               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 02 23
            COM(2016) 84 final
            2016/0051(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl Europos Sąjungos, Islandijos, Lichtenšteino Kunigaikštystės ir Norvegijos Karalystės susitarimo dėl 2014–2021 m. EEE finansinio mechanizmo, Norvegijos Karalystės ir Europos Sąjungos susitarimo dėl 2014–2021 m. Norvegijos finansinio mechanizmo, Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimo papildomo protokolo ir Europos ekonominės bendrijos ir Islandijos susitarimo papildomo protokolo pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino taikymo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               Pagal Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – EEE susitarimas) Norvegija, Islandija ir Lichtenšteinas (EEE narėmis esančios ELPA valstybės) gali visapusiškai dalyvauti bendrojoje rinkoje. Nuo šio susitarimo įsigaliojimo 1994 m. pagal jo 115 straipsnį šios trys šalys taip pat padėjo mažinti ekonominius ir socialinius skirtumus EEE. Be to, Norvegija prisidėjo atskiru Norvegijos finansiniu mechanizmu. Naujausi finansiniai mechanizmai nustojo galioti 2014 m. balandžio 30 d.

               Atsižvelgdama į nuolatinį poreikį mažinti ekonominius ir socialinius skirtumus Europos ekonominėje erdvėje, 2013 m. spalio 7 d. Taryba įgaliojo Komisiją pradėti derybas su Islandija, Lichtenšteinu ir Norvegija dėl susitarimo dėl būsimų finansinių įnašų, kuriuos skirtų EEE narėmis esančios ELPA valstybės, siekdamos pagerinti ekonominę ir socialinę sanglaudą Europos ekonominėje erdvėje
                  1
               . Oficialios derybos pradėtos 2014 m. sausio mėn. Tuo pačiu metu, tačiau atskirai nuo derybų dėl finansinio mechanizmo, pradėta ES ir Islandijos bei ES ir Norvegijos prekybos žuvimi protokolų peržiūra remiantis laisvosios prekybos susitarimų su Norvegija ir Islandija
                  2
                papildomų protokolų peržiūros sąlyga.

               Derybos baigtos derybininkų lygmeniu 2015 m. liepos 17 d. parafavus:

               Europos Sąjungos, Islandijos, Lichtenšteino Kunigaikštystės ir Norvegijos Karalystės susitarimą dėl 2014–2021 m. EEE finansinio mechanizmo (toliau – susitarimas dėl EEE finansinio mechanizmo);

               Europos Sąjungos ir Norvegijos Karalystės susitarimą dėl 2014–2021 m. Norvegijos finansinio mechanizmo (toliau – susitarimas su Norvegija);

               Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimo papildomą protokolą (toliau – protokolas su Norvegija); ir

               Europos ekonominės bendrijos ir Islandijos susitarimo papildomą protokolą (toliau – protokolas su Islandija).

               Pridedamas pasiūlymas yra susijęs su susitarimo dėl EEE finansinio mechanizmo, susitarimo su Norvegija, protokolo su Norvegija ir protokolo su Islandija pasirašymu ir laikinu taikymu.

               Pagal susitarimą dėl EEE finansinio mechanizmo ir susitarimą su Norvegija bendras EEE narėmis esančių ELPA valstybių finansinis įnašas ekonominei ir socialinei sanglaudai didinti 2014–2021 m. bus 2,8 mlrd. EUR. Jos taip pat skirs finansinių išteklių kovai su jaunimo nedarbu. Šie derybų rezultatai atitinka Tarybos patvirtintus derybinius nurodymus, pagal kuriuos numatyta a) bendrai padidinti finansinį įnašą (iš viso 11,3 proc., palyginti su 2009–2014 m.); b) galbūt skirti naujų lėšų siekiant pašalinti jaunimo nedarbo padarinius; c) taikyti Sanglaudos fondo įnašų paskirstymo schemą; d) naują finansinį laikotarpį suderinti su ES sanglaudos politikos priemonės tvarkaraščiu (2014–2020 m.); e) sumažinti prioritetų skaičių, palyginti su ankstesniu finansiniu laikotarpiu, ir f) supaprastinti įgyvendinimo nuostatas.

               Peržiūrėjus ES ir Islandijos bei ES ir Norvegijos prekybos žuvimi protokolus, abiems šalims 2014–2021 m. laikotarpiu suteikta naujų lengvatų. Šios lengvatos iš esmės yra atnaujintos 2009–2014 m. taikytos lengvatos: a) Islandijos atveju – šiek tiek padidintos dvi tarifinės kvotos ir b) Norvegijos atveju – šiek tiek padidintos kai kurių tarifų eilučių lengvatos ir atnaujintos ankstesnės kitų tarifų eilučių lengvatos. Norvegija atnaujins žuvų tranzito tvarką septyneriems metams nuo dienos, kai bus pradėtos laikinai taikyti naujosios lengvatos.

               Susitarimai ir protokolai turi būti laikinai taikomi nuo jų straipsniuose nurodytų dienų tol, kol bus užbaigtos atitinkamos jų ratifikavimo arba sudarymo ir įsigaliojimo procedūros.

               Komisija mano, kad derybų rezultatai yra patenkinami, ir siūlo Tarybai priimti pridedamą sprendimą dėl susitarimo dėl EEE finansinio mechanizmo, susitarimo su Norvegija, protokolo su Norvegija ir protokolo su Islandija pasirašymo ir laikino taikymo.

               2016/0051 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl Europos Sąjungos, Islandijos, Lichtenšteino Kunigaikštystės ir Norvegijos Karalystės susitarimo dėl 2014–2021 m. EEE finansinio mechanizmo, Norvegijos Karalystės ir Europos Sąjungos susitarimo dėl 2014–2021 m. Norvegijos finansinio mechanizmo, Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimo papildomo protokolo ir Europos ekonominės bendrijos ir Islandijos susitarimo papildomo protokolo pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino taikymo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 175 straipsnio trečią pastraipą ir 207 straipsnį kartu su 218 straipsnio 5 dalimi,

               atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)reikia toliau mažinti ekonominius ir socialinius skirtumus Europos ekonominėje erdvėje, todėl reikėtų parengti naują EEE narėmis esančių ELPA valstybių finansinių įnašų mechanizmą ir naują Norvegijos finansinį mechanizmą;

               (2)2013 m. spalio 7 d. Taryba įgaliojo Komisiją pradėti derybas su Islandija, Lichtenšteino Kunigaikštyste ir Norvegijos Karalyste dėl susitarimo dėl būsimų EEE narėmis esančių ELPA valstybių finansinių įnašų ekonominei ir socialinei sanglaudai Europos ekonominėje erdvėje didinti. Komisija Europos Sąjungos vardu derėjosi dėl Europos Sąjungos, Islandijos, Lichtenšteino Kunigaikštystės ir Norvegijos Karalystės susitarimo dėl 2014–2021 m. EEE finansinio mechanizmo. Jis bus sudarytas kaip EEE susitarimo 38c protokolas. Komisija Europos Sąjungos vardu taip pat derėjosi dėl Europos Sąjungos ir Norvegijos Karalystės susitarimo dėl 2014–2021 m. Norvegijos finansinio mechanizmo;

               (3)specialios nuostatos dėl tam tikros į Europos Sąjungą importuojamos Islandijos ir Norvegijos kilmės žuvies ir žuvininkystės produktų, nustatytos atitinkamų laisvosios prekybos susitarimų su Europos ekonomine bendrija papildomuose protokoluose, nustojo galioti 2014 m. balandžio 30 d. ir turėtų būti peržiūrėtos vadovaujantis tų protokolų 1 straipsniu. Todėl Komisija derėjosi dėl naujų Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimo ir Europos ekonominės bendrijos ir Islandijos susitarimo papildomų protokolų;

               (4)visi pirmiau nurodyti susitarimai ir protokolai turi nuostatas dėl laikino taikymo iki jų įsigaliojimo;

               (5)visi susitarimai ir protokolai turėtų būti pasirašyti Europos Sąjungos vardu su sąlyga, kad jie bus sudaryti vėliau ir laikinai taikomi,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Sąjungos vardu patvirtinamas Europos Sąjungos, Islandijos, Lichtenšteino Kunigaikštystės ir Norvegijos Karalystės susitarimo dėl 2014–2021 m. EEE finansinio mechanizmo, Norvegijos Karalystės ir Europos Sąjungos susitarimo dėl 2014–2021 m. Norvegijos finansinio mechanizmo, Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimo papildomo protokolo ir Europos ekonominės bendrijos ir Islandijos susitarimo papildomo protokolo pasirašymas su sąlyga, kad minėti susitarimai ir protokolai bus sudaryti.

               Susitarimų ir protokolų, kurie turi būti pasirašyti, tekstai pridedami prie šio sprendimo.

               2 straipsnis

               Tarybos generalinis sekretoriatas parengia raštą, kuriuo derybininko nurodytam (-iems) asmeniui (-ims) suteikiami įgaliojimai pasirašyti susitarimus ir protokolus su sąlyga, kad jie bus sudaryti.

               3 straipsnis

               Su sąlyga, kad jie bus sudaryti vėliau ir kol įsigalios, Europos Sąjungos, Islandijos, Lichtenšteino Kunigaikštystės ir Norvegijos Karalystės susitarimas dėl 2014–2021 m. EEE finansinio mechanizmo ir Norvegijos Karalystės ir Europos Sąjungos susitarimas dėl 2014–2021 m. Norvegijos finansinio mechanizmo laikinai taikomi atitinkamai pagal jų 3 straipsnį ir 11 straipsnio 3 dalį nuo pirmos pirmo mėnesio dienos po to, kai deponuojamas paskutinis pranešimas šiuo tikslu.

               Su sąlyga, kad jis bus sudarytas vėliau ir kol įsigalios, Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimo papildomas protokolas laikinai taikomas pagal Protokolo 5 straipsnio trečiąją pastraipą nuo pirmos kito mėnesio dienos, praėjus dviem mėnesiams po to, kai deponuojamas paskutinis pranešimas šiuo tikslu.

               Su sąlyga, kad jis bus sudarytas vėliau ir kol įsigalios, Europos ekonominės bendrijos ir Islandijos susitarimo papildomas protokolas laikinai taikomas pagal Protokolo 4 straipsnio trečiąją pastraipą nuo pirmos kito mėnesio dienos, praėjus dviem mėnesiams po to, kai deponuojamas paskutinis pranešimas šiuo tikslu.

