglamentą (EB) Nr. 130/2006, nustatantį galutinį antidempingo muitą Kinijos Liaudies Respublikos kilmės vyno rūgšties importui  /* KOM/2008/0410 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 2008.6.30KOM(2008) 410 galutinisPasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo nutraukiama naujo eksportuotojo peržiūra, pradėta pagal Reglamentą (EB) Nr. 130/2006, nustatantį galutinį antidempingo muitą Kinijos Liaudies Respublikos kilmės vyno rūgšties importui(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1.  PASIūLYMO APLINKYBėS2.  Pasiūlymo pagrindas ir tikslaiŠis pasiūlymas yra susijęs su 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (toliau – pagrindinis reglamentas), taikymu.-  Bendrosios aplinkybėsŠis pasiūlymas pateikiamas atsižvelgiant į pagrindinio reglamento įgyvendinimą ir yra parengtas remiantis tyrimu, atliktu pagal pagrindiniame reglamente nustatytus esminius ir procedūrinius reikalavimus.-  Pasiūlymo srityje taikomos nuostatos2006 m. sausio 23 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 130/2006, nustatantis galutinį antidempingo muitą Kinijos Liaudies Respublikos kilmės vyno rūgšties importui.-  Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslaisNetaikytina.3.  KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS4.  Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimisSu tyrimu susijusios suinteresuotosios šalys turėjo galimybę ginti savo interesus atliekant tyrimą pagal pagrindinio reglamento nuostatas.-  Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimasNepriklausomo tyrimo neprireikė.-  Poveikio vertinimasŠis pasiūlymas pateikiamas įgyvendinant pagrindinį reglamentą.Pagrindiniame reglamente nenumatytas bendras poveikio vertinimas, tačiau jame yra pateiktas išsamus būtinų įvertinti sąlygų sąrašas.5.  TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI6.  Siūlomų veiksmų santrauka2006 m. sausio 23 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 130/2006 Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės vyno rūgščiai (toliau – pirminis tyrimas).2007 m. lapkričio 30 d. Komisija inicijavo naujojo eksportuotojo peržiūrą dėl vieno Kinijos Liaudies Respublikos eksportuojančio gamintojo. Inicijuota peržiūra, pradėta paskelbiant Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1406/2007, buvo grindžiama vieno eksportuojančio gamintojo pateiktais prima facie įrodymais, kad šis eksportuojantis gamintojas:-  neeksportavo vyno rūgšties prieš tai ar per pradinio tyrimo tiriamąjį laikotarpį;-  nėra susijęs su jokiu eksportuojančiu gamintoju, kuriam taikomos Tarybos reglamentu 130/2006 nustatytos priemonės;-  pradėjo eksportuoti vyno rūgštį į Bendriją pasibaigus pirminio tyrimo tiriamajam laikotarpiui.Pridėtu Komisijos pasiūlymu dėl Tarybos reglamento nutraukiama ši naujo eksportuotojo peržiūra, nes tyrimas parodė, kad eksportuojantis gamintojas neeksportavo vyno rūgšties į Bendriją pasibaigus pirminio tyrimo tiriamajam laikotarpiui.Tarybai siūloma priimti pridedamą reglamento pasiūlymą, kuris turėtų būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .-  Teisinis pagrindas1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2117/2005.-  Subsidiarumo principasPasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas.-  Proporcingumo principasPasiūlymas atitinka proporcingumo principą, nes veiksmų pobūdis yra aprašomas minėtame pagrindiniame reglamente, nesuteikiant galimybės taikyti nacionalinį sprendimą.Nuoroda apie Bendrijai, šalių vyriausybėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms, ūkinės veiklos vykdytojams ir piliečiams tenkančios finansinės bei administracinės naštos mažinimą ir jos proporcingumą pasiūlymo tikslui netaikoma.-  Pasirinkta priemonėSiūloma priemonė – reglamentas.Kitos priemonės būtų netinkamos todėl, kad minėtame pagrindiniame reglamente kitos galimybės nenumatytos.7.  