               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2015 10 02
            COM(2015) 482 final
            2015/0232(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi pagal Europos Sąjungos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos susitarimą dėl paprastesnės trumpalaikių vizų išdavimo Žaliojo Kyšulio Respublikos ir Europos Sąjungos piliečiams tvarkos įsteigtame jungtiniame komitete, dėl Susitarimo įgyvendinimo bendrųjų gairių priėmimo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               2014 m. gruodžio 1 d. įsigaliojo Europos Sąjungos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos susitarimas dėl paprastesnės trumpalaikių vizų išdavimo Žaliojo Kyšulio Respublikos ir Europos Sąjungos piliečiams tvarkos. Siekiant supaprastinti vizų išdavimo Žaliojo Kyšulio ir ES piliečiams tvarką, Susitarime abipusiškumo pagrindu nustatytos teisiškai privalomos teisės ir prievolės. Susitarimo 10 straipsniu įsteigtas jungtinis komitetas, kuriam pavesta stebėti, kaip įgyvendinamas Susitarimas.

               Reikia parengti šiam Susitarimui skirtas bendrąsias gaires, siekiant užtikrinti, kad valstybių narių ir Žaliojo Kyšulio Respublikos konsulatai visiškai darniai įgyvendintų Vizų režimo supaprastinimo susitarimą, ir paaiškinti ryšį tarp to Susitarimo nuostatų ir susitariančiųjų šalių nuostatų, toliau taikomų su vizomis susijusiems klausimams, nepatenkantiems į Susitarimo taikymo sritį.

               Įgyvendinimo gairės, kurias reikia priimti, nebus įtrauktos į Susitarimą, vis dėlto diplomatinio ir konsulinio korpuso darbuotojams primygtinai rekomenduojama nuosekliai jomis vadovautis įgyvendinant Susitarimo nuostatas.

               Gairės parengtos remiantis Susitarimu, į kurį įtrauktos nuostatos dėl paprastesnės vizų išdavimo tvarkos, susijusios su ne ilgesniu nei 90 dienų per 180 dienų laikotarpį Žaliojo Kyšulio ir ES piliečių buvimu Šengeno erdvėje, taip pat su ES teisės aktais bendros vizų politikos srityje, pavyzdžiui, Vizų kodeksu.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

               Gairėse, kurios turi būti priimtos atsižvelgiant į Komisijos atstovui jungtiniame komitete pagal šį pasiūlymą suteiktus įgaliojimus, turėtų būti išsamiai paaiškintos Susitarimo nuostatos ir pateiktos jo įgyvendinimo gairės.

               Gairėse atsižvelgiama į Vizų kodekso ir kitų ES vizų politikos srityje galiojančių teisės aktų nuostatas, siekiant užtikrinti, kad valstybių narių konsuliniai darbuotojai, įgyvendindami Vizų režimo supaprastinimo susitarimo nuostatas, veiktų laikydamiesi ES vizų acquis nuostatų.

               Jei tas pats klausimas reglamentuojamas ir Susitarimo, ir Vizų kodekso, Susitarimo nuostatos laikomos viršesnėmis.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

                  Prie šio Tarybos sprendimo pasiūlymo pridėtos gairės yra konsultacijų su valstybėmis narėmis, kurios buvo vykdomos 2015 m. balandžio 7 d. ir gegužės 11 d. įvykusiuose Vizų darbo grupės posėdžiuose, rezultatas. Dėl šių gairių 2014 m. lapkričio mėn. Komisija konsultavosi su atsakingomis Žaliojo Kyšulio valdžios institucijoms.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

               Šis pasiūlymas neturi poveikio ES biudžetui.

               2015/0232 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi pagal Europos Sąjungos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos susitarimą dėl paprastesnės trumpalaikių vizų išdavimo Žaliojo Kyšulio Respublikos ir Europos Sąjungos piliečiams tvarkos įsteigtame jungtiniame komitete, dėl Susitarimo įgyvendinimo bendrųjų gairių priėmimo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 218 straipsnio 9 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)jungtinis komitetas buvo įsteigtas pagal Europos Sąjungos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos susitarimo dėl paprastesnės trumpalaikių vizų išdavimo Žaliojo Kyšulio Respublikos ir Europos Sąjungos piliečiams tvarkos (toliau – Susitarimas) 10 straipsnį. Jame numatyta, kad jungtinis komitetas turi visų pirma prižiūrėti, kaip įgyvendinamas Susitarimas;

               (2)Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 810/2009 nustatyta tvarka ir sąlygos, susijusios su vizų išdavimu, siekiant vykti tranzitu per valstybių narių teritoriją arba būti joje ne ilgiau kaip 90 dienų per bet kurį 180 dienų laikotarpį;

               (3)reikia parengti bendrąsias gaires, siekiant užtikrinti, kad valstybių narių ir Žaliojo Kyšulio Respublikos konsulatai visiškai darniai įgyvendintų Susitarimą, ir paaiškinti ryšį tarp Susitarimo nuostatų ir susitariančiųjų šalių nuostatų, toliau taikomų su vizomis susijusiems klausimams, nepatenkantiems į Susitarimo taikymo sritį;

               (4)tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi jungtiniame komitete, dėl Susitarimo įgyvendinimo bendrųjų gairių priėmimo,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi pagal Europos Sąjungos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos susitarimą dėl paprastesnės trumpalaikių vizų išdavimo Žaliojo Kyšulio Respublikos ir Europos Sąjungos piliečiams tvarkos įsteigtame jungtiniame komitete, dėl Susitarimo įgyvendinimo bendrųjų gairių priėmimo grindžiama prie šio sprendimo pridedamu jungtinio komiteto sprendimo projektu.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2015 10 02
            COM(2015) 482 final
            PRIEDAS
            Pasiūlymas dėl Tarybos sprendimokuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasipagal Europos Sąjungos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos susitarimądėl paprastesnės trumpalaikių vizų išdavimoŽaliojo Kyšulio Respublikos ir Europos Sąjungos piliečiamstvarkos įsteigtame jungtiniame komitete,dėl Susitarimo įgyvendinimo bendrųjų gairių priėmimo

               PRIEDAS

               Pasiūlymas dėl Tarybos sprendimo
                  kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi
                  pagal Europos Sąjungos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos susitarimą
                  dėl paprastesnės trumpalaikių vizų išdavimo
                  Žaliojo Kyšulio Respublikos ir Europos Sąjungos piliečiams
                  tvarkos įsteigtame jungtiniame komitete,
                  dėl Susitarimo įgyvendinimo bendrųjų gairių priėmimo

               PROJEKTAS

               JUNGTINIO KOMITETO, ĮSTEIGTO PAGAL EUROPOS SĄJUNGOS IR ŽALIOJO KYŠULIO SUSITARIMĄ DĖL PAPRASTESNĖS TRUMPALAIKIŲ VIZŲ IŠDAVIMO ŽALIOJO KYŠULIO RESPUBLIKOS IR EUROPOS SĄJUNGOS PILIEČIAMS TVARKOS, SPRENDIMAS NR. 1/2015

                …….

               dėl Susitarimo įgyvendinimo bendrųjų gairių priėmimo

               JUNGTINIS KOMITETAS,

               atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Žaliojo Kyšulio susitarimą dėl paprastesnės trumpalaikių vizų išdavimo Žaliojo Kyšulio Respublikos ir Europos Sąjungos piliečiams tvarkos (toliau – Susitarimas), ypač į jo 10 straipsnį,

               kadangi Susitarimas įsigaliojo 2014 m. gruodžio 1 d.,

               NUSPRENDĖ:

               1 straipsnis

               Šio sprendimo priede nustatomos Europos Sąjungos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos susitarimo dėl paprastesnės trumpalaikių vizų išdavimo Žaliojo Kyšulio Respublikos ir Europos Sąjungos piliečiams tvarkos įgyvendinimo bendrosios gairės.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

               Priimta …

               Europos Sąjungos vardu

                     Žaliojo Kyšulio Respublikos vardu

               PRIEDAS

               EUROPOS SĄJUNGOS IR ŽALIOJO KYŠULIO SUSITARIMO DĖL PAPRASTESNĖS TRUMPALAIKIŲ VIZŲ IŠDAVIMO ŽALIOJO KYŠULIO RESPUBLIKOS IR EUROPOS SĄJUNGOS PILIEČIAMS TVARKOS ĮGYVENDINIMO BENDROSIOS GAIRĖS

               2014 m. gruodžio 1 d. įsigaliojusio Europos Sąjungos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos susitarimo dėl paprastesnės trumpalaikių vizų išdavimo Žaliojo Kyšulio Respublikos ir Europos Sąjungos piliečiams tvarkos tikslas yra abipusiškumo pagrindu supaprastinti vizų išdavimo Žaliojo Kyšulio Respublikos ir Europos Sąjungos piliečiams tvarką, kai numatomas buvimo laikotarpis – ne ilgesnis kaip 90 dienų per 180 dienų laikotarpį.

               Siekiant supaprastinti vizų išdavimo Žaliojo Kyšulio Respublikos ir ES piliečiams tvarką, Susitarime abipusiškumo pagrindu nustatomos teisiškai privalomos teisės ir prievolės.

               Šiomis gairėmis, kurias priėmė Susitarimu įsteigtas jungtinis komitetas, siekiama užtikrinti, kad Žaliojo Kyšulio Respublikos ir valstybių narių diplomatinės atstovybės ir konsulinės įstaigos teisingai ir darniai įgyvendintų Susitarimo nuostatas. Šios gairės nėra Susitarimo dalis, todėl jos nėra teisiškai privalomos. Vis dėlto diplomatinio ir konsulinio korpuso darbuotojams primygtinai rekomenduojama nuosekliai jomis vadovautis įgyvendinant Susitarimo nuostatas.

               Gairės yra nuolat kintantis dokumentas – jos atnaujinamos, atsižvelgiant į patirtį, įgytą įgyvendinant Susitarimą, už jų atnaujinimą atsakingas Susitarimo 12 straipsniu įsteigtas jungtinis komitetas.

               I.
                     BENDRIEJI KLAUSIMAI

               1.1.
                     Tikslas ir taikymo sritis

               Susitarimo 1 straipsnyje nurodyta: „Šio Susitarimo tikslas – abipusiškumo pagrindu supaprastinti vizų, leidžiančių būti ne ilgiau kaip 90 dienų per 180 dienų laikotarpį, išdavimo Žaliojo Kyšulio ir Sąjungos piliečiams tvarką.“

               Susitarimas taikomas visiems Žaliojo Kyšulio Respublikos ir Europos Sąjungos piliečiams, pateikiantiems prašymą išduoti trumpalaikę vizą, neatsižvelgiant į tai, kurioje šalyje jie gyvena.

               Susitarimas netaikomas asmenims be pilietybės, turintiems Žaliojo Kyšulio Respublikos arba Europos Sąjungos valstybės narės išduotą leidimą gyventi. Šios kategorijos asmenims taikomos įprastos ES vizų acquis taisyklės.

               1.2.
                     Susitarimo taikymo sritis

               Susitarimo 2 straipsnyje nurodyta:

               „1.
                     Šiame Susitarime numatytos vizų išdavimo tvarkos supaprastinimo priemonės Žaliojo Kyšulio ir Sąjungos piliečiams taikomos, tik jei jie nėra atleisti nuo vizos reikalavimo pagal Sąjungos, jos valstybių narių arba Žaliojo Kyšulio įstatymų, kitų teisės aktų ir administracinių potvarkių, šio Susitarimo ar kitų tarptautinių susitarimų nuostatas.

               2.
                     Šio Susitarimo nuostatose nenumatytiems klausimams, pavyzdžiui, atsisakymui išduoti vizą, kelionės dokumentų pripažinimui, pakankamų pragyvenimo lėšų įrodymui, draudimui atvykti ir išsiuntimo priemonėms, taikoma Žaliojo Kyšulio ar valstybių narių teisė, arba Sąjungos teisė.“

               Nedarant poveikio 8 straipsniui (kuriuo nuo vizos reikalavimo atleisti Žaliojo Kyšulio Respublikos ir valstybių narių išduotų diplomatinių arba tarnybinių pasų turėtojai), Susitarimas neturi įtakos galiojančioms vizos reikalavimo ir jo netaikymo taisyklėms. Pavyzdžiui, Tarybos reglamento Nr. 539/2001 4 straipsniu valstybėms narėms leidžiama numatyti vizos reikalavimo išimtis civilinio oro ir jūrų transporto įguloms ir kt. kategorijų asmenims.

               Vizų kodeksas taikomas visiems šiame Susitarime nenumatytiems klausimams, pavyzdžiui, už prašymo išduoti vizą nagrinėjimą atsakingos Šengeno valstybės narės nustatymui, atsisakymo išduoti vizą pagrindimui ir teisei apskųsti neigiamą sprendimą. Be to, Šengeno taisyklės ir nacionalinė teisė toliau taikomos ir klausimams, nepatenkantiems į Susitarimo taikymo sritį, kaip antai kelionės dokumentų pripažinimui, kelionės tikslą ir pakankamas pragyvenimo lėšas patvirtinantiems dokumentams, prašymų išduoti vizą nagrinėjimo terminams, atsisakymui leisti atvykti į ES valstybių narių teritoriją, išsiuntimo iš šalies priemonėms.