               4 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja [data]

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  Tarybos dokumentas 12239/13 ADD 1.

                     (2)
                  OL L 291, 2010 11 9, p. 14 ir 18.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 02 23
            COM(2016) 84 final
            PRIEDAS
            prie
            Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            dėl Europos Sąjungos, Islandijos, Lichtenšteino Kunigaikštystės ir Norvegijos Karalystės susitarimo dėl 2014–2021 m. EEE finansinio mechanizmo, Norvegijos Karalystės ir Europos Sąjungos susitarimo dėl 2014–2021 m. Norvegijos finansinio mechanizmo, Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimo papildomo protokolo ir Europos ekonominės bendrijos ir Islandijos susitarimo papildomo protokolo pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino taikymo

               EUROPOS SĄJUNGOS, ISLANDIJOS,
                  LICHTENŠTEINO KUNIGAIKŠTYSTĖS IR NORVEGIJOS KARALYSTĖS
                  SUSITARIMAS
                  DĖL 2014–2021 M. EEE FINANSINIO MECHANIZMO

               EUROPOS SĄJUNGA

               ISLANDIJA,

               LICHTENŠTEINO KUNIGAIKŠTYSTĖ,

               NORVEGIJOS KARALYSTĖ,

               KADANGI Europos ekonominės erdvės susitarimo (toliau – EEE susitarimas) Šalys susitarė, kad reikia mažinti regionų socialinius ir ekonominius skirtumus ir siekti, kad būtų skatinamas nuolatinis ir darnus tarpusavio prekybos ir ekonominių santykių stiprinimas;

               KADANGI siekdamos šio tikslo ELPA valstybės nustatė  Europos ekonominės erdvės finansinį mechanizmą;

               KADANGI nuostatos, kuriomis reglamentuojamas 2004–2009 m. EEE finansinis mechanizmas, buvo išdėstytos EEE susitarimo 38a protokole ir 38a protokolo papildyme;

               KADANGI nuostatos, kuriomis reglamentuojamas 2009–2014 m. EEE finansinis mechanizmas, buvo išdėstytos EEE susitarimo 38b protokole ir 38b protokolo papildyme;

               KADANGI reikia mažinti ekonominius ir socialinius skirtumus Europos ekonominėje erdvėje ir parengti naują EEE narėmis esančių ELPA valstybių finansinių įnašų 2014–2021 m. laikotarpiu mechanizmą,

               NUSPRENDĖ SUDARYTI ŠĮ SUSITARIMĄ:

               1 STRAIPSNIS

               EEE susitarimo 117 straipsnio tekstas pakeičiamas taip:

               „Nuostatos, kuriomis reglamentuojami finansiniai mechanizmai, pateikiamos 38 ir 38a protokoluose, 38a protokolo papildyme, 38b protokole, 38b protokolo papildyme ir 38c protokole.“

               2 STRAIPSNIS

               Po EEE susitarimo 38b protokolo įterpiamas naujas 38c protokolas. Protokolo 38c tekstas pateikiamas šio susitarimo priede.

               3 STRAIPSNIS

               Šį Susitarimą Šalys ratifikuoja arba patvirtina savo nustatyta tvarka. Ratifikavimo arba patvirtinimo dokumentai deponuojami Europos Sąjungos Tarybos generaliniame sekretoriate.

               Jis įsigalioja pirmą kito mėnesio dieną praėjus vienam mėnesiui po to, kai deponuojamas paskutinis ratifikavimo arba patvirtinimo dokumentas.

               Kol bus baigtos 1 ir 2 dalyse nurodytos procedūros, šis Susitarimas laikinai taikomas nuo pirmos pirmo mėnesio po to, kai deponuojamas paskutinis pranešimas šiuo tikslu, dienos.

               4 STRAIPSNIS

               Šis vienu originaliu egzemplioriumi anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, kroatų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, nyderlandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų, vokiečių, islandų ir norvegų kalbomis sudarytas Susitarimas, kurio tekstas kiekviena iš šių kalbų yra vienodai autentiškas, deponuojamas Europos Sąjungos Tarybos generaliniame sekretoriate, kuris patvirtintą kopiją perduoda kiekvienai šio Susitarimo Šaliai.

               Priimta Briuselyje [data]

               Europos Sąjungos vardu

               Islandijos vardu

               Lichtenšteino Kunigaikštystės vardu

               Norvegijos Karalystės vardu

               PRIEDAS

                  38c PROTOKOLAS

               dėl EEE finansinio mechanizmo (2014–2021 m.)

               1 straipsnis

               1. Islandija, Lichtenšteinas ir Norvegija (toliau – ELPA valstybės) finansiniais įnašais 3 straipsnyje išvardytuose prioritetiniuose sektoriuose padeda mažinti socialinius ir ekonominius skirtumus Europos ekonominėje erdvėje ir stiprinti ryšius su valstybėmis paramos gavėjomis.

               2. Visos programos ir veikla, finansuojama pagal 2014–2021 m. EEE finansinį mechanizmą, yra grindžiama bendromis vertybėmis: pagarba žmogaus orumui, laisve, demokratija, lygybe, teisine valstybe ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises.

               2 straipsnis

               1. 1 straipsnyje numatyto finansinio įnašo visa suma yra 1 548,1 mln. EUR; ji išmokama metinėmis 221,16 mln. EUR dalimis nuo 2014 m. gegužės 1 d. iki 2021 m. balandžio 30 d. imtinai.

               2. Visą sumą sudaro konkrečiai šaliai skirti asignavimai, kaip nurodyta 6 straipsnyje, ir bendras regioniniam bendradarbiavimui skirtas fondas, kaip nurodyta 7 straipsnyje.

               3 straipsnis

               1.
                     Konkrečiai šaliai skirti asignavimai skiriami šiems prioritetiniams sektoriams:

               (a)inovacijų, mokslinių tyrimų, švietimo ir konkurencingumo;

               b)
                     socialinės įtraukties, jaunimo užimtumo ir skurdo mažinimo;

               c)
                     aplinkos, energetikos, klimato kaitos ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos;

               d)
                     kultūros, pilietinės visuomenės, gero valdymo, pagrindinių teisių ir laisvių;

               e)
                     teisingumo ir vidaus reikalų.

               Prioritetinių sektorių programos sritys su tikslais ir paramos sritimis yra išdėstytos šio protokolo priede.

               2.
                     a) Prioritetiniai sektoriai, vadovaujantis 10 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka, atrenkami, sutelkiami ir pritaikomi, atsižvelgiant į skirtingas kiekvienos valstybės paramos gavėjos reikmes, jos dydį ir įnašo sumą.

               b) 10 proc. visų konkrečiai šaliai skirtų asignavimų atidedami pilietinei visuomenei skirtam fondui, kuris naudojamas pagal 6 straipsnyje nurodytą įnašų paskirstymo schemą.

               4 straipsnis

               1.
                     Kad sutelktų prioritetinius sektorius ir užtikrintų veiksmingą įgyvendinimą, atsižvelgdamos į 1 straipsnyje nurodytus bendrus tikslus ir Europos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategiją „Europa 2020“, be kita ko, ypatingą dėmesį skirdamos užimtumui, nacionaliniams prioritetams, konkrečiai šaliai skirtoms rekomendacijoms ir pagal ES sanglaudos politiką su Europos Komisija sudarytiems partnerystės susitarimams, ELPA valstybės su kiekviena valstybe paramos gavėja pagal 10 straipsnio 3 dalį sudaro susitarimo memorandumą.

               2.
                     Konsultacijos su Europos Komisija vyksta strateginiu lygmeniu ir per derybas dėl susitarimo memorandumų, kaip apibrėžta 10 straipsnio 3 punkte, siekiant skatinti papildomumą ir sąveiką su ES sanglaudos politika, taip pat išnagrinėti galimybes taikyti finansines priemones, kad būtų padidintas finansinių įnašų poveikis.

               5 straipsnis

               1.
                     ELPA įnašas į programas, kurios remiamos konkrečioms šalims skirtais asignavimais ir kurias turi įgyvendinti valstybės paramos gavėjos, neviršija 85 proc. programos išlaidų, nebent ELPA valstybės nusprendžia kitaip.

               2.
                     Turi būti laikomasi galiojančių valstybės pagalbos taisyklių.

               3.
                     ELPA valstybės atsako tik už tai, kad projektams būtų skiriama lėšų pagal sutartą planą.  Neprisiimama jokios atsakomybės trečiųjų šalių atžvilgiu.

               6 straipsnis

               Konkrečiai šaliai skirti asignavimai skiriami šioms valstybėms paramos gavėjoms: Bulgarijai, Čekijai, Estijai, Graikijai, Kiprui, Kroatijai, Latvijai, Lenkijai, Lietuvai, Maltai, Portugalijai, Rumunijai, Slovakijai, Slovėnijai ir Vengrijai, ir paskirstomi taip:

                        Valstybė paramos gavėja

                        Lėšos (mln. EUR)

                        Bulgarija

                        115,0

                        Kroatija

                        56,8

                        Kipras

                        6,4

                        Čekija

                        95,5

                        Estija

                        32,3

                        Graikija

                        116,7

                        Vengrija

                        108,9

                        Latvija

                        50,2

                        Lietuva

                        56,2

                        Мalta

                        4,4

                        Lenkija

                        397,8

                        Portugalija

                        102,7

                        Rumunija

                        275,2

                        Slovakija

                        54,9

                        Slovėnija

                        19,9

               7 straipsnis

               1.
                     Bendro regioniniam bendradarbiavimui skirto fondo biudžetas – 55,25 mln. EUR. Šis fondas padeda siekti 1 straipsnyje nurodytų EEE finansinio mechanizmo tikslų.

               2.
                     70 proc. fondo lėšų skiriama tvariam ir kokybiškam jaunimo užimtumui skatinti, ypatingą dėmesį skiriant šioms sritims:

               a)
                     jaunimo darbo ir mokymo judumo programoms, ypatingą dėmesį skiriant nedirbantiems, nesimokantiems ir mokymuose nedalyvaujantiems asmenims;

               (b)dvejopo mokymo programoms, pameistrystei ir jaunimo įtraukčiai;

               (c)dalijimuisi žiniomis, organizacijų (institucijų), teikiančių jaunimo užimtumo paslaugas, keitimuisi geriausia patirtimi ir tarpusavio mokymuisi.