POVEIKIS BIUDžETUIPasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui.PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo nutraukiama naujo eksportuotojo peržiūra, pradėta pagal Reglamentą (EB) Nr. 130/2006, nustatantį galutinį antidempingo muitą Kinijos Liaudies Respublikos kilmės vyno rūgšties importuiEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių[1] (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 4 dalį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasitarus su Patariamuoju komitetu,kadangi:1. GALIOJANČIOS PRIEMONĖS(1) Reglamentu (EB) Nr. 130/2006[2] Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės vyno rūgšties importui (toliau – pirminis tyrimas). Galiojančias priemones sudaro 34,9 % ad valorem muito norma, išskyrus kelias konkrečiai nurodytas bendroves, kurioms taikomos individualios muito normos.(2) Po pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalyje numatytos tarpinės peržiūros Taryba Reglamentu (EB) Nr. 150/2008[3]iš dalies pakeitė priemonių taikymo sritį.2. DABARTINIS TYRIMAS2.1. Prašymas atlikti peržiūrą(3) Nustačiusi galutines antidempingo priemones Komisija gavo prašymą atlikti naujo eksportuotojo peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 4 dalį. Prašymas buvo grindžiamas teigimu, kad eksportuojantis gamintojas „Fuyang Genebest Chemical Industry Co Ltd.“ (toliau – pareiškėjas):-  neeksportavo vyno rūgšties prieš tai ar per pradinio tyrimo tiriamąjį laikotarpį;-  nėra susijęs su jokiu eksportuojančiu gamintoju, kuriam taikomos Reglamentu (EB) Nr. 130/2006 nustatytos priemonės;-  pradėjo eksportuoti vyno rūgštį į Bendriją pasibaigus pirminio tyrimo tiriamajam laikotarpiui;-  veikia rinkos ekonomikos sąlygomis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte, arba prašo taikyti individualų režimą pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalį.2.2. Naujo eksportuotojo peržiūros inicijavimas(4) Komisija išnagrinėjo pareiškėjo pateiktus prima facie įrodymus ir nusprendė, kad jų pakanka pagrįstai inicijuoti peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 4 dalį. Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir suteikusi galimybę atitinkamai Bendrijos pramonės šakai pateikti pastabų, Komisija Reglamentu (EB) Nr. 1406/2007[4] inicijavo Reglamento (EB) Nr. 130/2006 peržiūrą dėl pareiškėjo.(5) Pagal Komisijos reglamento 1406/2007 2 straipsnį buvo panaikintas antidempingo muitas, nustatytas Reglamentu (EB) Nr. 130/2006 importuojamai pareiškėjo pagamintai vyno rūgščiai. Tuo pat metu pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5 dalį muitinėms buvo nurodyta imtis reikalingų veiksmų importuojamai pareiškėjo gaminamai vyno rūgščiai registruoti.2.3. Nagrinėjamasis produktas(6) Šioje peržiūroje nagrinėjamasis produktas yra vyno rūgštis, t.y. tas pats produktas kaip ir pirminiame tyrime, tačiau jam taikomas Reglamentu (EB) Nr. 150/2008 nustatytas taikymo srities apribojimas.2.4. Suinteresuotosios šalys(7) Komisija oficialiai pranešė Bendrijos pramonei, pareiškėjui ir eksportuojančios šalies atstovams apie peržiūros inicijavimą. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pateikti savo nuomonę raštu ir būti išklausytoms.(8) Komisija taip pat išsiuntė pareiškėjui rinkos ekonomikos režimo reikalavimo formą bei klausimyną ir per nustatytą laikotarpį gavo atsakymą.(9) Komisija gavo ir patikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, buvo reikalinga tyrimui atlikti, ir surengė tikrinamąjį vizitą šio pareiškėjo patalpose.2.5. Peržiūros tiriamasis laikotarpis(10) Atliekant dempingo tyrimą buvo nagrinėjamas 2006 m. balandžio 1 d.–2007 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL).3. TYRIMO REZULTATAI3.1. Nustatyti faktai(11) Klausimyno atsakyme buvo nurodytas eksporto pardavimo sandorių, kurie buvo tokie patys kaip pareiškėjo peržiūrai pateikta informacija, ir kurie buvo tariamai skirti Bendrijai, skaičius.(12) Tyrimas parodė, kad pareiškėjas per PTL tiesiogiai neeksportavo nagrinėjamojo produkto (nustatyto 2.3 skirsnyje). Eksporto sandorius sudarė nepriklausomas KLR prekybininkas, kuriam pareiškėjas išdavė savo šalies sąskaitą faktūrą. Pareiškėjas galėjo pateikti tik muitinės deklaracijos formas, kuriose buvo nurodyta, kad prekės eksportuotos iš KLR, bet nenurodyta eksporto paskirties vieta. Šio prekybininko patalpose buvo atliktas tolesnis tyrimas tam, kad būtų gauti ir patikrinti būtini tariamo eksporto į Bendriją įrodymai.