               Išduoti vizą gali būti atsisakyta net ir įvykdžius Susitarime numatytas sąlygas, jeigu netenkinamos Šengeno sienų kodekso 5 straipsnyje nustatytos sąlygos, t. y. asmuo neturi galiojančio kelionės dokumento, dėl jo paskelbtas perspėjimas SIS, asmuo laikomas keliančiu pavojų viešajai tvarkai, vidaus saugumui ir kt.

               Galima taikyti ir kitas pagal Vizų kodeksą leidžiamas lanksčias vizų išdavimo sąlygas. Pavyzdžiui, daugkartinės ilgalaikės vizos, galiojančios iki penkerių metų, gali būti išduotos asmenims, kurie nepriklauso 4 straipsnyje nustatytoms asmenų kategorijoms, jeigu tenkinamos Vizų kodekse (24 straipsnyje) numatytos sąlygos. Taip pat bus toliau taikomos Vizų kodekso nuostatos, kuriomis leidžiama neimti vizos mokesčio arba jį sumažinti (žr. 16 straipsnio 5 ir 6 dalys).

               Žaliojo Kyšulio nacionalinė teisė toliau taikoma visiems klausimams, kurie susiję su Žaliojo Kyšulio išduodamomis vizomis ES piliečiams ir kuriems netaikomas Susitarimas, pvz., ankstesnėse trijose pastraipose nurodytiems klausimams.

               1.3.
                     Vizų rūšys, kurios patenka į Susitarimo taikymo sritį

               Susitarimo 3 straipsnio d dalyje „viza“ apibrėžiama kaip „valstybės narės arba Žaliojo Kyšulio išduotas leidimas arba priimtas sprendimas, reikalingas norint atvykti į šios valstybės narės ar kelių valstybių narių teritoriją arba į Žaliojo Kyšulio teritoriją, siekiant vykti per ją tranzitu arba joje iš viso būti ne ilgiau kaip 90 dienų“.

               Susitarime numatyta supaprastinta tvarka taikoma ir vienodoms vizoms, galiojančioms visoje valstybių narių teritorijoje, ir riboto teritorinio galiojimo (RTG) vizoms. Ji taip pat taikoma ES piliečiams Žaliojo Kyšulio išduotoms trumpalaikėms ir tranzitinėms vizoms.

               1.4.
                     Viza nustatyto leidžiamo buvimo laikotarpio apskaičiavimas

               Dabartinė trumpalaikio buvimo apibrėžtis suformuluota taip: „90 dienų per bet kurį 180 dienų laikotarpį, kai laikoma, kad kiekviena tokio buvimo diena įeina į 180 dienų laikotarpį“.

               Atvykimo diena bus laikoma pirma buvimo valstybių narių teritorijoje diena, o išvykimo diena – paskutinė buvimo valstybių narių teritorijoje diena. Sąvoka „bet kuris“ reiškia, kad taikomas „slenkantis“ 180 dienų ataskaitinis laikotarpis, kai atsižvelgiama į kiekvieną buvimo dieną per praėjusį 180 dienų laikotarpį, siekiant patikrinti, ar ir toliau tenkinamas 90 dienų per 180 dienų laikotarpį reikalavimas. Tai reiškia, kad nebūnant valstybių narių teritorijoje nepertraukiamą 90 dienų laikotarpį leidžiamas naujas iki 90 dienų nepertraukiamo buvimo laikotarpis.

               Trumpalaikio buvimo skaičiuoklę, su kuria galima apskaičiuoti pagal naujas taisykles leidžiamo buvimo laikotarpio trukmę, galima rasti šiuo adresu: http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/borders-and-visas/border-crossing/index_en.htm.

               Toliau pateikiamas buvimo trukmės apskaičiavimo pagal naująją apibrėžtį pavyzdys.

               Asmuo, turintis daugkartinę vizą vieniems metams (2014 04 18–2015 04 18), pirmą kartą į šalį atvyksta 2014 04 19 ir joje būna 3 dienas. Tuomet tas pats asmuo dar kartą atvyksta 2014 06 18 ir būna 86 dienas. Kokia yra padėtis konkrečiomis datomis? Kada šiam asmeniui bus vėl leista atvykti?

               2014 09 11: per pastarąsias 180 dienų (2014 03 16–2014 09 11) asmuo išbuvo 3 dienas (2014 04 19–21) ir dar 86 dienas (2014 06 18–2014 09 11) = 89 dienos = leistino buvimo trukmė neviršyta. Asmuo šalyje gali būti dar 1 dieną.

               Nuo 2014 10 16: asmuo gali atvykti ir būti dar 3 dienas (2014 10 16 buvimo nuo 2014 04 19 laikotarpis nebeaktualus (nepatenka į 180 dienų laikotarpį); 2014 10 17 buvimo nuo 2014 04 20 laikotarpis nebeaktualus (nepatenka į 180 dienų buvimo ir pan.).

               Nuo 2014 12 15: asmuo gali atvykti ir būti dar 86 dienas (2014 12 15 buvimo nuo 2014 06 18 laikotarpis nebeaktualus (nepatenka į 180 dienų laikotarpį); 2014 12 16 buvimo nuo 2014 06 19 laikotarpis nebeaktualus ir pan.).

               1.5.
                     Padėtis, susijusi su valstybėmis narėmis, kurios taiko dar ne visas Šengeno acquis nuostatas, valstybėmis narėmis, kurios nedalyvauja vykdant ES bendrą vizų politiką, ir asocijuotosiomis šalimis

               Valstybėms narėms, kurios į ES įstojo 2004 m. (Čekijai, Estijai, Kiprui, Latvijai, Lenkijai, Lietuvai, Maltai, Slovakijai, Slovėnijai ir Vengrijai), 2007 m. (Bulgarijai ir Rumunijai) ir 2013 m. (Kroatijai), Susitarimas privalomas nuo jo įsigaliojimo.

               Tik Bulgarija, Kroatija, Kipras ir Rumunija taiko dar ne visas Šengeno acquis nuostatas. Šios šalys ir toliau išduos nacionalines vizas, galiojančias tik jų teritorijoje. Šioms valstybėms narėms visiškai įgyvendinus Šengeno acquis, jos ir toliau taikys Susitarimą.

               Visiems klausimams, nepatenkantiems į Susitarimo taikymo sritį, nacionalinė teisė bus taikoma iki tos dienos, kai šios valstybės narės visiškai įgyvendins Šengeno acquis. Nuo tos dienos klausimams, kurie nereglamentuojami Susitarimu, galioja Šengeno taisyklės / nacionalinė teisė.

               Bulgarijai, Kroatijai, Kiprui ir Rumunijai leidžiama pripažinti leidimus gyventi, D kategorijos vizas ir Šengeno valstybių bei asocijuotųjų šalių išduotas trumpalaikes vizas trumpalaikiam buvimui jų teritorijoje.

               Pagal Konvencijos dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo 21 straipsnį visos Šengeno valstybės turi pripažinti, kad viena kitos išduotos ilgalaikės vizos arba leidimai gyventi galioja trumpalaikiam buvimui viena kitos teritorijoje. Šengeno valstybės narės ir asocijuotosios šalys abipusiai pripažįsta viena kitos išduotus leidimus gyventi, D kategorijos vizas bei trumpalaikes vizas, reikalingas atvykimui ir trumpam buvimui.

               Susitarimas netaikomas Jungtinei Karalystei, Airijai ir Danijai, tačiau prie jo pridėtos bendros deklaracijos, kuriose išreikštas pageidavimas sudaryti Žaliojo Kyšulio Respublikos ir tų valstybių narių dvišalius susitarimus dėl paprastesnės vizų išdavimo tvarkos.

               Nors Islandija, Norvegija, Šveicarija ir Lichtenšteinas yra asocijuotosios Šengeno susitarimo šalys, joms Susitarimas netaikomas. Tačiau prie susitarimo pridėta bendra deklaracija, kurioje išreikštas pageidavimas nedelsiant sudaryti Žaliojo Kyšulio Respublikos ir tų Šengeno valstybių dvišalius susitarimus dėl paprastesnės vizų išdavimo tvarkos.

               1.6.
                     Europos Sąjungos susitarimas / dvišaliai susitarimai

               Susitarimo 11 straipsnyje nurodyta:

               „Nuo šio Susitarimo įsigaliojimo dienos jo nuostatos yra viršesnės už bet kurio (-ių) valstybių narių ir Žaliojo Kyšulio sudaryto (-ų) dvišalio (-ių) arba daugiašalio (-ių) susitarimo (-ų) nuostatas, jei šiose nuostatose aptariami šiuo Susitarimu reglamentuojami klausimai.“

               Nuo Susitarimo įsigaliojimo dienos valstybių narių ir Žaliojo Kyšulio Respublikos dvišalių susitarimų nuostatos dėl klausimų, kurie numatyti susitarime dėl paprastesnės vizų išdavimo tvarkos, nebegalioja. Pagal Sąjungos teisę valstybės narės turi imtis būtinų priemonių, kad pašalintų savo dvišalių susitarimų ir Europos Sąjungos susitarimo nesuderinamumą.

               Jeigu valstybė narė sudarė dvišalį susitarimą arba sutartį su Žaliojo Kyšulio Respublika dėl klausimų, kurie nepatenka į Europos Sąjungos susitarimo taikymo sritį, įsigaliojus Europos Sąjungos susitarimui dėl paprastesnės vizų išdavimo tvarkos ši išimtis būtų taikoma toliau.

               II.
                     SU KONKREČIOMIS NUOSTATOMIS SUSIJUSIOS GAIRĖS

               2.1. Visiems prašymą išduoti vizą pateikiantiems asmenims galiojančios taisyklės

               Svarbu: primenama, kad toliau nurodyta supaprastinta išvykimo tvarka, kai buvo prarasti arba pavogti dokumentai, ir galimybė išskirtinėmis aplinkybėmis pratęsti vizos galiojimo trukmę taikoma visiems Žaliojo Kyšulio Respublikos ir valstybių narių vizų turėtojams.

               2.1.1. Vizos pratęsimas išskirtinėmis aplinkybėmis

               Susitarimo 7 straipsnyje nurodyta:

               „Žaliojo Kyšulio ir Sąjungos piliečių, kurie dėl force majeure priežasčių neturi galimybės išvykti iš atitinkamai valstybių narių arba Žaliojo Kyšulio teritorijos iki jų vizoje nurodytos datos, vizos terminas nemokamai pratęsiamas pagal priimančiosios valstybės taikomus teisės aktus iki tol, kol jie grįžta į savo gyvenamosios vietos valstybę.“

               Dėl galimybės pratęsti vizos galiojimo terminą force majeure atvejais, pavyzdžiui, kai vizos turėtojas patenka į ligoninę įvykus nelaimingam atsitikimui ir negali išvykti iš valstybės narės teritorijos iki vizos įklijoje nurodytos datos – bus taikomos Vizų kodekso 33 straipsnio 1 dalies nuostatos tiek, kiek jos suderinamos su Susitarimu (pavyzdžiui, pratęsta viza lieka vienoda viza, kuria suteikiama teisė atvykti į visų Šengeno valstybių narių, kuriose viza galiojo jos išdavimo metu, teritoriją). Tačiau pagal Susitarimą force majeure atveju vizos galiojimas pratęsiamas neimant mokesčio.

               2.2. Taisyklės, taikomos kai kurių kategorijų prašymą išduoti vizą pateikiantiems asmenims

               2.2.1.
                     Daugkartinių vizų išdavimas

               Tais atvejais, kai prašymą išduoti vizą pateikiantis asmuo turi dažnai arba reguliariai keliauti į Žaliojo Kyšulio Respublikos teritoriją arba valstybių narių teritoriją, trumpalaikė viza gali būti išduodama keliems apsilankymams, jeigu bendra šių apsilankymų trukmė neviršija 90 dienų per bet kurį 180 dienų laikotarpį.

               Susitarimo 4 straipsnyje nurodyta:

               „1.
                     Valstybių narių ir Žaliojo Kyšulio diplomatinės atstovybės bei konsulinės įstaigos išduoda penkerius metus galiojančias daugkartines vizas šių kategorijų piliečiams:

               a) nacionalinių ir regioninių Vyriausybių bei parlamentų, konstitucinių bei aukščiausiųjų teismų ir audito rūmų nariams, jei jie šiuo Susitarimu nėra atleisti nuo vizos reikalavimo, atlikdami pareigas;

               b) nuolatiniams oficialių delegacijų nariams, kurie gavę Žaliajam Kyšuliui, valstybėms narėms ar Sąjungai adresuotą oficialų kvietimą dalyvauja posėdžiuose, konsultacijose, derybose arba mainų programose, taip pat renginiuose, kuriuos valstybių narių ar Žaliojo Kyšulio teritorijoje organizuoja tarpvyriausybinės organizacijos;

               c) verslininkams ir įmonių atstovams, reguliariai vykstantiems į valstybes nares arba Žaliąjį Kyšulį;

               d) sutuoktiniams, 21 metų amžiaus dar nesulaukusiems vaikams (įskaitant įvaikius) arba išlaikytiniams ir giminaičiams, besilankantiems atitinkama

               — pas Žaliojo Kyšulio piliečius, teisėtai esančius valstybės narės teritorijoje, arba pas Sąjungos piliečius, teisėtai esančius Žaliajame Kyšulyje, arba

               — pas Sąjungos piliečius, esančius jų pilietybės valstybėje, arba pas Žaliojo Kyšulio piliečius, esančius Žaliajame Kyšulyje.