               Ši fondo dalis skiriama projektams, kuriuose dalyvauja valstybės paramos gavėjos ir kitos ES valstybės narės, kuriose jaunimo nedarbo lygis viršija 25 proc. (ataskaitinių 2013 m. Eurostato duomenys), ir kurie yra susiję bent su dviem šalimis, iš kurių bent viena yra valstybė paramos gavėja. ELPA valstybės gali dalyvauti kaip partnerės.

               3.
                     30 proc. fondo lėšų skiriama regioniniam bendradarbiavimui 3 straipsnyje nurodytuose prioritetiniuose sektoriuose, visų pirma dalijimuisi žiniomis, keitimuisi geriausia patirtimi ir institucijų stiprinimui.

               Ši fondo dalis skiriama projektams, kuriuose dalyvauja valstybės paramos gavėjos ir kaimyninės trečiosios šalys. Projektuose dalyvauja bent trys šalys, iš kurių bent dvi yra valstybės paramos gavėjos. ELPA valstybės gali dalyvauti kaip partnerės.

               8 straipsnis

               ELPA valstybės iki 2020 m. atlieka laikotarpio vidurio peržiūrą, siekdamos perskirstyti turimas nepaskirtas asignavimų lėšas atitinkamoms valstybėms paramos gavėjoms.

               9 straipsnis

               1.
                     Šiame protokole nurodyti finansiniai įnašai atidžiai koordinuojami su Norvegijos įnašu, numatomu pagal dvišalį Norvegijos finansinį mechanizmą.

               2.
                     ELPA valstybės visų pirma užtikrina, kad paraiškų teikimo tvarka ir įgyvendinimo sąlygos abiem šio straipsnio ankstesnėje dalyje nurodytiems mechanizmams būtų iš esmės vienodos.

               3.
                     Prireikus atsižvelgiama į bet kokius aktualius Europos Sąjungos sanglaudos politikos pokyčius.

               10 straipsnis

               Įgyvendinant EEE finansinį mechanizmą laikomasi toliau nurodytų nuostatų.

               1.
                     Visais įgyvendinimo etapais laikomasi didžiausio skaidrumo, atskaitomybės ir rentabilumo principų, taip pat gero valdymo, partnerystės ir daugiapakopio valdymo, tvarios plėtros ir lyčių lygybės bei nediskriminavimo principų.

               EEE finansinio mechanizmo tikslų siekiama glaudžiai bendradarbiaujant valstybėms paramos gavėjoms ir ELPA valstybėms.

               2.
                     a) ELPA valstybės administruoja ir įgyvendina (taip pat valdo ir kontroliuoja) bendrą regioniniam bendradarbiavimui skirtą fondą, kaip nustatyta 7 straipsnio 1 dalyje;

               b) ELPA valstybės administruoja ir įgyvendina (taip pat valdo ir kontroliuoja) pilietinei visuomenei skirtą fondą, kaip nustatyta 3 straipsnio 2b dalyje, nebent susitarimo memorandume sutarta kitaip, kaip nustatyta 10 straipsnio 3 dalyje.

               3.
                     ELPA valstybės su kiekviena valstybe paramos gavėja sudaro susitarimo memorandumą dėl atitinkamo konkrečiai šaliai skirto asignavimo, išskyrus 2 dalies a punkte nurodytą fondą, kuriame išdėstomas daugiametis programavimas ir valdymo bei kontrolės struktūros.

                  a) Sudariusios susitarimo memorandumus valstybės paramos gavėjos pateikia konkrečių programų pasiūlymus ELPA valstybėms, ir jos šiuos pasiūlymus įvertinta ir patvirtina, taip pat su valstybėmis paramos gavėjomis sudaro kiekvienos programos dotacijų susitarimus. Gavusi aiškų ELPA valstybių arba atitinkamos valstybės paramos gavėjos prašymą, Europos Komisija patikrina konkrečios programos pasiūlymą prieš jį priimant, kad jis derėtų su Europos Sąjungos sanglaudos politika.

               b) Už patvirtintų programų įgyvendinimą atsako valstybės paramos gavėjos ir jos numato tinkamą valdymo ir kontrolės sistemą, kad būtų užtikrintas tinkamas įgyvendinimas ir valdymas.

               c) ELPA valstybės kontrolę atlikti gali laikydamosi vidaus reikalavimų. Valstybės paramos gavėjos šiuo tikslu teikia visą būtiną paramą, informaciją ir dokumentus.

               d) Pažeidimų atveju ELPA valstybės gali sustabdyti finansavimą ir pareikalauti grąžinti skirtas lėšas.

                  e) Kad būtų užtikrintas kuo didesnis dalyvavimas, prireikus, rengiantis su finansiniu įnašu susijusiai veiklai, ją įgyvendinant, stebint ir vertinant palaikomi partnerystės ryšiai. Partneriai, be kita ko, gali būti vietos, regioninio ir nacionalinio lygmens veikėjai, taip pat privačiojo sektoriaus, pilietinės visuomenės atstovai ir socialiniai partneriai valstybėse paramos gavėjose ir ELPA valstybėse.

                  f) Projektai, vykdomi valstybėse paramos gavėjose pagal daugiametį programavimą, gali būti įgyvendinami bendradarbiaujant, be kita ko, valstybėse paramos gavėjose ir ELPA valstybėse įsteigtiems subjektams, pagal taikomas viešojo pirkimo taisykles.

               4.
                     ELPA valstybių patiriamos valdymo išlaidos dengiamos iš 2 straipsnio 1 dalyje nurodytos bendros sumos ir patikslinamos 5 dalyje nurodytose įgyvendinimo nuostatose.

               5.
                     ELPA valstybės įsteigia komitetą, kuris valdys EEE finansinį mechanizmą. ELPA valstybės, pasikonsultavusios su valstybėmis paramos gavėjomis, kurioms gali padėti Europos Komisija, paskelbs papildomas EEE finansinio mechanizmo įgyvendinimo nuostatas.  ELPA valstybės siekia šias nuostatas paskelbti iki susitarimo memorandumų pasirašymo.

               6.
                     ELPA valstybės praneša apie savo paramą įgyvendinant EEE finansinio mechanizmo tikslus ir, kai tinkama, vienuolika teminių 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų tikslų
                  1
               .

               11 straipsnis

               Pasibaigus 2 straipsnyje apibrėžtam laikotarpiui ir nepažeidžiant Susitarimu nustatytų teisių ir įsipareigojimų, Susitariančiosios Šalys, atsižvelgdamos į Susitarimo 115 straipsnį, persvarsto, ar reikia mažinti Europos ekonominės erdvės valstybių ekonominius ir socialinius skirtumus.

               38c protokolo priedas

               Inovacijos, moksliniai tyrimai, švietimas ir konkurencingumas

               1.Verslo plėtra, inovacijos ir MVĮ

               2.Moksliniai tyrimai

               3.Švietimas, stipendijos, pameistrystė ir jaunimo verslumas

               4.Darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra

               Socialinė įtrauktis, jaunimo užimtumas ir skurdo mažinimas

               1.Europos visuomenės sveikatos problemos

               2.Romų įtrauktis ir įgalinimas

               3.Rizikos grupėms priklausantys vaikai ir jaunuoliai

               4.Jaunimo dalyvavimas darbo rinkoje

               5.Vietos plėtra ir skurdo mažinimas

               Aplinka, energetika, klimato kaita ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomika

               1.Aplinka ir ekosistemos

               2.Atsinaujinančiųjų išteklių energija, energijos vartojimo efektyvumas, energetinis saugumas

               3.Klimato kaitos švelninimas ir prisitaikymas prie jos

               Kultūra, pilietinė visuomenė, geras valdymas ir pagrindinės teisės bei laisvės

               1.Kultūrinis verslumas, kultūrinis paveldas ir kultūrinis bendradarbiavimas

               2.Pilietinė visuomenė

               3.Geras valdymas, atskaitingos institucijos, skaidrumas

               4.Žmogaus teisių užtikrinimas nacionaliniu lygmeniu

               Teisingumas ir vidaus reikalai

               1.Prieglobstis ir migracija

               2.Pataisos tarnybos ir kardomasis kalinimas

               3.Tarptautinis policijos bendradarbiavimas ir kova su nusikalstamumu

               4.Teisingumo sistemos veiksmingumas bei efektyvumas ir teisinės valstybės stiprinimas

               5.Smurtas šeimoje ir smurtas dėl lyties

               6.Nelaimių prevencija ir pasirengimas joms

                     (1)
                  1) Mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų stiprinimas; 2) informacinių ir ryšių technologijų prieinamumo ir naudojimo didinimas ir kokybės gerinimas; 3) mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ), žemės ūkio sektoriaus ir žuvininkystės bei akvakultūros sektoriaus konkurencingumo didinimas; 4) perėjimo prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos visuose sektoriuose rėmimas; 5) prisitaikymo prie klimato kaitos skatinimas, rizikos prevencija ir valdymas; 6) aplinkos išsaugojimas bei apsauga ir efektyvaus išteklių naudojimo skatinimas; 7) darniojo transporto skatinimas ir kliūčių pagrindinėse tinklo infrastruktūros dalyse šalinimas; 8) tvaraus ir kokybiško užimtumo skatinimas ir darbo jėgos judumo rėmimas; 9) socialinės įtraukties skatinimas, kova su skurdu ir diskriminacija; 10) investavimas į švietimą, mokymą ir profesinį mokymą siekiant lavinti įgūdžius ir skatinti mokymąsi visą gyvenimą; 11) valdžios institucijų ir suinteresuotųjų subjektų institucinių gebėjimų stiprinimas ir veiksmingas viešasis administravimas.