(13) Atlikus eksporto dokumentų patikrinimą nepaaiškėjo, ar prekės buvo išleistos į laisvą apyvartą Bendrijoje. Prekės buvo iškrautos dviejuose Bendrijos uostuose, tačiau sąskaitos faktūros buvo adresuotos klientui, įsikūrusiam trečiojoje šalyje, o ne Bendrijoje. Prekybininkas patvirtino, kad prekių galutinė paskirties vieta buvo ne Bendrijoje, o trečiojoje šalyje, kurioje įsikūręs galutinis klientas.(14) Taip pat buvo išanalizuoti Eurostato statistiniai vyno rūgšties importo duomenys. Importo duomenų analizė patvirtino, kad pareiškėjo eksportuotos prekės nebuvo išleistos į laisvą apyvartą Bendrijoje.3.2. Išvada(15) Remiantis minėtais nustatytais faktais buvo padaryta išvada, kad pareiškėjas negalėjo įrodyti, jog atitiko kriterijus, kad pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 4 dalį būtų laikomas nauju eksportuotoju.(16) Šios peržiūros tikslas buvo nustatyti pareiškėjo individualaus dempingo skirtumą, kuris tariamai skyrėsi nuo šiuo metu iš KLR importuojamam nagrinėjamajam produktui taikomo dempingo skirtumo kitiems eksportuotojams. Prašymas iš esmės buvo pagrįstas teigimu, kad pareiškėjas pradėjo eksportuoti vyno rūgštį į Bendriją pasibaigus pirminio tyrimo tiriamajam laikotarpiui ir vykdė tokį eksportą į Bendriją per PTL.(17) Tyrimo išvada buvo ta, kad, kadangi per PTL į Bendriją nebuvo vykdomas eksportas, Komisija negalėjo nustatyti, ar pareiškėjo individualus dempingo skirtumas iš tiesų skyrėsi nuo pirminiame tyrime nustatyto dempingo skirtumo kitiems eksportuotojams. Todėl pareiškėjo prašymas turėtų būti atmestas, o naujo eksportuotojo peržiūra nutraukta. Per pirminį tyrimą nustatytas antidempingo muitas kitiems eksportuotojams, t. y. 34,9 %, turėtų būti toliau taikomas pareiškėjui.4. ANTIDEMPINGO MUITO TAIKYMAS ATGALINE DATA(18) Atsižvelgiant į minėtus nustatytus faktus, pareiškėjo eksportuojamam nagrinėjamajam produktui taikytinas antidempingo muitas taikomas atgaline data, o tas produktas registruojamas pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 1406/2007 3 straipsnį.5. BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS(19) Pareiškėjui, Bendrijos pramonei ir eksportuojančios šalies atstovams pranešta apie pagrindinius faktus ir aplinkybes, kuriomis remiantis padarytos minėtos išvados, ir jiems suteikta galimybė pateikti pastabų. Negauta pastabų, dėl kurių būtų galima pakeisti minėtas išvadas.(20) Ši peržiūra neturi įtakos datai, nuo kurios Reglamentu (EB) Nr. 130/2006 su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 150/2008, nustatytų priemonių galiojimo laikas pasibaigs pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnis1. Komisijos reglamentu (EB) 1406/2007 inicijuota naujo eksportuotojo peržiūra nutraukiama ir pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 130/2006 su pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 150/2008, 1 straipsnį Kinijos Liaudies Respublikos „visoms kitoms bendrovėms“ taikomas antidempingo muitas nustatomas importuojamiems produktams, nurodytiems Komisijos reglamento (EB) Nr. 1406/2007 1 straipsnyje.2. Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 130/2006 su pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 150/2008, 1 straipsnio 2 dalį Kinijos Liaudies Respublikos „visoms kitoms bendrovėms“ taikomas antidempingo muitas renkamas nuo 2007 m. gruodžio 1 d. už importuotą vyno rūgštį, kuri užregistruota pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 1406/2007 3 straipsnį.3. Muitinei nurodoma nebevykdyti registracijos pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 1406/2007 3 straipsnį.4. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkas [1] OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (OL L 340, 2005 12 23, p. 17).[2] OL L 23, 2006 1 27, p. 1.[3] OL L 48, 2008 2 22, p. 1.[4] OL L 312, 2007 11 30, p. 12.