               Tačiau jei akivaizdu, kad keliauti dažnai arba reguliariai būtina ar ketinama trumpesnį laikotarpį, daugkartinė viza galioja tik šį laikotarpį, visų pirma kai

               — a punkte minėtų asmenų mandatas,

               — b punkte minėtų nuolatinių oficialių delegacijų narių kadencija,

               — c punkte minėtų verslininkų statusas arba įmonės atstovų įgaliojimai, arba

               — d punkte minėtų Žaliojo Kyšulio piliečių, esančių valstybės narės teritorijoje, ir Sąjungos piliečių, esančių Žaliojo Kyšulio teritorijoje, leidimas gyventi

               galioja trumpiau nei penkerius metus.“

               Atsižvelgiant į šių kategorijų asmenų profesinį statusą ar jų giminystės ryšius su teisėtai Žaliojo Kyšulio Respublikos arba valstybių narių teritorijoje gyvenančiu Žaliojo Kyšulio Respublikos arba valstybių narių piliečiu, taip pat atsižvelgiant į teisėtai savo pilietybės valstybėje narėje gyvenančių Sąjungos piliečių arba Žaliajame Kyšulyje gyvenančių Žaliojo Kyšulio piliečių giminaičius, jiems galima pagrįstai išduoti daugkartinę vizą, galiojančią penkerius metus arba galiojančią jų kadencijos laikotarpiu arba jų teisėto gyvenimo laikotarpiu, jeigu šie laikotarpiai yra trumpesni nei 5 metai.

               Asmenys, patenkantys į 4 straipsnio 1 dalies a punkto taikymo sritį, turėtų pateikti savo profesinio statuso ir įgaliojimų trukmės patvirtinimą.

               Ši nuostata netaikoma asmenims, patenkantiems į 4 straipsnio 1 dalies a punkto taikymo sritį, jeigu jie Susitarimu atleisti nuo vizos reikalavimo, t. y. jeigu jie yra diplomatinių arba tarnybinių pasų turėtojai.

               Asmenys, patenkantys į 4 straipsnio 1 dalies b punkto taikymo sritį, privalo pateikti dokumentus, patvirtinančius jų nuolatinio delegacijos nario statusą ir poreikį reguliariai dalyvauti posėdžiuose, konsultacijose, derybose arba mainų programose.

               Asmenys, patenkantys į 4 straipsnio 1 dalies c punkto taikymo sritį, privalo pateikti dokumentus, patvirtinančius jų profesinį statusą ir veiklos trukmę.

               Asmenys, patenkantys į 4 straipsnio 1 dalies d punkto taikymo sritį, turi pateikti dokumentus, patvirtinančius kviečiančiojo asmens teisėtą gyvenamąją vietą.

               Tais atvejais, kai akivaizdu, kad keliauti dažnai arba reguliariai būtina ar ketinama trumpesnį laikotarpį, daugkartinė viza galios tik šį laikotarpį.

               „2.
                     Valstybių narių ir Žaliojo Kyšulio diplomatinės atstovybės bei konsulinės įstaigos išduoda vienus metus galiojančias daugkartines vizas šių kategorijų piliečiams (jei per vienus metus iki prašymo šie asmenys gavo bent vieną vizą ir ja pasinaudojo laikydamiesi valstybės teisės aktų, kuriais reglamentuojamas atvykimas į jos teritoriją ir buvimas joje):

               a) pilietinės visuomenės organizacijų atstovams, kurie reguliariai vyksta į valstybes nares arba Žaliąjį Kyšulį mokyti(s) arba kurie dalyvauja seminaruose ar konferencijose, taip pat pagal mainų programas;

               b) laisvųjų profesijų atstovams, kurie reguliariai vyksta į valstybes nares arba Žaliąjį Kyšulį dalyvauti tarptautinėse parodose, salonuose, konferencijose, simpoziumuose ir seminaruose ar kituose panašiuose renginiuose;

               c) asmenims, kurie reguliariai vyksta į valstybes nares arba Žaliąjį Kyšulį dalyvauti mokslo, kultūros ir meno veikloje, įskaitant universitetų ar kitokias mainų programas;

               d) tarptautinių sporto renginių dalyviams ir juos lydintiems asmenims, atliekantiems profesines pareigas;

               e) žurnalistams ir juos lydintiems akredituotiesiems asmenims, atliekantiems profesines pareigas;

               f) moksleiviams, studentams (įskaitant magistrantus ir doktorantus) ir juos lydintiems mokytojams/dėstytojams, kurie vyksta studijuoti arba mokyti, taip pat pagal mokyklinių mainų ar kitokios veiklos programas;

               g) Žaliajame Kyšulyje arba valstybėse narėse pripažintų religinių bendruomenių atstovams, kurie reguliariai vyksta į atitinkamai valstybes nares arba Žaliąjį Kyšulį;

               h) dėl medicininių priežasčių reguliariai besilankantiems asmenims;

               i) susigiminiavusių miestų ar miestų savivaldybių vykdomų oficialių mainų programų dalyviams;

               j) oficialių delegacijų nariams, kurie gavę Žaliajam Kyšuliui, valstybėms narėms ar Sąjungai adresuotą oficialų kvietimą reguliariai dalyvauja posėdžiuose, konsultacijose, derybose arba mainų programose, taip pat renginiuose, kuriuos valstybių narių ar Žaliojo Kyšulio teritorijoje organizuoja tarpvyriausybinės organizacijos.

               Tačiau jei akivaizdu, kad keliauti dažnai arba reguliariai būtina ar ketinama trumpesnį laikotarpį, daugkartinė viza galioja tik šį laikotarpį.“

               Iš principo vienus metus galiojančios daugkartinės vizos bus išduodamos pirmiau nurodytų kategorijų asmenims, jeigu per ankstesnius metus (12 mėnesių) prašymą išduoti vizą pateikiantis asmuo buvo gavęs bent vieną vizą, pasinaudojo ja laikydamasis lankomos (-ų) valstybės (-ių) teisės aktų (pavyzdžiui, asmuo neviršijo leistino buvimo trukmės) ir jeigu prašymas gauti daugkartinę vizą yra pagrįstas.

               Tais atvejais, kai nėra pagrindo išduoti vienus metus galiojančią vizą (pavyzdžiui, jeigu mainų programa trunka trumpiau nei vienus metus arba asmeniui į keliones vykti reikia ne visus metus), vizos galiojimo trukmė bus trumpesnė nei vieni metai, su sąlyga, kad tenkinami kiti vizos išdavimo reikalavimai.

               „3.
                     Valstybių narių ir Žaliojo Kyšulio diplomatinės atstovybės bei konsulinės įstaigos išduoda ne trumpiau kaip dvejus metus ir ne ilgiau kaip penkerius metus galiojančias daugkartines vizas šio straipsnio 2 dalyje minėtų kategorijų piliečiams, jei per dvejus metus iki prašymo šie asmenys pasinaudojo vienų metų trukmės daugkartine viza, laikydamiesi priimančiosios valstybės teisės aktų, kuriais reglamentuojamas atvykimas į jos teritoriją ir buvimas joje.

               Tačiau jei akivaizdu, kad keliauti dažnai arba reguliariai būtina ar ketinama trumpesnį laikotarpį, daugkartinė viza galioja tik šį laikotarpį.“

               „4. Bendra šio straipsnio 1–3 dalyse minėtų asmenų buvimo valstybių narių arba Žaliojo Kyšulio teritorijoje trukmė negali viršyti 90 dienų per 180 dienų laikotarpį.“

               Nuo dvejų iki penkerių metų galiojančios daugkartinės vizos bus išduodamos 4 straipsnio 2 dalyje nurodytų kategorijų asmenims, su sąlyga, kad per praėjusius dvejus metus (24 mėnesius) jie pasinaudojo vienus metus galiojančia daugkartine viza laikydamiesi lankomos (-ų) valstybės (-ių) narės (-ių) teritorijoje (-ose) galiojančių teisės aktų, reglamentuojančių atvykimą ir buvimą, ir prašymas gauti daugkartinę vizą tebėra pagrįstas. Pažymėtina, kad nuo dvejų iki penkerių metų galiojanti viza išduodama, tik jeigu prašymą išduoti vizą pateikiančiam asmeniui per praėjusius dvejus metus buvo išduotos dvi ne trumpiau kaip vienus metus galiojusios vizos ir jeigu asmuo jomis naudojosi laikydamasis lankomos (-ų) valstybės (-ių) narės (-ių) teritorijoje (-se) galiojančių teisės aktų, reglamentuojančių atvykimą ir buvimą. Diplomatinės atstovybės ir konsulinės įstaigos, remdamosi kiekvieno prašymo išduoti vizą vertinimu, sprendžia, kokiam laikotarpiui – nuo 2 iki 5 metų – išduoti šias vizas.

               Nėra prievolės išduoti daugkartinę vizą, jeigu prašymą išduoti vizą pateikiantis asmuo nepasinaudojo anksčiau išduota viza.

               2.2.2.
                     Prašymo išduoti vizą nagrinėjimo mokestis

               Susitarimo 5 straipsnio 1 dalyje nurodyta:

               „1.
                     Nedarant poveikio 2 dalies nuostatoms, valstybės narės arba Žaliasis Kyšulys neima vizos mokesčio iš šių kategorijų asmenų:

               a) oficialių delegacijų narių, kurie gavę Žaliajam Kyšuliui, valstybėms narėms ar Sąjungai adresuotą oficialų kvietimą dalyvauja posėdžiuose, konsultacijose, derybose arba oficialiose mainų programose ar renginiuose, kuriuos valstybės narės arba Žaliojo Kyšulio teritorijoje organizuoja tarpvyriausybinės organizacijos;

               b) vaikų iki 12 metų; (N.B. Kad iš šios kategorijos asmenų vizos mokestis nebūtų imamas, prašymą išduoti vizą pateikiantys asmenys turi pateikti dokumentą, patvirtinantį jų amžių.)

               c) moksleivių, studentų, magistrantų bei doktorantų ir juos lydinčių mokytojų/dėstytojų, kurie vyksta studijuoti arba mokyti;

               d) tyrėjų, kurie vyksta dalyvauti moksliniuose tyrimuose;

               e) 25 metų ir jaunesnių seminarų, konferencijų arba sporto, kultūros ar švietimo renginių, kuriuos organizuoja ne pelno organizacijos, dalyvių.“

               Iš pirmiau minėtų kategorijų asmenų neimamas joks mokestis.

               Vizų kodekso 16 straipsnio 6 dalyje nurodyta: „Atskirais atvejais mokėtina vizos mokesčio suma gali būti neimama arba sumažinama, kai šia priemone skatinami kultūriniai ar sportiniai interesai bei interesai užsienio politikos bei vystymosi politikos srityse, kitose esminių visuomeninės svarbos interesų srityse arba dėl humanitarinių priežasčių.“

               Vizų kodekso 16 straipsnio 7 dalyje nustatyta, kad „vizos mokestis mokamas eurais, trečiosios šalies, kurioje pateikiamas prašymas, nacionaline valiuta arba paprastai naudojama valiuta ir nėra grąžinamas, išskyrus 18 straipsnio 2 dalyje ir 19 straipsnio 3 dalyje nurodytais atvejais“ – tai atvejai, kai prašymas yra nepriimtinas, arba atvejai, kai konsulatas nėra kompetentingas.

               Vizos prašantiems asmenims iš Žaliojo Kyšulio, vadovaujantis Vizų kodekso 16 straipsnio 8 dalimi, ir Europos Sąjungos piliečiams, vadovaujantis Décret-Loi 27/2007, „už sumokėtą mokestį išduodamas kvitas“.

               Susitarimo 5 straipsnio 2 dalyje nurodyta:

               „2.
                     Kai valstybės narės arba Žaliasis Kyšulys bendradarbiauja su išorės paslaugų teikėju, gali būti imamas aptarnavimo mokestis. Aptarnavimo mokestis yra proporcingas išorės paslaugų teikėjo išlaidoms, patirtoms vykdant užduotis, ir negali viršyti 30 eurų. Žaliasis Kyšulys, atitinkama valstybė narė arba atitinkamos valstybės narės turi palikti visiems prašymų pateikėjams galimybę teikti prašymus tiesiogiai jų konsulatuose.“

               Jeigu valstybė narė bendradarbiauja su išorės paslaugų teikėju, iš tų kategorijų asmenų, kurie atleisti nuo vizos mokesčio, imamas aptarnavimo mokestis.

               Šiuo metu nė viena ES valstybė narė nėra sudariusiu susitarimų su išorės paslaugų teikėjais Žaliajame Kyšulyje.

               2.2.3. Diplomatinių ir tarnybinių pasų turėtojai

               Susitarimo 8 straipsnyje nurodyta:

               „1.
                     Žaliojo Kyšulio arba valstybių narių piliečiai, turintys galiojantį diplomatinį arba tarnybinį pasą, gali atvykti į valstybių narių arba Žaliojo Kyšulio teritoriją, išvykti iš jos arba vykti per ją tranzitu be vizos.

               2. Šio straipsnio 1 dalyje minėti piliečiai valstybių narių arba Žaliojo Kyšulio teritorijoje gali būti ne ilgiau kaip 90 dienų per 180 dienų laikotarpį.“

               Susitarimu nereglamentuojamos diplomatų skyrimo valstybėse narėse procedūros. Taikoma įprasta akreditavimo procedūra.