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 02 23
            COM(2016) 84 final
            PRIEDAS
            prie
            Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            dėl Europos Sąjungos, Islandijos, Lichtenšteino Kunigaikštystės ir Norvegijos Karalystės susitarimo dėl 2014–2021 m. EEE finansinio mechanizmo, Norvegijos Karalystės ir Europos Sąjungos susitarimo dėl 2014–2021 m. Norvegijos finansinio mechanizmo, Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimo papildomo protokolo ir Europos ekonominės bendrijos ir Islandijos susitarimo papildomo protokolo pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino taikymo

               EUROPOS SĄJUNGOS IR NORVEGIJOS KARALYSTĖS SUSITARIMAS
                  DĖL 2014–2021 M. NORVEGIJOS FINANSINIO MECHANIZMO

               1 straipsnis

               1. Norvegijos Karalystė įsipareigoja finansiniais įnašais pagal atskirą Norvegijos finansinį mechanizmą padėti mažinti socialinius ir ekonominius skirtumus Europos ekonominėje erdvėje ir stiprinti ryšius su valstybėmis paramos gavėjomis 3 straipsnyje nustatytuose prioritetiniuose sektoriuose.

               2. Visos programos ir veikla, finansuojama pagal 2014–2021 m. Norvegijos finansinį mechanizmą, yra grindžiama bendromis vertybėmis: pagarba žmogaus orumui, laisve, demokratija, lygybe, teisine valstybe ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises.

               2 straipsnis

               1. 1 straipsnyje numatyto finansinio įnašo visa suma yra 1 253,7  mln. EUR; ji išmokama metinėmis 179,1 mln. EUR dalimis nuo 2014 m. gegužės 1 d. iki 2021 m. balandžio 30 d. imtinai.

               2. Visą sumą sudaro konkrečiai šaliai skirti asignavimai, kaip nurodyta 6 straipsnyje, ir bendras regioniniam bendradarbiavimui skirtas fondas, kaip nurodyta 7 straipsnyje.

               3 straipsnis

               1. Konkrečiai šaliai skirti asignavimai skiriami šiems prioritetiniams sektoriams:

               (a)inovacijų, mokslinių tyrimų, švietimo ir konkurencingumo;

               b)
                     socialinės įtraukties, jaunimo užimtumo ir skurdo mažinimo;

               c)
                     aplinkos, energetikos, klimato kaitos ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos;

               d)
                     kultūros, pilietinės visuomenės, gero valdymo, pagrindinių teisių ir laisvių;

               e)
                     teisingumo ir vidaus reikalų.

               Prioritetinių sektorių programos sritys su tikslais ir paramos sritimis yra išdėstytos šio Susitarimo priede.

               2.
                     a) Prioritetiniai sektoriai, vadovaujantis 10 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka, atrenkami, sutelkiami ir pritaikomi, atsižvelgiant į skirtingas kiekvienos valstybės paramos gavėjos reikmes, jos dydį ir įnašo sumą.

               b) 1 proc. visų konkrečiai šaliai skirtų asignavimų atidedami deramo darbo ir trišalio dialogo skatinimo fondui, kuris naudojamas pagal 6 straipsnyje nurodytą įnašų paskirstymo schemą.

               c) Turi būti skatinama bendradarbiauti su pilietine visuomene, tarpvalstybiniu mastu ir su kaimyninėmis trečiosiomis šalimis.

               4 straipsnis

               1.
                     Kad sutelktų prioritetinius sektorius ir užtikrintų veiksmingą įgyvendinimą, atsižvelgdamos į 1 straipsnyje nurodytus bendrus tikslus ir Europos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategiją „Europa 2020“, be kita ko, ypatingą dėmesį skirdamos užimtumui, nacionaliniams prioritetams, konkrečiai šaliai skirtoms rekomendacijoms ir pagal ES sanglaudos politiką su Europos Komisija sudarytiems partnerystės susitarimams, Norvegijos Karalystė su kiekviena valstybe paramos gavėja pagal 10 straipsnio 3 dalį sudaro susitarimo memorandumą.

               2.
                     Konsultacijos su Europos Komisija vyksta strateginiu lygmeniu ir per derybas dėl susitarimo memorandumų, kaip apibrėžta 10 straipsnio 3 punkte, siekiant skatinti papildomumą ir sąveiką su ES sanglaudos politika, taip pat išnagrinėti galimybes taikyti finansines priemones, kad būtų padidintas finansinių įnašų poveikis.

               5 straipsnis

               1.
                     Norvegijos Karalystės įnašas į programas, kurios remiamos konkrečioms šalims skirtais asignavimais ir kurias turi įgyvendinti valstybės paramos gavėjos, neviršija 85 proc. programos išlaidų, nebent Norvegijos Karalystė nusprendžia kitaip.

               2.
                     Turi būti laikomasi galiojančių valstybės pagalbos taisyklių.

               3.
                     Norvegijos Karalystė atsako tik už tai, kad programoms būtų skiriama lėšų pagal sutartą planą. Neprisiimama jokios atsakomybės trečiųjų šalių atžvilgiu.

               6 straipsnis

               Konkrečiai šaliai skirti asignavimai skiriami šioms valstybėms paramos gavėjoms: Bulgarijai, Čekijai, Estijai, Kiprui, Kroatijai, Latvijai, Lenkijai, Lietuvai, Maltai, Rumunijai, Slovakijai, Slovėnijai ir Vengrijai, ir paskirstomi taip:

                        Valstybė paramos gavėja

                        Lėšos (mln. EUR)

                        Bulgarija

                        95,1

                        Kroatija

                        46,6

                        Kipras

                        5,1

                        Čekija

                        89,0

                        Estija

                        35,7

                        Vengrija

                        105,7

                        Latvija

                        51,9

                        Lietuva

                        61,4

                        Мalta

                        3,6

                        Lenkija

                        411,5

                        Rumunija

                        227,3

                        Slovakija

                        58,2

                        Slovėnija

                        17,8

               7 straipsnis

               1.
                     Bendro regioniniam bendradarbiavimui skirto fondo biudžetas – 44,75 mln. EUR. Šis fondas padeda siekti 1 straipsnyje nurodytų Norvegijos finansinio mechanizmo tikslų.

               2.
                     60 proc. fondo lėšų skiriama tvariam ir kokybiškam jaunimo užimtumui skatinti, ypatingą dėmesį skiriant šioms sritims:

               a) jaunimo darbo ir mokymo judumo programoms, ypatingą dėmesį skiriant nedirbantiems, nesimokantiems ir mokymuose nedalyvaujantiems asmenims;

               b) dvejopo mokymo programoms, pameistrystei ir jaunimo įtraukčiai;

               c) dalijimuisi žiniomis, organizacijų (institucijų), teikiančių jaunimo užimtumo paslaugas, keitimuisi geriausia patirtimi ir tarpusavio mokymuisi.

               Ši fondo dalis skiriama projektams, kuriuose dalyvauja valstybės paramos gavėjos ir kitos ES valstybės narės, kuriose jaunimo nedarbo lygis viršija 25 proc. (ataskaitinių 2013 m. Eurostato duomenys), ir kurie yra susiję bent su dviem šalimis, iš kurių bent viena yra valstybė paramos gavėja. Norvegijos subjektai gali dalyvauti kaip partneriai.

               3.
                     40 proc. fondo lėšų skiriama regioniniam bendradarbiavimui 3 straipsnyje nurodytuose prioritetiniuose sektoriuose, visų pirma dalijimuisi žiniomis, keitimuisi geriausia patirtimi ir institucijų stiprinimui.

               Ši fondo dalis skiriama projektams, kuriuose dalyvauja valstybės paramos gavėjos ir kaimyninės trečiosios šalys. Projektuose dalyvauja bent trys šalys, iš kurių bent dvi yra valstybės paramos gavėjos. Norvegijos subjektai gali dalyvauti kaip partneriai.

               8 straipsnis

               Norvegijos Karalystė iki 2020 m. atlieka laikotarpio vidurio peržiūrą, siekdama perskirstyti turimas nepaskirtas asignavimų lėšas atitinkamoms valstybėms paramos gavėjoms.

               9 straipsnis

               1.
                     1 straipsnyje numatyti finansiniai įnašai atidžiai koordinuojami su ELPA valstybių įnašu pagal EEE finansinį mechanizmą.

               2.
                     Norvegijos Karalystė visų pirma užtikrina, kad paraiškų teikimo tvarka ir įgyvendinimo sąlygos abiem šio straipsnio ankstesnėje pastraipoje nurodytiems mechanizmams būtų iš esmės vienodos.

               3.
                     Prireikus atsižvelgiama į bet kokius aktualius Europos Sąjungos sanglaudos politikos pokyčius.

               10 straipsnis

               Įgyvendinant Norvegijos finansinį mechanizmą laikomasi toliau nurodytų nuostatų.

               1.
                     Visais įgyvendinimo etapais laikomasi didžiausio skaidrumo, atskaitomybės ir rentabilumo principų, taip pat gero valdymo, partnerystės ir daugiapakopio valdymo, tvarios plėtros ir lyčių lygybės bei nediskriminavimo principų.

               Norvegijos finansinio mechanizmo tikslų siekiama glaudžiai bendradarbiaujant valstybėms paramos gavėjoms ir Norvegijos Karalystei.

               2.
                     Norvegijos Karalystė administruoja ir įgyvendina (be kita ko, valdo ir kontroliuoja) šiuos fondus:

               (a)bendrą regioniniam bendradarbiavimui skirtą fondą, kaip nustatyta 7 straipsnio 1 dalyje;

               (b)deramo darbo ir trišalio dialogo skatinimo fondą, kaip nustatyta 3 straipsnio 2b dalyje.