               Prie Susitarimo pridėtoje bendroje deklaracijoje Šalys susitaria, kad bet kuri iš jų gali iš dalies sustabdyti Susitarimo, ypač jo 8 straipsnio, taikymą, jeigu jį įgyvendinant kita Šalis piktnaudžiauja arba iškyla grėsmė viešajam saugumui. Iš dalies sustabdant Susitarimo taikymą privaloma laikytis 12 straipsnio 5 dalyje nustatytos tvarkos.

               Jeigu bus sustabdomas 8 straipsnio įgyvendinimas, abi Šalys, siekdamos išspręsti sustabdymą sukėlusias problemas, pradės konsultacijas pagal Susitarimą įsteigtame jungtiniame komitete.

               Abi Šalys prioritetine tvarka susitarė įsipareigoti užtikrinti aukštą diplomatinių ir tarnybinių pasų saugumo lygį, visų pirma į juos integruodamos biometrinius identifikatorius. Sąjungoje tai bus užtikrinama pagal reikalavimus, nustatytus 2004 m. gruodžio 13 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2252/2004 dėl valstybių narių išduodamų pasų ir kelionės dokumentų apsauginių savybių ir biometrikos standartų.

               III.
                     BENDRADARBIAVIMAS DĖL DOKUMENTO SAUGUMO

               Prie Susitarimo pridėtoje bendroje deklaracijoje Šalys susitaria, kad pagal 10 straipsnį įsteigtas jungtinis komitetas turėtų įvertinti, kokį poveikį Susitarimo veikimui turi atitinkamų kelionės dokumentų saugumo lygis. Šiuo tikslu Šalys įsipareigojo reguliariai informuoti viena kitą apie priemones, kurių imtasi, siekiant, kad vienam asmeniui nebūtų išduodami keli kelionės dokumentai, apie priemones, kuriomis nustatomi kelionės dokumentų saugumo techniniai aspektai, ir apie priemones, susijusias su kelionės dokumentų išdavimo personalizavimo procesu.

               IV.
                     STATISTIKA

               Kad pagal Susitarimą įsteigtas jungtinis komitetas galėtų veiksmingai stebėti, kaip vykdomas Susitarimas, Žaliojo Kyšulio Respublikos ir valstybių narių diplomatinės atstovybės ir konsulinės įstaigos privalo kas šešis mėnesius pateikti Komisijai to laikotarpio statistinius duomenis, visų pirma susijusius su, jeigu įmanoma:

               –
                     išduotų daugkartinių vizų skaičiumi;

               –
                     išduotų daugkartinių vizų galiojimo trukme;

               –
                     įvairių Susitarime nustatytų kategorijų asmenims nemokamai išduotų vizų skaičiumi.


|

52010PC0653

Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl Kroatijos Respublikos pirmojo pereinamojo laikotarpio užbaigimo sąlygų įvykdymo pagal Europos bendrijos bei jos valstybių narių, Albanijos Respublikos, Bosnijos ir Hercegovinos, Bulgarijos Respublikos, Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, Islandijos Respublikos, Juodkalnijos Respublikos, Kroatijos Respublikos, Norvegijos Karalystės, Rumunijos, Serbijos Respublikos ir Jungtinių Tautų laikinosios administracijos misijos Kosove daugiašalį susitarimą dėl Europos bendrosios aviacijos erdvės sukūrimo  /* KOM/2010/0653 galutinis - NLE 2010/0320 */

	[pic] | EUROPOS KOMISIJA |Briuselis, 2010.11.9KOM(2010) 653 galutinis2010/0320 (NLE)PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl Kroatijos Respublikos pirmojo pereinamojo laikotarpio užbaigimo sąlygų įvykdymo pagal Europos bendrijos bei jos valstybių narių, Albanijos Respublikos, Bosnijos ir Hercegovinos, Bulgarijos Respublikos, Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, Islandijos Respublikos, Juodkalnijos Respublikos, Kroatijos Respublikos, Norvegijos Karalystės, Rumunijos, Serbijos Respublikos ir Jungtinių Tautų laikinosios administracijos misijos Kosove[1] daugiašalį susitarimą dėl Europos bendrosios aviacijos erdvės sukūrimoAIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPASIūLYMO APLINKYBėS-  Pasiūlymo pagrindas ir tikslai2006 m. Taryba priėmė Europos bendrijos ir aštuonių asocijuotųjų šalių, sudarančių Vakarų Balkanų regioną, būtent: Albanijos, Bosnijos ir Hercegovinos, Bulgarijos, Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, Juodkalnijos, Kroatijos, Rumunijos, Serbijos ir Jungtinių Tautų laikinosios administracijos misijos Kosove[2] daugiašalį susitarimą dėl Europos bendrosios aviacijos erdvės (EBAE) sukūrimo (toliau – Susitarimas) (Tarybos sprendimas 2006/682/EB; OL L 285, 2006 10 16, p. 1).Susitarimo tikslas – integruoti ES kaimynines valstybes į Europos Sąjungoje egzistuojančią aviacijos vidaus rinką, kurioje dalyvauja visos 27 ES valstybės narės, Norvegija ir Islandija. Aštuonios Pietryčių Europos asocijuotosios šalys sutiko taikyti visus Europos Sąjungos aviacijos srities teisės aktus (toliau – Europos Sąjungos acquis ). Kai bus įgyvendintas visas acquis , EBAE oro transporto bendrovės galės be apribojimų naudotis išsiplėtusia Europos bendrąja aviacijos rinka.Susitarimu visų Šalių oro transporto bendrovėms suteikiama galimybė vykdyti tiesioginius skrydžius iš savo teritorijos į kitų Šalių teritorijas. Kitos teisės yra susijusios su atskiroms asocijuotosioms šalims Susitarime nustatytų konkrečių pereinamojo laikotarpio priemonių, kurios skirtingoms Šalims yra skirtingos, įgyvendinimu.Norint užbaigti pirmąjį pereinamąjį laikotarpį, Kroatijai reikėjo įgyvendinti svarbiausius Europos aviacijos acquis elementus ir, inter alia , ratifikuoti Monrealio konvenciją ir įsteigti nepriklausomą oro eismo valdymo reguliavimo instituciją. Patvirtinus, kad tai atlikta, Europos ir Kroatijos oro transporto bendrovėms bus suteikta daugiau komercinių teisių, visų pirma tam tikrose teritorijose, kurioms taikomas Susitarimas, jos galės naudotis penktosios laisvės suteikiamomis teisėmis.Susitarimo 27 straipsnio 3 dalyje numatyta, kad kiekviena asocijuotoji šalis Susitarimo reikalavimus pradeda taikyti palaipsniui, atsižvelgdama į Europos Sąjungos atliktų vertinimų rezultatus.2009 m. lapkričio mėn. valstybių narių ir Europos Komisijos ekspertų delegacija kartu su Techninės pagalbos informacijos keitimosi biuro (TAIEX) atstovais lankėsi Zagrebe, kur atliko išsamų Kroatijos pažangos įgyvendinant Europos Sąjungos aviacijos acquis vertinimą. Vertinimo rezultatai patvirtino, kad Kroatijos Respublika įvykdė pirmojo pereinamojo laikotarpio užbaigimo sąlygas, kaip numatyta Susitarimo IV protokole. Valstybės narės ir Kroatijos vyriausybė buvo supažindintos su teigiamomis to vertinimo išvadomis, kurios bus pateiktos EBAE Jungtinio komiteto susirinkime, kurį planuojama surengti 2010 m. gruodžio mėn.-  Bendrosios aplinkybėsEBAE Susitarimas specialiai parengtas kaip atvira sistema, prieinama Europos šalims, pageidaujančioms visiškai integruotis į Europos bendrąją aviacijos rinką.Šis Susitarimas yra labai naudingas, nes jį įgyvendinant:-  sudaromos naujos rinkos galimybės Balkanų regione, kurio bendras gyventojų skaičius siekia 52 mln., ir sukuriama Europos bendroji aviacijos rinka, kurią sudaro 35 valstybės ir daugiau kaip 500 mln. gyventojų. Pastaruoju metu labai padaugėjo skrydžių tarp ES ir Pietryčių Europos (nuo 2001 m. – 121 proc. prieaugis), o visiškai integravusis į bendrąją oro transporto rinką ši tendencija tik stiprėtų;-  sudaromos naujos galimybės pramonei ir vartotojams, ypač dėl to, kad pakrančių regionuose turizmo sektorius yra viena sparčiausiai augančių sričių. Skrydžių šiame regione prognozėse numatyta, kad 2005–2011 m. laikotarpiu jų metinis vidutinis augimas sudarys daugiau kaip 6 proc. per metus. Regione yra 414 oro uostų, į kuriuos galima skraidyti; todėl yra galimybių pasiekti dar didesnį augimą. Dėl to vis daugiau žmonių galės pasinaudoti skrydžiais prieinama kaina. Be to, Susitarimu sudaromos palankesnės sąlygos kapitalui judėti iš abiejų pusių, nes supaprastintos dvišaliuose susitarimuose nustatytos nuosavybės ir kontrolės taisyklės;-  visos aštuonios EBAE partnerės įsipareigoja toliau derinti teisės aktus su ES teisės aktais, dėl to visoje Europoje turėtų būti taikomi tokie pat aukšti saugos ir saugumo standartai ir sąžiningos konkurencijos sąlygos;-  pašalinami paskutiniai patekimo į rinką apribojimai, susiję su skrydžiais tarp ES ir Balkanų, ir taip ES vežėjams bus sudarytos vienodos sąlygos;-  pašalinami oro eismo valdymo sistemos trukdžiai, likę nuo karo, dėl kurio oro erdvė buvo uždaryta;-  regionas įpareigojamas bendradarbiauti ir gerinti tarpregioninius santykius tolesnės Europos integracijos labui; taip pat-  įsteigiamas Jungtinis komitetas, kuris bus atsakingas už klausimų, susijusių su šio Susitarimo aiškinimu arba taikymu, sprendimą.Gautas nešališkas patvirtinimas, kad Kroatija daro acquis įgyvendinimo pažangą – gera žinia visais šiais aspektais ir geras ženklas kitoms asocijuotosioms šalims, nes jos pereina į etapą, kurio metu visiškai prisijungs prie Europos bendrosios aviacijos rinkos.-  Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatosEuropos bendrijos bei jos valstybių narių, Albanijos, Bosnijos ir Hercegovinos, Bulgarijos, Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, Islandijos, Juodkalnijos, Kroatijos, Norvegijos, Rumunijos, Serbijos ir Jungtinių Tautų laikinosios administracijos misijos Kosove daugiašalis susitarimas dėl Europos bendrosios aviacijos erdvės sukūrimo (OL L 285, 2006 10 16, p. 3).-  Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslaisŠis pasiūlymas dera su Europos Sąjungos oro transporto politika dėl Bendrijos išorės politikos aviacijos srityje darbotvarkės rengimo (COM(2005)79 galutinis), ypač su jos kaimynystės politika.KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS-  Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimisĮgyvendinant esamą EBAE Susitarimą konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis nebūtinos, tačiau visos valstybės narės ir Susitarimo asocijuotosios šalys nuolat konsultuojasi tarpusavyje.-  Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimasPagrindinės organizacijos ir (arba) ekspertai, su kuriais konsultuotasiKroatijos Respublikos aviacijos acquis įgyvendinimo pažangos stebėsenos veiklos dalis – 2009 m. lapkričio mėn. vizitas, kurio tikslas atlikti išsamų vertinimą. Vertinimo rezultatai patvirtino, kad šalis įvykdė pirmojo pereinamojo laikotarpio užbaigimo sąlygas. Delegaciją sudarė valstybių narių ekonominio reguliavimo, saugos, saugumo ir oro eismo valdymo ekspertai ir Komisijos darbuotojai iš GD MOVE ir TAIEX.-  Poveikio vertinimasPoveikio įvertinimo atlikti nereikia.TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI-  Siūlomų veiksmų santraukaĮgyvendinant šį pasiūlymą bus vykdomi su Europos Sąjungos ir jos valstybių narių priimtu EBAE Susitarimu susiję įsipareigojimai.-  Teisinis pagrindasEuropos bendrijos bei jos valstybių narių, Albanijos, Bosnijos ir Hercegovinos, Bulgarijos, Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, Islandijos, Juodkalnijos, Kroatijos, Norvegijos Karalystės, Rumunijos, Serbijos ir Jungtinių Tautų laikinosios administracijos misijos Kosove daugiašalio susitarimo dėl Europos bendrosios aviacijos erdvės sukūrimo 27 straipsnio 4 dalis ir IV protokolas.-  Subsidiarumo principasSubsidiarumo principas taikomas tiek, kiek pasiūlymas nėra susijęs su sritimi, kuri priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai.Valstybės narės savo veiksmais negali tinkamai pasiekti pasiūlymo tikslų dėl toliau išvardytų priežasčių.Daugiašalis susitarimas dėl EBAE sudarytas Sąjungos lygmeniu, todėl bet kuris sprendimas dėl to Susitarimo įgyvendinimo gali būti priimtas tik Sąjungos lygmeniu.Todėl pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą.-  Proporcingumo principasPasiūlymas proporcingumo principą atitinka dėl šios (šių) priežasties (-čių):- Įgyvendinant šį pasiūlymą bus toliau skatinama tolesnė Europos Sąjungos ir Kroatijos Respublikos oro transporto paslaugų teikimo srities teisinė konvergencija ir užtikrinamos saugios bei patogios kelionės lėktuvu.- Valstybės narės ir Kroatijos Respublika toliau vykdys įprastas administracines užduotis tarptautinio oro susisiekimo srityje, tačiau vadovausis jau vienodai taikomomis bendrosiomis taisyklėmis.-  Pasirinkta priemonėSiūloma priemonė – Tarybos sprendimas.Kitos priemonės būtų netinkamos dėl šių priežasčių:Daugiašalio susitarimo 27 straipsnio 4 dalyje ir IV protokole numatyta, kad Taryba gali priimti tokį sprendimą gavusi patvirtinimą, kad Kroatijos Respublika įvykdė pirmojo pereinamojo laikotarpio užbaigimo sąlygas.POVEIKIS BIUDžETUIPasiūlymas neturi poveikio Sąjungos biudžetui.PAPILDOMA INFORMACIJA-  EEE narės.Kadangi EEE narės Norvegija ir Islandija yra pasirašiusios šį daugiašalį Susitarimą, šis sprendimas taikomas ir joms.2010/0320 (NLE)PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl Kroatijos Respublikos pirmojo pereinamojo laikotarpio užbaigimo sąlygų įvykdymo pagal Europos bendrijos bei jos valstybių narių, Albanijos Respublikos, Bosnijos ir Hercegovinos, Bulgarijos Respublikos, Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, Islandijos Respublikos, Juodkalnijos Respublikos, Kroatijos Respublikos, Norvegijos Karalystės, Rumunijos, Serbijos Respublikos ir Jungtinių Tautų laikinosios administracijos misijos Kosove[3] daugiašalį susitarimą dėl Europos bendrosios aviacijos erdvės sukūrimo (Tekstas svarbus EEE)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos bei jos valstybių narių, Albanijos Respublikos, Bosnijos ir Hercegovinos, Bulgarijos Respublikos, Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, Islandijos Respublikos, Juodkalnijos Respublikos, Kroatijos Respublikos, Norvegijos Karalystės, Rumunijos, Serbijos Respublikos ir Jungtinių Tautų laikinosios administracijos misijos Kosove[4] daugiašalį susitarimą dėl Europos bendrosios aviacijos erdvės sukūrimo (toliau – Susitarimas), ypač į to Susitarimo 27 straipsnio 4 dalį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi:1.  Susitarimo 27 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad Šalys gali taikyti pereinamojo laikotarpio priemones.2.  Susitarimo IV protokole nustatytos Europos Sąjungos ir jos valstybių narių ir Kroatijos Respublikos pereinamojo laikotarpio priemonės.3.  Susitarimo 27 straipsnio 3 dalyje numatyta, kad kiekviena asocijuotoji šalis visus EBAE Susitarimo reikalavimus pradeda taikyti palaipsniui, atsižvelgdama į Europos Sąjungos atliktų vertinimų rezultatus.4.  Europos Komisijos atliktų vertinimų rezultatai patvirtino, kad Kroatijos Respublika įvykdė pirmojo pereinamojo laikotarpio užbaigimo sąlygas, kaip numatyta Susitarimo IV protokole.5.  27 straipsnio 4 dalyje numatyta, kad jeigu Europos Sąjunga nustato, kad asocijuotoji šalis įvykdė pereinamojo laikotarpio užbaigimo sąlygas, ji sprendžia, ar atitinkama asocijuotoji šalis gali pradėti kitą pereinamąjį laikotarpį, ar atitinkamai tą šalį galima be jokių apribojimų priimti į Europos bendrąją aviacijos erdvę.6.  Taryba yra įsitikinusi, kad Kroatijos Respublika įvykdė pirmojo pereinamojo laikotarpio užbaigimo sąlygas, kaip numatyta Susitarimo IV protokole,NUSPRENDĖ:Vienintelis straipsnisKroatijos Respublika gali pradėti antrąjį pereinamąjį laikotarpį pagal Europos bendrijos bei jos valstybių narių, Albanijos Respublikos, Bosnijos ir Hercegovinos, Bulgarijos Respublikos, Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, Islandijos Respublikos, Juodkalnijos Respublikos, Kroatijos Respublikos, Norvegijos Karalystės, Rumunijos, Serbijos Respublikos ir Jungtinių Tautų laikinosios administracijos misijos Kosove[5] daugiašalio susitarimo dėl Europos bendrosios aviacijos erdvės sukūrimo IV protokolą.Priimta Briuselyje [...]Tarybos vardu [1] Pagal 1999 m. birželio 10 d. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1244.[2] Pagal 1999 m. birželio 10 d. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1244.[3] Pagal 1999 m. birželio 10 d. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1244.[4] Pagal 1999 m. birželio 10 d. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1244.[5] Pagal 1999 m. birželio 10 d. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1244.


title: Pasiūlymas Tarybos sprendimas skirti Vengrijai Bendrijos vidutinės trukmės finansinę pagalbą

text:
     LT

LT        LT
 ---pagebreak---          EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA

                                           Briuselis, 2008 10 30
                                           COM(2008) 716 galutinis

                            Rekomendacija

                      TARYBOS SPRENDIMAS

                  skirti Vengrijai savitarpio pagalbą

                              Pasiūlymas

                      TARYBOS SPRENDIMAS

     skirti Vengrijai Bendrijos vidutinės trukmės finansinę pagalbą

                          (pateikta Komisijos)

LT                                                                    LT
 ---pagebreak---                                AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

     1.       ĮŽANGA
     Nuo 2006 m. vidurio Vengrijos valdžios institucijos deda daug pastangų, kad ištaisytų
     sukauptą šalies išorės ir vidaus disbalansą. Nors per pastaruosius dvejus metus pasiekta
     konkrečių rezultatų, įskaitant gerokai mažesnį valdžios sektoriaus deficitą ir laipsniškai
     mažėjantį einamosios sąskaitos deficitą, nuo 2008 m. spalio pradžios padėtis Vengrijos
     finansų rinkose tapo labai įtempta. Tai susiję su palyginti dideliu finansiniu pažeidžiamumu
     dėl didžiulės Vengrijos užsienio skolos (beveik 100 % BVP), kurią pastaruoju metu dar labiau
     paaštrino paskolos užsienio valiuta privačiajam sektoriui, ir dėl didžiausio regione valstybės
     skolos santykio (maždaug 66 % BVP). Valdžios institucijos skubiai paskelbė apie išsamų
     politikos priemonių paketą, kuriuo siekiama atkurti investuotojų pasitikėjimą ir sumažinti
     įtampą finansų rinkose. Tarp numatytų priemonių – siūlymas sparčiau mažinti deficitą tiek
     2008 m., tiek 2009 m. – dėl to sumažėtų vyriausybės finansavimo poreikis, ir keletas tikslinių
     priemonių, kuriomis siekiama panaikinti vyriausybės skolos priemonių rinkos sąstingį ir
     padidinti likvidumą valiutų apsikeitimo sandorių rinkoje. Vis dėlto galima numatyti, kad
     2008 m. ir ypač 2009 m. kapitalo ir finansinės sąskaitos būklė sparčiai blogės dėl neramumų
     finansų rinkose, todėl šaliai šiuo laikotarpiu reikės didelės finansinės paramos – tikriausiai
     maždaug 20 mlrd. EUR iki 2009 m. pabaigos.

     2.       MAKROEKONOMINĖS TENDENCIJOS IR PROGNOZĖS
     2006 m. viduryje pradėta fiskalinio konsolidavimo programa, kuria buvo siekiama ištaisyti
     didelį biudžeto ir išorės disbalansą, susikaupusį ankstesniais metais (2006 m. valdžios
     sektoriaus deficitas buvo 9,3 %, o einamosios sąskaitos – 7,5 %). Tarp numatytų priemonių –
     išlaidų įšaldymas, valstybės investicijų mažinimas, mokesčių didinimas ir kainų subsidijų
     mažinimas. Dėl to gerokai sumažėjo valdžios sektoriaus gamybos apimtis, ypač sveikatos
     apsaugos, švietimo ir administravimo srityse. 2007 m. privatusis sektorius, jam suteikus
     galimybę naudotis naujais kreditais, tam tikru mastu sugebėjo atsispirti nuosmukiui. Dėl
     didelės eksporto plėtros (maždaug 16 %) investicijos dar šiek tiek padidėjo, nors gerokai
     išaugus su darbo užmokesčiu susijusioms sąnaudoms įmonių pelnas sumažėjo. Vartojimas
     taip pat šiek tiek padidėjo (0,7 %), nepaisant to, kad realusis darbo užmokestis sumažėjo, nes
     staigiai šoktelėjus naftos ir maisto kainoms kartu padidėjo reguliuojamos kainos ir pridėtinės
     vertės mokestis. Apskritai, metinis BVP augimas sulėtėjo nuo 4,1 % 2006 m. iki 1,1 %
     2007 m., o infliacija padidėjo dvigubai beveik iki 8 % ir gerokai viršija oficialų siektiną
     infliacijos rodiklį.
     Laipsniškai mažėjant fiskalinių priemonių paketo poveikiui, planuota, kad ekonomika turėtų
     pradėti atsigauti 2008 m., ir potencialaus augimo rodiklis (šiek tiek mažesnis nei 3 %) būtų
     pasiektas per 2–3 metus. Tačiau ES ir visame pasaulyje labiau nei tikėtasi sulėtėjus
     ekonomikos augimui, smarkiai pablogėjo eksporto – pagrindinio pastarųjų metų Vengrijos
     ekonomikos augimo variklio – prognozės. Dabartiniai finansiniai sunkumai ir susijęs kreditų
     sąlygų griežtinimas padidino nuosmukį ir dar labiau pablogino augimo perspektyvas.
     Sugriežtinus kreditų sąlygas labiausiai nukentėjo privatus vartojimas ir namų ūkių
     investicijos; įmonių investicijų padėtis geresnė, tikintis tam tikros paramos iš ES (struktūrinių
     ir sanglaudos) fondų. Taigi numatoma, kad 2008 m. BVP augimas išliks gerokai lėtesnis nei
     2 %, 2009 m. staigiai sumažės, o 2010 m. pradės iš lėto atsigauti. Atsižvelgiant į didelį
     netikrumą dabartinėmis finansų rinkos sąlygomis, netgi kyla tam tikras pavojus, kad 2009 m.
     BVP galėtų sumažėti, o po to pradėtų vangiai ir lėtai atsigauti.

EN                                                  2                                                    EN
 ---pagebreak---      3.      VIEŠIEJI FINANSAI
     2007 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarė 5 % BVP, t. y. smarkiai sumažėjo, palyginti su
     9,3 % BVP 2006 m. Tai – fiskalinio konsolidavimo programos, kurią 2006 m. vasarą pradėjo
     perrinkta Vyriausybė, rezultatas; pagal šią programą kelis kartus didinti mokesčiai,
     sumažintos kainų subsidijos, įšaldytos išlaidos (ypač susijusios su viešojo sektoriaus darbo
     užmokesčiu) ir nominaliai sumažintos valstybės investicijos. 2008 m. liepos viduryje
     Vyriausybė, atsižvelgdama į didesnes nei planuota centrinės valdžios pirmojo pusmečio
     pajamas, peržiūrėjo ir sumažino savo deficito prognozę iki 3,8 % BVP (naujausioje
     atnaujintoje konvergencijos programoje nustatytas ir Tarybos patvirtintas siektinas deficito
     rodiklis – 4 % BVP).
     Vyriausybė, reaguodama į neramumus Vengrijos finansų rinkose, spalio 10 d. paskelbė 12
     punktų veiksmų planą, skirtą rinkos pasitikėjimui didinti. Visų pirma plane numatyta mažinti
     siektiną biudžeto deficito rodiklį nuo 3,8 % BVP iki 3,4 % BVP 2008 m., nuo 3,2 % BVP iki
     2,9 % BVP 2009 m. ir vėliau iki 2,6 % BVP. Ambicingesnį 2008 m. 3,4 % BVP deficito
     tikslą planuojama pasiekti pasitelkus tokias priemones: i) mažinant tam tikrų vyriausybės
     programų išlaidas ir planuotas bendro finansavimo išlaidas dėl to, kad ES lėšos panaudojamos
     lėčiau nei planuota (0,15 % BVP); taip pat ii) prireikus visam laikui įšaldant nepanaudotus
     biudžeto rezervus (0,3 % BVP). 2009 m. tikslą – 0,6 % BVP mažesnį deficitą – numatoma
     pasiekti: i) atšaukiant planuojamus mokesčių pakeitimus, dėl kurių pagal oficialias prognozes
     2009 m. būtų prarasta 0,55 % BVP pajamų, ir paliekant galioti kompensacines išlaidų
     priemones, ii) dar 0,6 % BVP mažinant išlaidas (sumažinus vyriausybės programų ir
     biudžetinių įstaigų veiklos išlaidas, taip pat atidėjus tam tikrų socialinių pervedimų
     indeksavimą) – toks sumažinimas numatytas spalio 18 d. pateiktame persvarstytame biudžeto
     projekte, ir iii) taikant papildomas maždaug 1 % BVP vertės priemones: mažinant tryliktąsias
     pensijas ir tryliktuosius atlyginimus valstybės įstaigų tarnautojams, taip pat įšaldant viešojo
     sektoriaus darbo užmokesčius.
     Vyriausybės 12 punktų veiksmų plane taip pat numatyta atgaivinti fiskalinio valdymo
     reformos procesą. Persvarstytas teisės aktas Parlamentui pateiktas spalio 17 d. Jame įtraukta
     opozicijos partijų svarbių alternatyvių pasiūlymų elementų (pvz., nustatyti daugiametes
     viršutines centrinės valdžios subsektoriaus išlaidų ribas ir prie Valstybės biudžeto tarnybos
     (angl. Legislative Budget Office) įsteigti Fiskalinę tarybą (angl. Fiscal Council).
     Persvarstytame plane nurodyta, kad metinis biudžetas būtų integruotas į 3 metų sistemą,
     nustatant laikotarpio vidurio kiekybinius tikslus. Numatoma, kad naujasis teisės akto
     pasiūlymas turi būti priimtas paprastąja balsų dauguma.