               3.
                     Norvegijos Karalystė su kiekviena valstybe paramos gavėja sudaro susitarimo memorandumą dėl atitinkamo konkrečiai šaliai skirto asignavimo, išskyrus 2 dalyje nurodytus fondus, kuriame išdėstomas daugiametis programavimas ir valdymo bei kontrolės struktūros.

                  a) Sudariusios susitarimo memorandumus valstybės paramos gavėjos pateikia konkrečių programų pasiūlymus Norvegijos Karalystei ir ji šiuos pasiūlymus įvertinta ir patvirtina, taip pat su valstybėmis paramos gavėjomis sudaro kiekvienos programos dotacijų susitarimus. Gavusi aiškų Norvegijos Karalystės arba atitinkamos valstybės paramos gavėjos prašymą, Europos Komisija patikrina konkrečios programos pasiūlymą prieš jį priimant, kad jis derėtų su Europos Sąjungos sanglaudos politika.

               b) Už patvirtintų programų įgyvendinimą atsako valstybės paramos gavėjos ir jos numato tinkamą valdymo ir kontrolės sistemą, kad būtų užtikrintas tinkamas įgyvendinimas ir valdymas.

                  c) Norvegijos Karalystė kontrolę atlikti gali laikydamasi savo vidaus reikalavimų. Valstybės paramos gavėjos šiuo tikslu teikia visą būtiną paramą, informaciją ir dokumentus.

                  d) Pažeidimų atveju Norvegijos Karalystė gali sustabdyti finansavimą ir pareikalauti grąžinti skirtas lėšas.

               e) Kad būtų užtikrintas kuo didesnis dalyvavimas, prireikus, rengiantis su finansiniu įnašu susijusiai veiklai, ją įgyvendinant, stebint ir vertinant palaikomi partnerystės ryšiai. Partneriai, be kita ko, gali būti vietos, regioninio ir nacionalinio lygmens veikėjai, taip pat privačiojo sektoriaus, pilietinės visuomenės atstovai ir socialiniai partneriai valstybėse paramos gavėjose ir Norvegijos Karalystėje.

                  f) Projektai, vykdomi valstybėse paramos gavėjose pagal daugiametį programavimą, gali būti įgyvendinami bendradarbiaujant, be kita ko, valstybėse paramos gavėjose ir Norvegijos Karalystėje įsteigtiems subjektams pagal taikomas viešojo pirkimo taisykles.

               4.
                     Norvegijos Karalystės patiriamos valdymo išlaidos dengiamos iš 2 straipsnio 1 dalyje nurodytos bendros sumos ir patikslinamos 5 dalyje nurodytose įgyvendinimo nuostatose.

               5.
                     Norvegijos Karalystė arba jos paskirtas subjektas atsako už bendrą Norvegijos finansinio mechanizmo valdymą. Norvegijos Karalystė, pasikonsultavusi su valstybėmis paramos gavėjomis, kurioms gali padėti Europos Komisija, paskelbs papildomas Norvegijos finansinio mechanizmo įgyvendinimo nuostatas. Norvegijos Karalystė siekia šias nuostatas paskelbti iki susitarimo memorandumų pasirašymo.

               6.
                     Norvegijos Karalystė praneša apie savo paramą įgyvendinant Norvegijos finansinio mechanizmo tikslus ir, kai tinkama, vienuolika teminių 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų tikslų
                  1
               .

               11 straipsnis

               1.Šį Susitarimą Šalys ratifikuoja arba patvirtina savo nustatyta tvarka.  Ratifikavimo arba patvirtinimo dokumentai deponuojami Europos Sąjungos Tarybos generaliniame sekretoriate.

               2.Jis įsigalioja pirmą kito mėnesio dieną praėjus vienam mėnesiui po to, kai deponuojamas paskutinis ratifikavimo arba patvirtinimo dokumentas.

               3.Kol bus baigtos 1 ir 2 dalyse nurodytos procedūros, šis Susitarimas laikinai taikomas nuo pirmos pirmo mėnesio po to, kai deponuojamas paskutinis pranešimas šiuo tikslu, dienos.

               12 straipsnis

               Šis vienu originaliu egzemplioriumi anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, kroatų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, nyderlandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų, vokiečių ir norvegų kalbomis sudarytas Susitarimas, kurio tekstas kiekviena iš šių kalbų yra vienodai autentiškas, deponuojamas Europos Sąjungos Tarybos generaliniame sekretoriate, kuris patvirtintą kopiją perduoda kiekvienai šio Susitarimo Šaliai.

               Priimta Briuselyje [data]

               Europos Sąjungos vardu

               Norvegijos Karalystės vardu

               PRIEDAS

               NORVEGIJOS KARALYSTĖS IR EUROPOS SĄJUNGOS

               SUSITARIMO

               DĖL 2014–2021 M. NORVEGIJOS FINANSINIO MECHANIZMO PRIEDAS

               Inovacijos, moksliniai tyrimai, švietimas ir konkurencingumas

               4.Verslo plėtra, inovacijos ir MVĮ

               5.Moksliniai tyrimai

               6.Švietimas, stipendijos, pameistrystė ir jaunimo verslumas

               7.Darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra

               8.Socialinis dialogas ir deramas darbas

               Socialinė įtrauktis, jaunimo užimtumas ir skurdo mažinimas

               1.Europos visuomenės sveikatos problemos

               2.Romų įtrauktis ir įgalinimas

               3.Rizikos grupėms priklausantys vaikai ir jaunuoliai

               4.Jaunimo dalyvavimas darbo rinkoje

               5.Vietos plėtra ir skurdo mažinimas

               Aplinka, energetika, klimato kaita ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomika

               1.Aplinka ir ekosistemos

               2.Atsinaujinančiųjų išteklių energija, energijos vartojimo efektyvumas, energetinis saugumas

               3.Klimato kaitos švelninimas ir prisitaikymas prie jos

               Kultūra, pilietinė visuomenė, geras valdymas ir pagrindinės teisės bei laisvės

               1.Kultūrinis verslumas, kultūrinis paveldas ir kultūrinis bendradarbiavimas

               2.Pilietinė visuomenė

               3.Geras valdymas, atskaitingos institucijos, skaidrumas

               4.Žmogaus teisių užtikrinimas nacionaliniu lygmeniu

               Teisingumas ir vidaus reikalai

               1.Prieglobstis ir migracija

               2.Pataisos tarnybos ir kardomasis kalinimas

               3.Tarptautinis policijos bendradarbiavimas ir kova su nusikalstamumu

               4.Teisingumo sistemos veiksmingumas bei efektyvumas ir teisinės valstybės stiprinimas

               5.Smurtas šeimoje ir smurtas dėl lyties

               6.Nelaimių prevencija ir pasirengimas joms

                     (1)
                  1) Mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų stiprinimas; 2) informacinių ir ryšių technologijų prieinamumo ir naudojimo didinimas ir kokybės gerinimas; 3) mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ), žemės ūkio sektoriaus ir žuvininkystės bei akvakultūros sektoriaus konkurencingumo didinimas; 4) perėjimo prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos visuose sektoriuose rėmimas; 5) prisitaikymo prie klimato kaitos skatinimas, rizikos prevencija ir valdymas; 6) aplinkos išsaugojimas bei apsauga ir efektyvaus išteklių naudojimo skatinimas; 7) darniojo transporto skatinimas ir kliūčių pagrindinėse tinklo infrastruktūros dalyse šalinimas; 8) tvaraus ir kokybiško užimtumo skatinimas ir darbo jėgos judumo rėmimas; 9) socialinės įtraukties skatinimas, kova su skurdu ir diskriminacija; 10) investavimas į švietimą, mokymą ir profesinį mokymą siekiant lavinti įgūdžius ir skatinti mokymąsi visą gyvenimą; 11) valdžios institucijų ir suinteresuotųjų subjektų institucinių gebėjimų stiprinimas ir veiksmingas viešasis administravimas.

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 02 23
            COM(2016) 84 final
            PRIEDAS
            prie
            Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            dėl Europos Sąjungos, Islandijos, Lichtenšteino Kunigaikštystės ir Norvegijos Karalystės susitarimo dėl 2014–2021 m. EEE finansinio mechanizmo, Norvegijos Karalystės ir Europos Sąjungos susitarimo dėl 2014–2021 m. Norvegijos finansinio mechanizmo, Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimo papildomo protokolo ir Europos ekonominės bendrijos ir Islandijos susitarimo papildomo protokolo pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino taikymo

               EUROPOS EKONOMINĖS BENDRIJOS IR ISLANDIJOS RESPUBLIKOS SUSITARIMO PAPILDOMAS PROTOKOLAS

               EUROPOS SĄJUNGA

               ir

               ISLANDIJA,

               ATSIŽVELGDAMOS į 1972 m. liepos 22 d. pasirašytą Europos ekonominės bendrijos ir Islandijos Respublikos susitarimą ir į esamą Islandijos ir Bendrijos prekybos žuvimis bei žuvininkystės produktais tvarką,

               ATSIŽVELGDAMOS į Europos ekonominės bendrijos ir Islandijos susitarimo papildomą protokolą, kuriuo nustatytos specialios nuostatos, 2009–2014 m. taikomos tam tikroms į Sąjungą importuojamoms žuvims ir žuvininkystės produktams, ypač į jo 1 straipsnį,

               ATSIŽVELGDAMOS į Europos ekonominės bendrijos ir Islandijos susitarimo papildomą protokolą, sudarytą po Kroatijos stojimo į Europos Sąjungą, ypač į jo 2 straipsnį,

               NUSPRENDĖ SUDARYTI ŠĮ PROTOKOLĄ:

               1 STRAIPSNIS

               1. Šiame protokole ir jo priede išdėstomos specialios nuostatos, taikomos tam tikroms į Europos Sąjungą importuojamoms Islandijos kilmės žuvims ir žuvininkystės produktams. Šio protokolo priede nustatytos metinės neapmokestinamos tarifinės kvotos. Šios tarifinės kvotos taikomos nuo dienos, kurią pradedama laikinai taikyti šį protokolą pagal 4 straipsnio 3 dalyje nustatytas procedūras, iki 2021 m. balandžio 30 d.

               2. Šiam laikotarpiui pasibaigus Susitariančiosios Šalys įvertins, ar reikia toliau taikyti 1 dalyje nurodytas specialias nuostatas ir, jei reikia, peržiūrės kvotų dydžius, atsižvelgdamos į visus susijusius interesus.

               2 STRAIPSNIS

               1. Tarifinės kvotos leidžiamos naudoti nuo dienos, kurią pradedama laikinai taikyti šį protokolą pagal 4 straipsnio 3 dalyje nustatytas procedūras.

               2. Šio protokolo priede nustatyti metinių neapmokestinamų tarifinių kvotų dydžiai. Pirma tarifinė kvota taikoma nuo dienos, kurią pradedama laikinai taikyti šį protokolą, iki 2017 m. balandžio 30 d. Nuo 2017 m. gegužės 1 d. iki šio protokolo 1 straipsnyje nurodyto laikotarpio pabaigos vėlesnės tarifinės kvotos leidžiamos naudoti kasmet nuo gegužės 1 d. iki balandžio 30 d.