     4.      FINANSŲ RINKOS
     Beveik per visus 2008 metus sąlygos Vengrijos finansų rinkose kito maždaug taip pat, kaip ir
     kitų regiono valstybių rinkose (nors būta ir didesnių svyravimų1), tačiau nuo spalio pradžios
     įtampa rinkose labai padidėjo dėl staigaus sąstingio pirminėje vyriausybės obligacijų rinkoje,
     staigaus nuosmukio akcijų biržoje ir didžiulio valiutos nuvertėjimo, dėl kurių labai padidėjo
     vyriausybės obligacijų pelningumo skirtumai ir kredito įsipareigojimų nevykdymo
     apsikeitimo sandorių skirtumai. Atrodo, kad tai susiję su likvidumo trūkumu finansų
     sistemoje, ypač užsienio valiutos likvidumo, o tai kainuoja vis daugiau dėl to, kad suvokiama
     su kita sandorio šalimi susijusi rizika padidino ir sustiprino nenorą rizikuoti Vidurio ir Rytų
     Europos šalių atžvilgiu.

     1
            Pavyzdžiui, iš esmės dėl nacionalinių pensijų fondų portfelių restruktūrizavimo 2008 m. pavasarį kilo
            laikinų sunkumų vyriausybės obligacijų rinkoje.

EN                                                       3                                                          EN
 ---pagebreak---      Reaguodamos į krizę rinkoje spalio pradžioje, valdžios institucijos paskelbė keletą priemonių,
     kuriomis tiesiogiai siekiama mažinti finansinius sunkumus. Be to, kad buvo sugriežtinti
     biudžeto planai, ir dėl to sumažėja grynojo finansavimo poreikiai, numatytos tokios
     priemonės: 1) ne tokios griežtos pensijų fondų investavimo taisyklės; 2) spalio 13 d.
     Vengrijos nacionalinio banko (MNB) įdiegta nauja valiutų apsikeitimo sandorių priemonė,
     kuria siekiama parinkti valiutų apsikeitimo sandorių pirkėjus ir pardavėjus, kad būtų įveikta
     su kita sandorio šalimi susijusi rizika, 3) nauja rezervinė priemonė bankams, siūloma nuo
     spalio 16 d., pagal kurią MNB gali visą parą teikti bankams eurų ir forintų apsikeitimo
     sandorių paslaugas. Ši nauja priemonė grindžiama susitarimu dėl atpirkimo sandorių su
     Europos centriniu banku (ECB), pagal kurį ECB suteikia MNB galimybę pasiskolinti iki 5
     mlrd. EUR; 4) spalio 16 d. MNB taip pat paskelbė apie priemones, skirtas šalies obligacijų
     rinkai paremti pagal susitarimą su pagrindiniais makleriais; 5) spalio 22 d. MNB 300 bazinių
     punktų padidino savo palūkanų normą, kad sustabdytų nacionalinės valiutos žlugimą (iki to
     laiko nuo spalio pradžios Vengrijos forintas euro atžvilgiu nuvertėjo 14 %).
     Be to, spalio 13 d. Vengrijos Parlamentas indėlių draudimo sumą padidino nuo 6 mln. HUF
     iki 13 mln. HUF. Apskaičiuota, kad taikant šią naują ribą bus apdrausta maždaug 90 %
     reikalavimus atitinkančių indėlių. Kartu su šia teisine priemone prisiimtas politinis
     įsipareigojimas prireikus apdrausti visus indėlius. Be to, Vengrijos valdžios institucijos ėmė
     aktyviau bendradarbiauti su šalies Finansinio stabilumo komitetu (įsteigtu 2004 m.) ir
     sustiprino tarpvalstybinius priežiūros institucijų ryšius.

     5.      MOKĖJIMO BALANSAS IR IŠORINIO FINANSAVIMO POREIKIAI
     Grynasis eksporto augimas, kurį paskatino spartus ekonomikos augimas visame pasaulyje,
     pastaraisiais metais buvo pagrindinis BVP augimo variklis ir daug prisidėjo laipsniškai
     mažinant einamosios sąskaitos deficito ir BVP santykį, kuris sumažėjo nuo 7,5 % 2006 m. iki
     6,4 % 2007 m. Kitas pagrindinis veiksnys 2007 m. – gerokai mažesnis vyriausybės
     finansavimo poreikis. Kapitalo sąskaitoje užregistruotas didėjantis perviršis (2007 m. pasiekęs
     1,1 % BVP), kurį iš dalies galima paaiškinti tuo, kad panaudojama vis daugiau ES lėšų, todėl
     grynuosius išorės įsipareigojimus pavyko stabilizuoti, nors jie išlieka dideli (97 % BVP). Tuo
     pat metu skolos tipo priemonės sudarė didesnę išorės deficito dalį. Tai rodo, inter alia, nuolat
     didelį tiesioginių užsienio investicijų ir gyventojų investicijų portfelio srautą į užsienį –
     ilgainiui tai turėtų turėti teigiamos įtakos einamosios sąskaitos pajamų balansui. 2008 m.
     pirmoje pusėje skolos nesukuriančio finansavimo dalis šiek tiek padidėjo (iki maždaug
     trečdalio), o trumpalaikės skolos (kurios terminas – mažiau nei 1 metai) dalis, palyginti su
     bendrąja skola, padidėjo iki maždaug 23 % BVP lygio iš esmės dėl didėjančių finansų
     sektoriaus išorės įsipareigojimų, kurie dabar sudaro 35 % BVP (vyriausybės dalis, palyginti
     su visa užsienio skola, yra 30 %).
     Numatoma, kad šiais ir ypač kitais metais einamosios sąskaitos deficitas turėtų ir toliau
     mažėti, atsižvelgiant į forinto nuvertėjimą pastaruoju metu ir gerokai mažesnį importo augimą
     2009 m. Kapitalo sąskaitos būklė taip pat turėtų gerėti, nes panaudojama vis daugiau jau
     paskirtų ES lėšų. Kita vertus, remiantis naujausiais pokyčiais, ypač nuo spalio pradžios,
     galima tikėtis, kad grynasis investicijų portfelio srautas į užsienį (įskaitant išvestines
     finansines priemones) paspartės, ypač atsižvelgiant į tai, kad vyriausybės ir bankų išorės
     skolinimasis smarkiai mažėja, ir dėl to kapitalo ir finansinės sąskaitų būklė gali gerokai
     pablogėti 2008 ir ypač 2009 m. Šiomis aplinkybėmis, siekiant sureguliuoti mokėjimų balansą,
     o tarptautines valiutos atsargas padidinti iki riziką ribojančio lygio, TVF ir Komisija mano,
     kad trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu Vengrijai reikės didelės finansinės pagalbos –
     maždaug 20 mlrd. EUR iki 2009 m. pabaigos.

EN                                                  4                                                   EN
 ---pagebreak---      Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytas aplinkybes, Komisija mano, kad Vengrijos mokėjimų
     balansui iškilusi didelė grėsmė, todėl Komisija rekomenduoja Tarybai priimti sprendimą skirti
     Vengrijai savitarpio pagalbą.

     6.       ES PARAMA PAGAL MOKĖJIMŲ BALANSO PRIEMONĘ – TARPTAUTINĖS PAGALBOS
              DALIS

     Dabartinėmis aplinkybėmis Vengrijai derėtų suteikti vidutinės trukmės finansinę pagalbą
     pagal valstybių narių mokėjimų balansams skirtą priemonę (pagal Reglamentą (EB)
     Nr. 332/2002). Pagalba būtų suteikta tuo metu, kai Vengrijos einamųjų mokėjimų balansui
     gresia rimtas pavojus dėl padidėjusios įtampos finansų rinkoje, nepaisant to, kad nuo 2006 m.
     vidurio Vengrijos ekonomikos politika labai pagerėjo. ES parama Vengrijai būtų didesnio
     Vengrijai skirto finansavimo paketo dalis: TVF pagal rezervinį susitarimą, kurį numatoma
     patvirtinti 2008 m. lapkričio 6 d., Vengrijai suteikia 10,5 mlrd. specialiųjų skolinimosi teisių
     (SST) vertės paskolą (apie 12,5 mlrd. EUR), o Pasaulio bankas – 1 mlrd. EUR paskolą. Labai
     svarbu, kad Vengrijoje veikiančios didžiosios finansų institucijos ir toliau tinkamai finansuotų
     ekonomiką. Teikdama finansinę pagalbą Europos Sąjunga remia tvirtą Vengrijos valdžios
     institucijų įsipareigojimą įgyvendinti visapusišką ekonominės politikos programą, kurios
     tikslas – atkurti investuotojų pasitikėjimą ir sumažinti pastarosiomis savaitėmis Vengrijos
     finansų rinkose tvyrančią įtampą. Ši programa bus įtraukta į atnaujintą konvergencijos
     programą. Siekis sparčiau vykdyti fiskalinį konsolidavimą, dėl kurio mažėja finansavimo
     poreikiai, ir planuojama fiskalinio valdymo reformos pažanga atitinka ankstesnes Tarybos
     rekomendacijas, pateiktas nuomonėse dėl 2007 m. lapkričio mėn. konvergencijos programos
     ir dėl 2007 m. spalio mėn. Nacionalinės reformų programos įgyvendinimo ataskaitos. ES
     pagalba ir Komisijos dalyvavimas taip pat padėtų užtikrinti, kad dabartinė politika, kuriai
     įgyvendinti teikiamas visas finansavimo paketas, visiškai atitiktų ES politikos
     rekomendacijas.
     Paramos teikimo sąlygos, susijusios su ekonomine politika, apimtų fiskalinio valdymo
     reformą ir padėtų siekti ambicingesnio deficito mažinimo tikslo, kurį įgyvendinus būtų
     užtikrinta, kad plano ištaisyti perviršinį deficitą (ne vėliau kaip 2009 m.), vadovaujantis
     2006 m. spalio 10 d. Tarybos rekomendacija pagal perviršinio deficito procedūrą, bus
     laikomasi. Kitos sąlygos – pagal Lisabonos strategiją remiamos struktūrinių reformų
     priemonės, pavyzdžiui, darbo paskatų didinimas, siekiant kelti užimtumo lygį ir didinti
     ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą. Pinigų politika ir toliau turėtų būti siekiama kainų stabilumo
     ir MNB infliacijos tikslų (dabartinis tikslas – 3 %). Be to, reikėtų sparčiai ir ryžtingai
     įgyvendinti sprendimus, kuriais siekiama užtikrinti geresnį finansų sektoriaus veikimą.
     Galiausiai, prižiūrint, kaip laikomasi nustatytų pagalbos teikimo sąlygų, būtų atsižvelgiama į
     pažangą, padarytą siekiant atitikti veiklos rezultatų kriterijus pagal TVF programą. Kriterijai
     yra tokie: i) centrinės valdžios, socialinio draudimo fondų ir nebiudžetinių fondų
     sukauptosioms pirminėms piniginėms išlaidoms nustatytos ketvirčio viršutinės ribos; ii)
     sukauptų viešojo sektoriaus uždelstų užsienio skolų nebuvimas; iii) grynųjų tarptautinių
     atsargų srauto žemiausia riba; ir iv) nacionalinio vartotojų kainų indekso pokyčių per 12 mėn.
     laikotarpį konsultacinės ribos. Be to, būtų naudinga griežčiau stebėti metinę biudžeto raidą,
     kad būtų laikomasi biudžeto tikslų ir būtų pasiektas oficialus deficito tikslas.
     Kad dabartinėmis aplinkybėmis rinkoje būtų užtikrintas būtinas lankstumas, siūloma leisti
     naudoti palūkanų normų apsikeitimo sandorius vykdant skolinimosi operaciją, kuria
     finansuojama paskola. Galimo apsikeitimo sandorio šalys turi turėti didžiausią kredito
     kokybės vertinimą, kad būtų apsaugotas ES biudžetas.

EN                                                  5                                                    EN
 ---pagebreak---      Atsižvelgdama į šias aplinkybes ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,
     Komisija rekomenduoja Tarybai skirti Vengrijai savitarpio pagalbą, numatytą Sutarties 119
     straipsnyje.