               3. Tarifinių kvotų dydžiai nuo 2014 m. gegužės 1 d. iki šio protokolo laikino taikymo pradžios yra proporcingai paskirstomi ir taikomi likusį šio protokolo 1 straipsnyje nurodytą laikotarpį.

               3 STRAIPSNIS

               Šio protokolo priede nurodytoms tarifinėms kvotoms taikomos 1972 m. liepos 22 d. pasirašyto Europos ekonominės bendrijos ir Islandijos susitarimo protokole Nr. 3 nustatytos kilmės taisyklės.

               4 STRAIPSNIS

               1. Šalys šį protokolą ratifikuoja ar patvirtina savo nustatyta tvarka. Ratifikavimo arba patvirtinimo dokumentai deponuojami Europos Sąjungos Tarybos generaliniame sekretoriate.

               2. Jis įsigalioja pirmą kito mėnesio dieną praėjus vienam mėnesiui po to, kai deponuojamas paskutinis ratifikavimo arba patvirtinimo dokumentas.

               3. Kol bus baigtos šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytos procedūros, šis protokolas taikomas laikinai nuo pirmos kito mėnesio dienos, praėjus dviem mėnesiams po to, kai deponuojamas paskutinis pranešimas.

               5 STRAIPSNIS

               Šis vienu originaliu egzemplioriumi anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, kroatų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, nyderlandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų, vokiečių ir islandų kalbomis sudarytas protokolas, kurio tekstas kiekviena iš šių kalbų yra vienodai autentiškas, deponuojamas Europos Sąjungos Tarybos generaliniame sekretoriate, kuris patvirtintą kopiją perduoda kiekvienai Šaliai.

               Priimta Briuselyje 2016 m. ... ... d.

               Europos Sąjungos vardu

               Fyrir Ísland

               PRIEDAS

               PROTOKOLO 1 STRAIPSNYJE NURODYTOS SPECIALIOS NUOSTATOS

               Be jau esamų neapmokestinamų tarifinių kvotų Europos Sąjunga leidžia naudoti toliau nurodytas Islandijos kilmės produktų metines neapmokestinamas tarifines kvotas.

                        KN kodas

                        Produktų aprašymas

                        Metinė (05 01–04 30) tarifinė kvota (grynasis svoris, jei nenurodyta kitaip)*

                        0303 51 00

                        Silkės Clupea harengus ir Clupea pallasii, užšaldytos, išskyrus jų kepenis, ikrus ir pienius(1)

                        950 tonų

                        0306 15 90

                        Užšaldyti norveginiai omarai (Nephrops norvegicus)

                        1 000 tonų

                        0304 49 50

                        Paprastųjų jūrinių ešerių (Sebastes spp.) filė, šviežia arba atšaldyta

                        2 000 tonų

                        1604 20 90

                        Kiti žuvies produktai

                        2 500 tonų

                        (1) Tarifinių kvotų lengvata netaikoma prekėms, išleidžiamoms į laisvą apyvartą nuo vasario 15 d. iki birželio 15 d.

                * Kiekiai pridedami pagal papildomo protokolo 2 straipsnio 3 dalį.

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 02 23
            COM(2016) 84 final
            PRIEDAS
            prie
            Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            dėl Europos Sąjungos, Islandijos, Lichtenšteino Kunigaikštystės ir Norvegijos Karalystės susitarimo dėl 2014–2021 m. EEE finansinio mechanizmo, Norvegijos Karalystės ir Europos Sąjungos susitarimo dėl 2014–2021 m. Norvegijos finansinio mechanizmo, Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimo papildomo protokolo ir Europos ekonominės bendrijos ir Islandijos susitarimo papildomo protokolo pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino taikymo

               EUROPOS EKONOMINĖS BENDRIJOS IR NORVEGIJOS KARALYSTĖS SUSITARIMO PAPILDOMAS PROTOKOLAS

               EUROPOS SĄJUNGA

               ir

               NORVEGIJOS KARALYSTĖ,

               ATSIŽVELGDAMOS į 1973 m. gegužės 14 d. pasirašytą Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimą (toliau – Susitarimas) ir esamą Norvegijos ir Bendrijos prekybos žuvimi bei žuvininkystės produktais tvarką,

               ATSIŽVELGDAMOS į Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimo papildomą protokolą, kuriuo nustatytos specialios nuostatos, 2009–2014 m. taikomos tam tikroms į Sąjungą importuojamoms žuvims ir žuvininkystės produktams, ypač į jo 1 straipsnį,

               ATSIŽVELGDAMOS į Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimo papildomą protokolą, sudarytą po Kroatijos stojimo į Europos Sąjungą, ypač į jo 2 ir 3 straipsnius,

               NUSPRENDĖ SUDARYTI ŠĮ PROTOKOLĄ:

               1 STRAIPSNIS

               1.Šiame protokole ir jo priede išdėstomos specialios nuostatos, taikomos tam tikroms į Europos Sąjungą importuojamoms Norvegijos Karalystės kilmės žuvims ir žuvininkystės produktams.

               2.Šio protokolo priede nustatytos metinės neapmokestinamos tarifinės kvotos. Šios tarifinės kvotos taikomos nuo 2014 m. gegužės 1 d. iki 2021 m. balandžio 30 d. Kvotų dydžiai peržiūrimi šio laikotarpio pabaigoje atsižvelgiant į visus susijusius interesus.

               2 STRAIPSNIS

               1.Tarifinės kvotos leidžiamos naudoti nuo dienos, kurią pradedama laikinai taikyti šį protokolą pagal 5 straipsnio 3 dalyje nustatytas procedūras.

               2.Pirma tarifinė kvota taikoma nuo dienos, kurią pradedama laikinai taikyti šį protokolą, iki 2017 m. balandžio 30 d. Nuo 2017 m. gegužės 1 d. iki šio protokolo 1 straipsnyje nurodyto laikotarpio pabaigos vėlesnės tarifinės kvotos leidžiamos naudoti kasmet nuo gegužės 1 d. iki balandžio 30 d.

               3.Tarifinių kvotų dydžiai nuo 2014 m. gegužės 1 d. iki šio protokolo laikino taikymo pradžios yra proporcingai paskirstomi ir taikomi likusį šio protokolo 1 straipsnyje nurodytą laikotarpį.

               3 straipsnis

               Norvegija imasi reikiamų veiksmų, kad užtikrintų nustatytos laisvo žuvų ir žuvininkystės produktų, iškrautų Norvegijoje iš laivų, plaukiojančių su Europos Sąjungos valstybės narės vėliava, laisvo tranzito tvarkos tęstinumą.

               Atsižvelgiant į laikotarpį nuo 2014 m. gegužės 1 d. iki šio protokolo laikino taikymo pradžios, kai nebuvo taikoma tranzito tvarka, ši tvarka galios septynerius metus nuo dienos, kurią pradedama laikinai taikyti šį protokolą.

               4 straipsnis

               Šio protokolo priede nurodytoms tarifinėms kvotoms taikomos 1973 m. gegužės 14 d. pasirašyto Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimo protokole Nr. 3 nustatytos kilmės taisyklės.

               5 STRAIPSNIS

               1.Šalys šį protokolą ratifikuoja ar patvirtina savo nustatyta tvarka. Ratifikavimo arba patvirtinimo dokumentai deponuojami Europos Sąjungos Tarybos generaliniame sekretoriate.

               2.Jis įsigalioja pirmą kito mėnesio dieną praėjus vienam mėnesiui po to, kai deponuojamas paskutinis ratifikavimo arba patvirtinimo dokumentas.

               3.Kol bus baigtos šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytos procedūros, šis protokolas taikomas laikinai nuo pirmos kito mėnesio dienos, praėjus dviem mėnesiams po to, kai deponuojamas paskutinis pranešimas šiuo tikslu.

               6 STRAIPSNIS

               Šis vienu originaliu egzemplioriumi anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, kroatų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, nyderlandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų, vokiečių ir norvegų kalbomis sudarytas protokolas, kurio tekstas kiekviena iš šių kalbų yra vienodai autentiškas, deponuojamas Europos Sąjungos Tarybos generaliniame sekretoriate, kuris patvirtintą kopiją perduoda kiekvienai Šaliai.

               Priimta Briuselyje 2016 m. ... ... d.

               Europos Sąjungos vardu

               Norvegijos Karalystės vardu

               Priedas

               PROTOKOLO 1 STRAIPSNYJE NURODYTOS SPECIALIOS NUOSTATOS

               Be jau esamų neapmokestinamų tarifinių kvotų Europos Sąjunga leidžia naudoti toliau nurodytas Norvegijos kilmės produktų metines neapmokestinamas tarifines kvotas.

                        KN kodas

                        Produktų aprašymas

                        Metinė (05 01–04 30) tarifinė kvota (grynasis svoris, jei nenurodyta kitaip)*

                        0303 19 00

                        Kitos užšaldytos lašišinės

                        2 000 tonų

                        0303 51 00

                        Silkės Clupea harengus ir Clupea pallasii, užšaldytos, išskyrus jų kepenis, ikrus ir pienius
                           1

                        26 500 tonų

                        0303 54 10

                        Skumbrės Scomber scombrus ir Scomber japonicus, užšaldytos, neišdarinėtos, išskyrus kepenis, ikrus ir pienius
                           2

                        25 000 tonų

                        Ex 0304 89 49
                           Ex 0304 99 99

                        Atlantinė skumbrė, užšaldyta filė ir užšaldytos filė puselės

                        11 300 tonų

                        0303 55 30

                        Ex 0303 55 90

                        0303 56 00

                        0303 69 90

                        0303 82 00

                        0303 89 55

                        0303 89 90

                        Čilės stauridės (Trachurus murphyi), užšaldytos

                        Kitos žuvys, užšaldytos, išskyrus paprastąsias staurides (Caranx trachurus)

                        Karališkieji ešeriai (Rachycentron canadum)

                        Kitos žuvys, užšaldytos

                        Rombinės rajos (Rajidae)

                        Auksaspalvės dorados (Sparus aurata)

                        Kitos žuvys, užšaldytos

                        Visi produktai, išskyrus kepenis, ikrus ir pienius

                        2 200 tonų

                        0304 86 00

                        Ex 0304 99 23

                        Užšaldyta silkių Clupea harengus ir Clupea pallasii filė

                        Užšaldytos silkių Clupea harengus ir Clupea pallasii puselės (juostelės)
                           3

                        55 600 tonų

                        Ex 0304 49 90

                        Ex 0304 59 50

                        Šviežia silkių Clupea harengus ir Clupea pallasii filė

                        Šviežios silkių Clupea harengus ir Clupea pallasii puselės (juostelės)

                        9 000 tonų

                        Ex 1605 21 10

                        Ex 1605 21 90

                        Ex 1605 29 00

                        Krevetės, be kiautų ir užšaldytos, paruoštos arba konservuotos

                        7 000 tonų

                        Ex 1604 12 91

                        Ex 1604 12 99

                        Silkės, su prieskoniais ir (arba) actu, užpiltos sūrymu

                        11 400 tonų grynojo svorio be skysčio

                        0305 10 00

                        Žuvų miltai, rupiniai ir granulės, tinkami vartoti žmonių maistui

                        1 000 tonų

               * Kiekiai pridedami pagal papildomo protokolo 2 straipsnio 3 dalį.