     Komisija, pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, taip pat siūlo, kad Taryba
     pagal Komisijos rekomendaciją priėmusi pirmiau minėtą sprendimą skirti Vengrijai savitarpio
     pagalbą, priimtų sprendimą Vengrijai skirti iki 6,5 mlrd. EUR vidutinės trukmės finansinę
     pagalbą pagal ES valstybės narėms skirtą priemonę (nustatytą 2002 m. vasario 18 d. Tarybos
     reglamente (EB) Nr. 332/2002), siekiant sustiprinti Vengrijos mokėjimų balanso tvarumą. Ši
     parama būtų teikiama remiantis susitarimu su TVF. Ji būtų išmokama 5 dalimis ir būtų susieta
     su ekonominės politikos sąlygomis. Siūlomas sprendimas baigtų galioti praėjus dvejiems
     metams nuo jo įsigaliojimo.

EN                                                6                                                 EN
 ---pagebreak---                                              Rekomendacija

                                      TARYBOS SPRENDIMAS

                                  skirti Vengrijai savitarpio pagalbą

     EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
     atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 119 straipsnį,
     atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją, pateiktą pasitarus su Ekonomikos ir finansų
     komitetu,
     kadangi:
     (1)    Nuo 2006 m. vidurio Vengrijos valdžios institucijos deda daug pastangų, kad ištaisytų
            susidariusį šalies išorės ir vidaus disbalansą. Nors per pastaruosius dvejus metus ir
            pasiekta konkrečių rezultatų, įskaitant gerokai mažesnį valdžios sektoriaus deficitą ir
            laipsniškai mažėjantį einamosios sąskaitos deficitą, nuo 2008 m. spalio pradžios
            Vengrijos finansų rinkų padėtis tapo labai įtempta.
     (2)    2008 m. spalio mėn. Vengrijos valdžios institucijos patvirtino išsamią ekonominės
            politikos programą, kuria siekiama atkurti investuotojų pasitikėjimą ir sumažinti
            pastarosiomis savaitėmis Vengrijos finansų rinkose tvyrančią įtampą; šioje programoje
            numatytos priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti pakankamą bankų sistemos
            likvidumą ir finansavimą, be to, numatyti fiskalinio tvarumo užtikrinimo ir
            finansavimo poreikių ribojimo planai, visų pirma, Vyriausybė sumažino 2008 metų
            siektiną deficito rodiklį iki 3,4 % BVP, palyginti su planuojant biudžetą numatytu 4 %
            BVP deficitu, o 2009 metų siektiną deficito rodiklį sumažino nuo 3,2 % BVP iki 2,6 %
            BVP; į šią ekonomikos programą, visų pirma fiskalinius tikslus, bus atsižvelgta
            Vyriausybės biudžete ir konvergencijos programoje, kurioje numatyta ir kitų politinių
            priemonių bei struktūrinių reformų.
     (3)    Taryba reguliariai peržiūri Vengrijos įgyvendinamą ekonominę politiką, visų pirma,
            kai kasmet vertinama atnaujinta Vengrijos konvergencijos programa ir Nacionalinės
            reformų programos įgyvendinimo pažanga, reguliariai vertinama Vengrijos pažanga
            įgyvendinant Tarybos rekomendaciją pagal perviršinio deficito procedūrą ir kai
            rengiama konvergencijos ataskaita.
     (4)    Nors ir tikimasi, kad einamosios sąskaitos būklė pagerės, 2008 ir 2009 metais Vengrija
            turės didelių finansavimo poreikių (jų vertė – apie 20 mlrd. EUR), nes iš naujausių
            pokyčių finansų rinkose matyti, kad, paspartėjus grynajam investicijų portfelio srautui
            į užsienį, kapitalo ir finansinės sąskaitų būklė gali gerokai pablogėti.
     (5)    Siekdamos sustiprinti mokėjimų balanso tvarumą ir užsienio valiutos atsargas
            padidinti iki riziką ribojančio lygio, Vengrijos valdžios institucijos paprašė, kad ES ir
            kitos tarptautinės finansų institucijos bei šalys skirtų didelę finansinę pagalbą.
     (6)    Vengrijos mokėjimų balansui yra iškilusi didelė grėsmė, kuri yra svarus pagrindas
            neatidėliotinai skirti Bendrijos savitarpio pagalbą,

LT                                                  7                                                   LT
 ---pagebreak---      PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

                                               1 straipsnis
     Bendrija Vengrijai skiria savitarpio pagalbą.
     Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

     Priimta Briuselyje

                                                 Tarybos vardu
                                                 Pirmininkas

LT                                                   8           LT
 ---pagebreak---                                                Pasiūlymas

                                        TARYBOS SPRENDIMAS

                    skirti Vengrijai Bendrijos vidutinės trukmės finansinę pagalbą

     EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
     atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
     atsižvelgdama į 2002 m. vasario 18 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 332/2002 dėl priemonės,
     teikiančios vidutinės trukmės finansinę pagalbą valstybių narių mokėjimų balansams,
     sukūrimo2, ypač į jo 3 straipsnio 2 dalį,
     atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasitarus su Ekonomikos ir finansų komitetu
     (EFK),

     kadangi:
     (1)    Tarybos sprendimu [....] Vengrijai nuspręsta skirti savitarpio pagalbą.
     (2)    Nors ir tikimasi, kad einamosios sąskaitos būklė pagerės, apskaičiuota, kad 2008 ir
            2009 metais Vengrijos išoriniai finansavimo poreikiai sudarys apie 20 mlrd. EUR, nes
            iš naujausių pokyčių finansų rinkose matyti, kad, paspartėjus grynajam investicijų
            portfelio srautui į užsienį, kapitalo ir finansinės sąskaitų būklė gali gerokai pablogėti.
     (3)    Iki 6,5 mlrd. EUR vertės Bendrijos paramą Vengrijai reikėtų skirti pagal 2002 m.
            Reglamentu (EB) Nr. 332/2002 sukurtą priemonę, teikiančią vidutinės trukmės
            finansinę pagalbą valstybių narių mokėjimų balansams. Ta pagalba turėtų būti suteikta
            kartu su 10,5 mlrd. SST (apie 12,5 mlrd. EUR) vertės Tarptautinio valiutos fondo
            paskola pagal rezervinį susitarimą, kuris turėtų būti patvirtintas 2008 m. lapkričio 6 d.
            Pasaulio bankas taip pat sutiko Vengrijai suteikti 1 mlrd. EUR vertės paskolą.
     (4)    Pagalbą turėtų administruoti Komisija, kuri, pasitarusi su EFK, turėtų susitarti su
            Vengrijos valdžios institucijomis dėl finansinei pagalbai nustatytų specialių
            ekonominės politikos sąlygų. Šios sąlygos turėtų būti nustatytos Susitarimo
            memorandume. Komisija turėtų nustatyti išsamias finansines sąlygas Paskolos
            susitarime.
     (5)    Pagalba turėtų būti suteikta siekiant sustiprinti Vengrijos mokėjimų balanso tvarumą ir
            taip dabartinėmis ekonominėmis ir finansinėmis sąlygomis padėti sėkmingai
            įgyvendinti Vyriausybės ekonominės politikos programą,
     NUSPRENDĖ:

                                               1 straipsnis
     1.         Bendrija Vengrijai skiria iki 6,5 mlrd. EUR vidutinės trukmės paskolą, kurios
                vidutinis grąžinimo terminas yra ne ilgesnis kaip 5 metai.

     2
            OL L53/1 [2002 m. vasario 23 d.]

LT                                                  9                                                    LT
 ---pagebreak---      2.      Bendrijos finansinė pagalba teikiama dvejus metus nuo pirmosios dienos po šio
             sprendimo įsigaliojimo. Jei tai būtina dėl susiklosčiusių aplinkybių, Komisija,
             pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, gali nuspręsti pratęsti tą
             laikotarpį ne daugiau kaip dvejais metais.

                                              2 straipsnis
     1.      Komisija pagalbą administruoja, atsižvelgdama į Vengrijos įsipareigojimus ir
             Tarybos rekomendacijas, ypač į Nacionalinės reformų programos bei konvergencijos
             programos įgyvendinimą ir perviršinio deficito procedūrą.
     2.      Komisija, pasikonsultavusi su EFK, susitaria su Vengrijos valdžios institucijomis dėl
             finansinei pagalbai nustatytų specialių ekonominės politikos sąlygų, kaip nustatyta
             3 straipsnio 4 dalyje. Šios sąlygos nustatomos Susitarimo memorandume, kuris turi
             atitikti 1 dalyje nurodytus įsipareigojimus ir rekomendacijas. Išsamias finansines
             sąlygas Komisija nustato Paskolos susitarime.
     3.      Komisija, bendradarbiaudama su EFK, reguliariais laikotarpiais tikrina, ar laikomasi
             pagalbai nustatytų ekonominės politikos sąlygų. Komisija informuoja EFK apie
             galimą įsiskolinimų refinansavimą ar finansinių sąlygų restruktūrizavimą.

                                              3 straipsnis
     1.      Komisija Bendrijos finansinę pagalbą Vengrijai išmoka ne daugiau kaip penkiomis
             dalimis, kurių dydis bus nustatytas Susitarimo memorandume.
     2.      Pirma pagalbos dalis išmokama įsigaliojus Paskolos susitarimui ir Susitarimo
             memorandumui.
     3.      Jei tai būtina paskolai finansuoti, su didžiausią kredito kokybės vertinimą turinčiomis
             sandorio šalimis leidžiama apdairiai vykdyti palūkanų normų apsikeitimo sandorius.
     4.      Dėl kitų pagalbos dalių išmokėjimo Komisija priima sprendimą, gavusi EFK
             nuomonę. Kiekviena kita pagalbos dalis išmokama atsižvelgiant į tai, ar tinkamai
             įgyvendinama į Vengrijos konvergencijos programą įtraukta naujoji Vengrijos
             Vyriausybės ekonominė programa ir ypač Susitarimo memorandume nustatytos
             specialios ekonominės politikos sąlygos. Šios sąlygos būtų, inter alia: pažanga
             atliekant fiskalinį konsolidavimą, kurį Vyriausybė ketina vykdyti remdamasi 2006 m.
             spalio 10 d. Tarybos rekomendacija pagal perviršinio deficito procedūrą ir 2007 m.
             lapkričio mėn. Tarybos nuomone dėl atnaujintos konvergencijos programos;
             specialios priemonės, skirtos su konsolidavimu susijusioms išlaidoms kontroliuoti,
             taip pat fiskalinio valdymo ir finansų kontrolės reformos įgyvendinimo pažanga;
             pagal Lisabonos strategiją remiamos struktūrinių reformų priemonės, pavyzdžiui,
             darbo paskatų stiprinimas, siekiant kelti užimtumo lygį ir stiprinti ilgalaikį viešųjų
             finansų tvarumą.
     Šis sprendimas skirtas Vengrijos Respublikai.
     Priimta Briuselyje

                                                Tarybos vardu
                                                Pirmininkas

LT                                                   10                                                LT
 ---pagebreak---                                 POVEIKIO BIUDŽETUI PAŽYMA

                               (plg. su vidaus taisyklių 16 straipsniu)

     POLITIKOS SRITIS: 01 ANTRAŠTINĖ DALIS. EKONOMIKOS IR FINANSŲ
     REIKALAI
     VEIKLA: FINANSINĖS OPERACIJOS IR PRIEMONĖS
     PRIEMONĖ: VIDUTINĖS TRUKMĖS ES FINANSINĖ PAGALBA VENGRIJAI

     1.      PASIŪLYMO PAVADINIMAS: ATITINKAMA                            BIUDŽETO        IŠLAIDŲ
             KATEGORIJA IR ANTRAŠTINĖ DALIS
             01 04 01 01 EB garantija Bendrijos paskoloms, skirtoms mokėjimų balansui
             sureguliuoti

     2.      TEISINIS PAGRINDAS:
             EB sutarties 119 ir 308 straipsniai; 2002 m. vasario 18 d. Tarybos reglamentas
             Nr. 332/2002.
             Šiuo reglamentu valstybėms narėms pagal šią priemonę suteikiamų paskolų
             pagrindinės dalies suma apribojama 12 mlrd. EUR. Nuo šio reglamento įsigaliojimo
             paskolų pagal šią priemonę nebuvo išduota.

     3.      BENDRIEJI FINANSINIŲ METŲ DUOMENYS (EUR)
             Šis punktas sudaro Europos Sąjungos teikiamos garantijos struktūrą. Ji leis Komisijai
             aptarnauti skolą (grąžinti pagrindinę skolos dalį, sumokėti palūkanas ir kitas išlaidas)
             tuo atveju, jei skolininkas (Vengrijai) nevykdytų įsipareigojimų.
             Biudžeto įrašas („p.m.“), kuriame nurodyta biudžeto garantija, bus panaudotas tik
             tuomet, jei bus faktiškai pareikalauta šios garantijos. Tikimasi, kad biudžeto
             garantijos nebus pareikalauta. Kai Vengrija dar nebuvo tapusi valstybe nare, Taryba,
             remdamasi 1990 m. vasario 25 d. Sprendimu 1990/83/EEB ir 1991 m. birželio 24 d.
             Sprendimu 91/310/EEB, suteikė Vengrijai 790 mln. ekiu makrofinansinę pagalbą.
             Visa makrofinansinė pagalba buvo grąžinta iki 1998 m.
             3a. Einamieji metai
             Netaikoma

                                                        ĮA (įsipareigojimų
                                                          asignavimai)

     Pradinė asignavimo suma
     finansiniams     metams
     (biudžetas)

     Perkeliamos sumos

     Papildomas asignavimas

LT                                                 11                                                   LT
 ---pagebreak---      Bendra asignavimo suma

     Kitoje darbo programoje
     jau numatyti asignavimai

     Turimas likutis

     Suma siūlomam veiksmui

               3b. Perkėlimai
               Netaikoma

                                                                 ĮA
     Perkėlimai

     Kitoje darbo programoje jau
     numatyti asignavimai

     Turimas likutis
     Suma siūlomam veiksmui

               3c. Kiti finansiniai metai
               Netaikoma

                                                                 ĮA

     Pradinė asignavimo suma                             p.m.
     finansiniams     metams
     (biudžetas)

     Perkeliamos sumos

     Papildomas asignavimas
     Bendra asignavimo suma

     Kitoje darbo programoje
     jau numatyti asignavimai

     Turimas likutis
     Suma siūlomam veiksmui
                                                         p.m.

     4.        VEIKSMO APRAŠYMAS
               Siūlomą vidutinės trukmės pagalbą Vengrijai sudaro 6,5 mlrd. EUR Bendrijos
               paskola (kuri bus finansuojama Bendrijai pasiskolinus tarptautinėse kapitalo
               rinkose). Ji bus suteikta kaip tarptautinio finansavimo paketo dalis ir konkrečiai kaip

LT                                                  12                                                   LT
 ---pagebreak---              10,5 mlrd. SST (apie 12,5 mlrd. EUR) TVF paskola, papildyta rezervine priemone.
             Pasaulio bankas taip pat įsipareigojo skirti iš viso 1 mlrd. EUR. Bendrijos vidutinės
             trukmės finansinė parama Vengrijai yra skirta paremtai Vengrijos mokėjimų balanso
             tvarumą, kuriam gresia rimtas pavojus, ir tokiu būdu taip pat paremti naująją
             ekonominę vyriausybės programą, kuria, be kita ko, siekiama atkurti investuotojų
             pasitikėjimą ir palengvinti įtampą, patiriamą finansinėse rinkose nuo 2008 m. spalio
             pradžios. Ši pagalba reiškia norą paremti valstybę narę, kurios ekonomikos politika
             nuo 2006 m. vidurio labai pagerėjo, taip pat gerokai sumažinus bendrąjį valdžios
             sektoriaus deficitą. Turint omeny svarbias tarptautines (taip pat ir tarpbankines)
             sąsajas, šia pagalba taip pat prisidedama prie finansinio stabilumo ne vien tik pagalbą
             gaunančioje šalyje. Remiamas naujasis ekonominis paketas apima siūlymą greičiau
             mažinti deficitą tiek 2008 m., tiek 2009 m. – dėl to sumažėtų vyriausybės
             finansavimo poreikis, taip pat ir keletą tikslinių priemonių, kuriomis siekiama
             panaikinti vyriausybės skolos priemonių rinkos įšaldymą ir padidinti likvidumą
             valiutų apsikeitimo sandorių rinkoje. Galiausiai, konsultuojantis su Ekonomikos ir
             finansų komitetu Komisijos administruojama pagalba yra būdas užtikrinti, kad ES ir
             toliau dalyvaus formuojant ekonominę politiką Vengrijoje ir kad ta politika atitiks
             Vengrijos įsipareigojimus Europos Sąjungoje bei Tarybos rekomendacijas, ypač kiek
             tai susiję su Nacionalinės reformų programos bei konvergencijos programos
             įgyvendinimu ir perviršinio deficito procedūra.
             Bendrijos skolintoms lėšoms, gautoms kapitalo rinkose arba iš finansų įstaigų,
             siekiant suteikti paskolą Vengrijai, išduota Bendrijos garantija. Paskola yra gauta
             kapitalo rinkose arba iš finansų įstaigų. Pagrindinė paskolų, kurios bus suteiktos
             Vengrijai, suma yra 6,5 mlrd. EUR.
             Europos Sąjungos teikiamos garantijos struktūra sudarys galimybę Komisijai
             aptarnauti skolą, jei Vengrija nevykdytų savo įsipareigojimų.
             Siekdama vykdyti įsipareigojimus, Komisija gali pasinaudoti savo grynųjų pinigų
             ištekliais, kad laikinai aptarnautų skolą. Tokiu atveju bus taikomas 2000 m. gegužės
             22 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000, įgyvendinančio
             Sprendimą 2000/597/EB, Euratomas dėl Bendrijų nuosavų išteklių sistemos
             (OL L 130, 2000 5 31, p. 1), 12 straipsnis.

     5.      PATVIRTINTAS SKAIČIAVIMO METODAS
             Netaikoma.

     6.      MOKĖJIMO GRAFIKAS (EUR)
             Netaikoma.
     Išlaidų          Asignavimai
     kategorija                                                Mokėjimai
                                                                                Vėlesni
                                                                                finansiniai
                                      n metai     n+1 metai n+2 metai n+3 metai            metai
                  n metai
                  n+1 metai

LT                                                13                                                   LT
 ---pagebreak---      n metai
     n+1 metai

     Iš viso

LT               14   LT


title: Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl valstybių narių finansinių įnašų Europos plėtros fondui finansuoti 2012 ir 2013 m., įskaitant pirmąją 2012 m. įnašo dalį

text:
|

52011PC0691

	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASVidaus susitarime ir 10-ojo EPF finansiniame reglamente numatyta nauja valstybių narių įnašų EPF finansuoti mokėjimo tvarka. Pagal Finansinio reglamento 157 straipsnį pirmą kartą ši nauja tvarka taikoma 2009 m. įnašams.Pagal 10-ojo EPF finansinio reglamento 57 straipsnio 2 dalį šiame pasiūlyme nurodoma:-  2013 m. metinės įnašo sumos viršutinė riba,-  2012 m. metinė įnašo suma, taip pat-  pirmosios 2012 m. įnašo dalies suma.Pagal 10-ojo EPF finansinio reglamento 57 straipsnio 7 dalį atskirai nurodoma Komisijos valdoma suma ir EIB valdoma suma.Pagal 10-ojo EPF finansinio reglamento 145 straipsnį EIB atsiuntė Komisijai atnaujintas savo administruojamų priemonių įsipareigojimų ir mokėjimų sąmatas.Pagal 10-ojo EPF finansinio reglamento 57 straipsnio 2 dalį Taryba turi priimti sprendimą dėl šio pasiūlymo iki 2011 m. lapkričio 15 d., o valstybės narės sumokėti pirmąją įnašo dalį ne vėliau kaip iki 2012 m. sausio 21 d.Finansinio reglamento 58 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad reikalavimuose sumokėti įnašus pirmiausia paeiliui panaudojamos sumos, nustatytos ankstesniems EPF. Todėl pagal šį pasiūlymą reikalavimai sumokėti įnašus susiję su 9-ajam EPF nustatytomis EIB sumomis ir 10-ajam EPF nustatytomis Komisijos sumomis.Finansinio reglamento 60 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad valstybei narei nesumokėjus mokėtinos įnašų dalies iki nustatyto termino, jos bus pareikalauta sumokėti nesumokėtos sumos palūkanas. Atitinkama valstybė narė nuo nesumokėtos sumos privalo mokėti palūkanas tame pačiame straipsnyje nustatyta tvarka.2011/0305 (NLE)PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl valstybių narių finansinių įnašų Europos plėtros fondui finansuoti 2012 ir 2013 m., įskaitant pirmąją 2012 m. įnašo dalįEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,atsižvelgdama į Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų vidaus susitarimą dėl Bendrijos pagalbos finansavimo pagal 2008–2013 m. daugiametę finansavimo programą vadovaujantis AKR ir EB partnerystės susitarimu ir dėl finansinės pagalbos skyrimo užjūrio šalims ir teritorijoms, kurioms taikoma EB sutarties ketvirta dalis[1] (toliau – Vidaus susitarimas), ypač į jo 7 straipsnį,atsižvelgdama į 2008 m. vasario 18 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 215/2008 dėl 10-ajam Europos plėtros fondui taikomo finansinio reglamento (toliau – 10-ojo EPF finansinis reglamentas)[2] su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2011 m. balandžio 11 d.[3], ypač į jo 57 straipsnio 5 dalį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi:(1) pagal 10-ojo EPF finansinio reglamento 57–61 straipsniuose nustatytą tvarką Komisija iki 2011 m. spalio 15 d. turėtų pateikti pasiūlymą, kuriame tiksliai nurodoma valstybės narės Europos plėtros fondo (EPF) 2013 m. metinės įnašo sumos viršutinė riba, 2012 m. metinė įnašo suma ir pirmosios 2012 m. įnašo dalies suma;(2) pagal 10-ojo EPF finansinio reglamento 145 straipsnio pirmą pastraipą Europos investicijų bankas atsiuntė Komisijai atnaujintas savo administruojamų priemonių įsipareigojimų ir mokėjimų sąmatas;(3) 10-ojo EPF finansinio reglamento 58 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad reikalavimuose sumokėti įnašus pirmiausia paeiliui panaudojamos sumos, nustatytos ankstesniems EPF. Todėl reikalavimas sumokėti 9-ojo EPF įnašus EIB taip pat turėtų būti pagrįstas 10-ojo EPF finansinio reglamento 58 straipsnio 2 dalimi;(4) Taryba turėtų priimti sprendimą dėl šio pasiūlymo iki 2011 m. lapkričio 15 d., o valstybės narės turėtų sumokėti pirmąją 2012 m. įnašo dalį ne vėliau kaip iki 2012 m. sausio 21 d.,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnis2013 m. valstybių narių metinės EPF įnašų sumos viršutinė riba yra 3 800 000 000 EUR Komisijai ir 250 000 000 EUR – Europos investicijų bankui.2 straipsnis2012 m. valstybių narių metinė EPF įnašų suma yra 3 600 000 000 EUR Komisijai ir 280 000 000 EUR – Europos investicijų bankui.3 straipsnisValstybių narių Komisijai ir Europos investicijų bankui mokėtinos atskirų 2012 m. EPF įnašų pirmosios dalys nurodomos priede pateikiamoje lentelėje.4 straipsnisŠis sprendimas taikomas nuo jo priėmimo dienos.5 straipsnisŠis sprendimas skirtas valstybėms narėms.Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkasPRIEDASPirmoji 2012 m. įnašų dalis (EUR)VALSTYBĖS NARĖS | 9-asis EPF | 10-asis EPF | 1-oji įnašo dalis | Bendra 1-osios įnašo dalies suma |% | % | EIB 9-asis EPF | Komisija 10-asis EPF |BELGIJA | 3,92 | 3,53 | 3 920 000 | 68 835 000 | 72 755 000 |DANIJA | 2,14 | 2,00 | 2 140 000 | 39 000 000 | 41 140 000 |VOKIETIJA | 23,36 | 20,50 | 23 360 000 | 399 750 000 | 423 110 000 |GRAIKIJA | 1,25 | 1,47 | 1 250 000 | 28 665 000 | 29 915 000 |ISPANIJA | 5,84 | 7,85 | 5 840 000 | 153 075 000 | 158 915 000 |PRANCŪZIJA | 24,30 | 19,55 | 24 300 000 | 381 225 000 | 405 525 000 |AIRIJA | 0,62 | 0,91 | 620 000 | 17 745 000 | 18 365 000 |ITALIJA | 12,54 | 12,86 | 12 540 000 | 250 770 000 | 263 310 000 |LIUKSEMBURGAS | 0,29 | 0,27 | 290 000 | 5 265 000 | 5 555 000 |NYDERLANDAI | 5,22 | 4,85 | 5 220 000 | 94 575 000 | 99 795 000 |AUSTRIJA | 2,65 | 2,41 | 2 650 000 | 46 995 000 | 49 645 000 |PORTUGALIJA | 0,97 | 1,15 | 970 000 | 22 425 000 | 23 395 000 |SUOMIJA | 1,48 | 1,47 | 1 480 000 | 28 665 000 | 30 145 000 |ŠVEDIJA | 2,73 | 2,74 | 2 730 000 | 53 430 000 | 56 160 000 |JUNGTINĖ KARALYSTĖ | 12,69 | 14,82 | 12 690 000 | 288 990 000 | 301 680 000 |ES-15 tarpinė suma | 100 | 96,38 | 100 000 000 | 1 879 410 000 | 1 979 410 000 |ČEKIJA | 0,51 | 9 945 000 | 9 945 000 |BULGARIJA | 0,14 | 2 730 000 | 2 730 000 |ESTIJA | 0,05 | 975 000 | 975 000 |KIPRAS | 0,09 | 1 755 000 | 1 755 000 |LATVIJA | 0,07 | 1 365 000 | 1 365 000 |LIETUVA | 0,12 | 2 340 000 | 2 340 000 |VENGRIJA | 0,55 | 10 725 000 | 10 725 000 |MALTA | 0,03 | 585 000 | 585 000 |LENKIJA | 1,30 | 25 350 000 | 25 350 000 |RUMUNIJA | 0,37 | 7 215 000 | 7 215 000 |SLOVĖNIJA | 0,18 | 3 510 000 | 3 510 000 |SLOVAKIJA | 0,21 | 4 095 000 | 4 095 000 |ES-12 tarpinė suma | 3,62 | 70 590 000 | 70 590 000 |IŠ VISO ES-27 | 100 | 100 | 100 000 000 | 1 950 000 000 | 2 050 000 000 |[1] OL L 247, 2006 9 9, p. 32.[2] OL L 78, 2008 3 19, p. 1.[3] OL L 102, 2011 4 16, p. 1.