                     (1)
                  Tarifinių kvotų lengvata netaikoma prekėms, išleidžiamoms į laisvą apyvartą nuo vasario 15 d. iki birželio 15 d.

                     (2)
                  Tarifinių kvotų lengvata netaikoma prekėms, išleidžiamoms į laisvą apyvartą nuo vasario 15 d. iki birželio 15 d.

                     (3)
                  Tarifinių kvotų lengvata netaikoma prekėms, kurių KN kodas yra 0304 99 23, išleidžiamoms į laisvą apyvartą nuo vasario 15 d. iki birželio 15 d.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 08 17
            COM(2016) 508 final
            2016/0248(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjunga turi laikytis dėl Europos sutarties dėl pavojingų krovinių tarptautinio vežimo keliais (ADR) priedų ir prie Europos susitarimo dėl tarptautinio pavojingų krovinių vežimo vidaus vandenų keliais (ADN) pridėtų taisyklių pakeitimų

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

                  Siūlomu Tarybos sprendimu siekiama nustatyti Europos Sąjungos poziciją dėl Europos sutarties dėl pavojingų krovinių tarptautinio vežimo keliais (ADR) priedų ir prie Europos susitarimo dėl tarptautinio pavojingų krovinių vežimo vidaus vandenų keliais (ADN) pridedamų taisyklių pakeitimų, taikytinų nuo 2017 m. sausio 1 d.

                  Pirmiau minėti priedai ir taisyklės, paprastai vadinami ADR priedais ir prie ADN pridedamomis taisyklėmis, reglamentuoja Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (JT EEK) narių, kurios taip pat yra ADR ir ADN susitariančiosios šalys, tarptautinį pavojingų krovinių vežimą keliais ir vidaus vandenų keliais.

               Pavojingų krovinių vežimo keliais ir vidaus vandenų keliais plėtra tiek Sąjungoje, tiek tarp Sąjungos ir kaimyninių šalių yra vienas iš pagrindinių Europos bendrosios transporto politikos elementų ir ja užtikrinamas visų pramonės šakų subjektų, gaminančių prekes, pagal ADR ir ADN priskiriamas prie pavojingų krovinių, arba iš jų gaunančių naudos, tinkamas veikimas. Todėl būtina šiuos susitarimus pritaikyti prie technikos ir mokslo pažangos, siekiant sudaryti sąlygas transporto ir susijusių ekonominės grandinės pramonės šakų subjektų plėtrai.   Pakeitimais siekiama suderinti ADR ir ADN su JT tipinėmis taisyklėmis, įskaitant naujas apibrėžtis, klasifikacijos kriterijus ir JT numerius, pakavimo ir (arba) ženklinimo etiketėmis reikalavimus, atnaujinti taikytinus standartus ir technines nuostatas, taip pat ištaisyti korektūros klaidas.

               2.KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

                  Tarptautinio pobūdžio nuostatas dėl pavojingų krovinių vežimo yra nustačiusios įvairios tarptautinės organizacijos, kaip antai Jungtinių Tautų Europos ekonominė komisija (JT EEK), įvairios Jungtinių Tautų specializuotosios agentūros, Tarptautinio vežimo geležinkeliais tarpvyriausybinė organizacija (OTIF) ir Centrinė laivybos Reinu komisija (CCNR). Kadangi taisyklės turi derėti tarpusavyje, šį darbą atliekančios organizacijos sukūrė sudėtingą tarptautinę koordinavimo ir derinimo sistemą. Nuostatos priderinamos po dvejus metus trukusio darbo.

                  Rengiantis priimti šiuos pakeitimus konsultuotasi su įvairiais viešojo ir privačiojo sektorių ekspertais. Rengiant pakeitimus įvyko šie techninio pobūdžio posėdžiai:

                  Jungtinių Tautų Pavojingų krovinių vežimo ekspertų pakomitečio posėdžiai, surengti per:

               1) 43-iąją sesiją, vykusią 2013 m. birželio 24–28 d. Ženevoje,

               2) 44-ąją sesiją, vykusią 2013 m. lapkričio 25 d. – gruodžio 4 d. Ženevoje,

               3) 45-ąją sesiją, vykusią 2014 m. birželio 23 d. – liepos 2 d. Ženevoje, ir

                  4) 46-ąją sesiją, vykusią 2014 m. gruodžio 1–9 d. Ženevoje;

                  JT EEK ir OTIF bendri RID ekspertų komiteto ir Pavojingų krovinių vežimo darbo grupės posėdžiai, surengti per:

                  1) 2014 m. rudens sesiją, vykusią Ženevoje 2014 m. rugsėjo 15–19 d.,

                  2) 2015 m. pavasario sesiją, vykusią Berne 2015 m. kovo 23–27 d.,

                  3) 2015 m. rudens sesiją, vykusią Ženevoje 2015 m. rugsėjo 15–25 d., ir

                  4) 2016 m. pavasario sesiją, vykusią Berne 2016 m. kovo 14–18 d.;

                  šios Pavojingų krovinių vežimo darbo grupės (WP.15) sesijos:

                  1) 2014 m. pavasario sesija, vykusi Ženevoje 2014 m. gegužės 6–9 d.,

                  2) 2014 m. rudens sesija, vykusi Ženevoje 2014 m. lapkričio 3–7 d.,

                  3) 2015 m. pavasario sesija, vykusi Ženevoje 2015 m. gegužės 4–7 d.,

                  4) 2015 m. rudens sesija, vykusi Ženevoje 2015 m. lapkričio 9–13 d., ir

                  5) 2016 m. pavasario sesija, vykusi Ženevoje 2016 m. gegužės 9–13 d.;

                  Saugos komiteto siūlymu surengtos šios Europos susitarimo dėl tarptautinio pavojingų krovinių vežimo vidaus vandenų keliais (ADN) administracinio komiteto sesijos:

                  1) 2014 m. vasaros sesija, vykusi Ženevoje 2014 m. rugpjūčio 25–29 d.,

                  2) 2015 m. žiemos sesija, vykusi Ženevoje 2015 m. sausio 27–30 d.,

                  3) 2015 m. vasaros sesija, vykusi Ženevoje 2015 m. rugpjūčio 24–28 d., ir

                  4) 2016 m. žiemos sesija, vykusi Ženevoje 2016 m. sausio 25–29 d.

                  Per šiuos posėdžius ekspertų komitetai išnagrinėjo ir apsvarstė atskirus pasiūlymus dėl pakeitimų. Dėl daugumos rekomenduotų veiksmų sutarta vieningai. Kai kurie pasiūlymai rekomenduoti atsižvelgiant į daugumos ekspertų nuomonę. Pavojingų krovinių vežimo darbo grupė (WP.15) sprendimus dėl šių pasiūlymų priėmė kiekvienoje iš pirmiau nurodytų sesijų.

               ADR ir ADN priedų pakeitimų priėmimo procedūra

                  Pagal Pavojingų krovinių vežimo darbo grupės (WP.15) įgaliojimų ir darbo tvarkos taisyklių VII skyrių („Balsavimas“) darbo grupėje po vieną balsą turi tik visateisiai dalyviai, o to organo sprendimai paprastai priimami tik bendru sutarimu. WP.15 darbo grupėje balsuojama rankos pakėlimu.

                  Remiantis ADR 14 straipsniu, Pavojingų krovinių vežimo darbo grupei (WP.15) priėmus sprendimą, laikoma, kad bet kuriems pasiūlytiems ADR priedų pakeitimams pritarta, jei per tris mėnesius nuo dienos, kurią Jungtinių Tautų generalinis sekretorius juos išplatina, bent vienas trečdalis susitariančiųjų šalių arba penkios susitariančiosios šalys, jei vienas trečdalis yra daugiau kaip penkios, raštu nepareiškė Generaliniam Sekretoriui prieštaravimų dėl siūlomų pakeitimų.

                  Dabartiniai WP.15 darbo grupės priimti pakeitimai, kurie išdėstyti šio pasiūlymo priede pateiktuose dokumentuose, bus išsiųsti Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui, kad 2016 m. liepos 1 d. apie juos būtų galima pranešti ADR susitariančiosioms šalims ir jiems būtų pritarta ADR 14 straipsnyje nustatyta tvarka; su pakeitimais taip pat galima susipažinti internete
                     1
                  .

                  Remiantis ADN 20 straipsniu, ADN administraciniam komitetui priėmus sprendimą, laikoma, kad pakeitimams pritarta, jei per tris mėnesius nuo dienos, kurią Jungtinių Tautų generalinis sekretorius juos išplatina, bent vienas trečdalis susitariančiųjų šalių arba penkios susitariančiosios šalys, jei vienas trečdalis yra daugiau kaip penkios, raštu nepareiškė Generaliniam Sekretoriui prieštaravimų dėl siūlomų pakeitimų.

                  Dabartiniai ADN administracinio komiteto priimti pakeitimai, kurie išdėstyti šio pasiūlymo priede pateiktuose dokumentuose, bus išsiųsti Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui, kad 2016 m. liepos 1 d. apie juos būtų galima pranešti ADN susitariančiosioms šalims ir jiems būtų pritarta ADN 20 straipsnyje nustatyta tvarka; su pakeitimais taip pat galima susipažinti internete
                     2
                  .

               3.TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI

                   Europos Sąjunga nėra ADR ir ADN susitariančioji šalis. Vis dėlto tai, kad Europos Sąjunga nėra tarptautinio susitarimo šalis, neužkerta kelio jai naudotis savo kompetencija per savo institucijas nustatant poziciją, kuri turi būti priimta jos vardu tuo susitarimu įsteigtame organe, visų pirma per to susitarimo šalimis esančias valstybes nares, bendrai veikiančias jos interesais (žr. Sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, 52 punktą ir jame nurodytą Teismo praktiką).

                  Šiuo metu ADR susitariančiosiomis šalimis yra 48 valstybės, iš jų – visos 28 ES valstybės narės. ADN susitariančiosiomis šalimis yra 18 valstybių, iš jų – 13 ES valstybių narių.

                  Nuo 1997 m. sausio 1 d. Europos Sąjunga ADR nuostatas taiko visų rūšių pavojingų krovinių vežimui keliais ES teritorijoje; iš pradžių jos buvo taikomos pagal 1994 m. lapkričio 21 d. Tarybos direktyvą 94/55/EB dėl valstybių narių teisės aktų, susijusių su pavojingų krovinių vežimu keliais, suderinimo
                     3
                  . 2008 metais Direktyvą 94/55/EB pakeitė Direktyva 2008/68/EB; naujojoje direktyvoje laikomasi ankstesnės direktyvos principų. ADN nuostatas pavojingų krovinių vežimui vidaus vandenų keliais Europos Sąjunga taiko nuo 2009 m. sausio 1 d.

                  Direktyvos 2008/68/EB 4 straipsnyje dėl trečiųjų šalių nustatyta, kad „pavojingų krovinių vežimas tarp valstybių narių ir trečiųjų šalių leidžiamas laikantis ADR, RID arba ADN reikalavimų, jei prieduose nenurodyta kitaip“. Be to, direktyvos 12 konstatuojamoje dalyje nustatyta, kad „trečiosiose šalyse registruotoms transporto priemonėms turėtų būti leidžiama vykdyti tarptautinį pavojingų krovinių vežimą valstybių narių teritorijose, jei jos laikosi atitinkamų ADR, RID, ADN ir šios direktyvos nuostatų“.

                  Jei prieštaravimų nepareikš pakankamas skaičius šalių, tikimasi, kad su šiuo pasiūlymu susiję pakeitimai įsigalios 2017 m. sausio 1 d. ir taps privalomi.

                  Siūlomo Tarybos sprendimo teisinis pagrindas – SESV 91 straipsnis kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.

                  Pasiūlymo projekto 1 straipsnyje pateiktas išsamus numatomų pakeitimų sąrašas ir nurodyta, kad jiems Sąjunga gali pritarti. Atsižvelgiant į techninę pažangą, numatomi pakeitimai laikomi tinkamais siekiant užtikrinti saugų ir ekonomiškai efektyvų pavojingų krovinių vežimą, todėl jiems gali būti pritarta.

                  4.
                        ĮGYVENDINIMAS EUROPOS SĄJUNGOJE

                  Tie pirmiau nurodyti pakeitimai, kurie taps privalomi, turės būti įtraukti į Direktyvą 2008/68/EB dėl pavojingų krovinių vežimo vidaus keliais, pagal kurią pavojingų krovinių vežimui keliais, geležinkeliais ar vidaus vandenų keliais valstybėse narėse ar tarp jų taikomos vienodos taisyklės. Todėl Komisija yra įgaliota Direktyvos 2008/68/EB I priedo I.1 skirsnį ir III priedo III.1 skirsnį priderinti prie mokslo ir technikos pažangos. Pasibaigus terminui, per kurį galima pareikšti prieštaravimą dėl Jungtinių Tautų Generalinio Sekretoriaus paskelbto pranešimo, Komisija pradės priderinimo procedūrą.

               2016/0248 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjunga turi laikytis dėl Europos sutarties dėl pavojingų krovinių tarptautinio vežimo keliais (ADR) priedų ir prie Europos susitarimo dėl tarptautinio pavojingų krovinių vežimo vidaus vandenų keliais (ADN) pridėtų taisyklių pakeitimų

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 91 straipsnį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Sąjungos veiksmais pavojingų krovinių vežimo srityje turėtų būti siekiama gerinti transporto saugą ir saugumą, saugoti aplinką ir sudaryti palankesnes sąlygas tarptautiniam krovinių vežimui;

               (2)Sąjunga nėra Europos sutarties dėl pavojingų krovinių tarptautinio vežimo keliais (toliau – ADR) ir Europos susitarimo dėl tarptautinio pavojingų krovinių vežimo vidaus vandenų keliais (toliau – ADN) susitariančioji šalis. Vis dėlto tai neužkerta kelio jai naudotis savo kompetencija per savo institucijas nustatant poziciją, kuri turi būti priimta jos vardu tuo susitarimu įsteigtame organe, visų pirma per to susitarimo šalimis esančias valstybes nares, bendrai veikiančias jos interesais;

               (3)ADR susitariančiosiomis šalimis yra ir ją taiko visos valstybės narės, o ADN susitariančiosiomis šalimis yra ir jį taiko 13 valstybių narių;

               (4)Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2008/68/EB
                  4
                nustatyti pavojingų krovinių vežimo keliais, geležinkeliais ar vidaus vandenų keliais valstybėse narėse ar tarp jų reikalavimai, darant nuorodą į ADR ir ADN. Be to, tos direktyvos 4 straipsnyje nustatyta, kad „pavojingų krovinių vežimas tarp valstybių narių ir trečiųjų šalių leidžiamas laikantis ADR, RID arba ADN reikalavimų, jei prieduose nenurodyta kitaip“;

               (5)2014–2016 m. Pavojingų krovinių vežimo darbo grupė (WP.15) ir ADN administracinis komitetas atitinkamai ADR 14 straipsnyje ir ADN 20 straipsnyje nustatyta tvarka priėmė tam tikrų pakeitimų, kurie, kaip tikimasi, įsigalios 2017 m. sausio 1 d.;

               (6)šiais techninių standartų arba vienodų techninių normų pakeitimais siekiama užtikrinti saugų ir veiksmingą pavojingų krovinių vežimą, kartu atsižvelgiant į sektoriaus mokslinę ir techninę pažangą ir į kuriamas naujas medžiagas bei produktus, kurie vežami kelia pavojų. Pavojingų krovinių vežimo keliais ir vidaus vandenų keliais plėtra tiek Sąjungoje, tiek tarp Sąjungos ir kaimyninių šalių yra vienas iš pagrindinių bendrosios transporto politikos elementų, kuriuo užtikrinamas visų pramonės šakų subjektų, gaminančių prekes, pagal ADR ir ADN priskiriamas prie pavojingų krovinių, arba iš jų gaunantiems naudos, tinkamas veikimas;

               (7)visi siūlomi pakeitimai yra pagrįsti ir naudingi, todėl Sąjunga turėtų jiems pritarti,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Europos Sąjunga turėtų laikytis dėl siūlomų ADR priedų ir prie ADN pridėtų taisyklių pakeitimo, atitinka šio sprendimo priedą.

               Dėl neesminių šios pozicijos pakeitimų gali būti susitarta be tolesnio Tarybos sprendimo.

               2 straipsnis

               1 straipsnyje išdėstytą Sąjungos poziciją pareiškia ADR ir ADN susitariančiosiomis šalimis esančios valstybės narės, bendrai veikdamos Sąjungos interesų labui.

               3 straipsnis

               Pavojingų krovinių vežimo darbo grupės (WP.15) ir ADN saugos komiteto sprendimai paskelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir nurodoma jų įsigaliojimo data.

               4 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  http://www.unece.org/trans/main/dgdb/wp15/wp15rep.html.

                     (2)
                  http://www.unece.org/trans/main/dgdb/adn/adn_rep.html.

                     (3)
                  OL L 263, 1995 11 4, p. 18–19.

                     (4)
                  2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/68/EB dėl pavojingų krovinių vežimo vidaus keliais (OL L 260, 2008 9 30, p. 13).

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 08 17
            COM(2016) 508 final
            PRIEDAS
            prie
            pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjunga turi laikytis dėl Europos sutarties dėl pavojingų krovinių tarptautinio vežimo keliais (ADR) priedų ir prie Europos susitarimo dėl tarptautinio pavojingų krovinių vežimo vidaus vandenų keliais (ADN) pridėtų taisyklių pakeitimų

               PRIEDAS

               prie

               pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo

               kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjunga turi laikytis dėl Europos sutarties dėl pavojingų krovinių tarptautinio vežimo keliais (ADR) priedų ir prie Europos susitarimo dėl tarptautinio pavojingų krovinių vežimo vidaus vandenų keliais (ADN) pridėtų taisyklių pakeitimų

                        Pasiūlymas

                        Informacinis dokumentas

                        Pranešimas

                        Dalykas

                        Pastabos

                        ES pozicija

                        1

                        ECE/TRANS/WP.15/231

                        C.N.443.2016.TREATIES-XI.B.14

                        ADR A ir B priedų pakeitimų projektas

                        Pavojingų krovinių vežimo darbo grupės (WP.15) techninis susitarimas

                        Pritaria pakeitimams

                        2

                        ECE/TRANS/WP.15/231/Corr.1

                        C.N.443.2016.TREATIES-XI.B.14

                        ADR A ir B priedų pakeitimų projektas

                        Pavojingų krovinių vežimo darbo grupės (WP.15) techninis susitarimas

                        Pritaria pakeitimams

                        3

                        ECE/TRANS/WP.15/231/Add.1

                        C.N.443.2016.TREATIES-XI.B.14

                        ADR A ir B priedų pakeitimų projektas

                        Pavojingų krovinių vežimo darbo grupės (WP.15) techninis susitarimas

                        Pritaria pakeitimams

                        4

                        ECE/ADN/36

                        C.N.444.2016.TREATIES-XI.D.6

                        Prie ADN pridedamų taisyklių pakeitimų projektas

                        Administracinio komiteto techninis susitarimas

                        Pritaria pakeitimams