               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 07 11
            COM(2017) 374 final
            2017/0156(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi ES ir Turkijos asociacijos taryboje, dėl EB ir Turkijos asociacijos tarybos sprendimo Nr. 1/98 dėl prekybos žemės ūkio produktais tvarkos 2 protokolo dalinio pakeitimo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               ES ir Turkijos dvišaliai prekybos žemės ūkio ir žuvininkystės produktais santykiai reglamentuojami 1963 m. rugsėjo 12 d. Europos ekonominės bendrijos ir Turkijos asociacijos steigimo susitarimu (toliau – Susitarimas) ir ypač 1998 m. vasario 25 d. EB ir Turkijos Asociacijos tarybos sprendimu Nr. 1/98 dėl prekybos žemės ūkio produktais tvarkos. Pagal šį Asociacijos tarybos sprendimą Sąjungai buvo suteiktos tam tikros lengvatos galvijienos tarifinių kvotų forma. Dabartines dvi galvijienos kvotas sudaro 5 000 tonų užšaldytos galvijienos ir 14 100 tonų užšaldytos galvijienos.

               Nuo Asociacijos tarybos sprendimo Nr. 1/98 įsigaliojimo ES galvijienos ir gyvų gyvulių eksportas kito ir ilgą laiką Turkija jį draudė. Kad būtų lengviau išnaudoti kvotas ir pasiekti reguliarius prekybos šiais produktais srautus, Turkija pasiūlė išplėsti dviejų galvijienos kvotų taikymo sritį įtraukiant šviežią ir atšaldytą galvijieną.

               Toks pakeitimas Sąjungai naudingas, nes galiojančios lengvatos apimtų daugiau produktų, būtų geriau tenkinama rinkos paklausa Turkijoje ir užtikrintas geresnis kvotų išnaudojimas bei pastovūs prekybos srautai. Be to, šviežios ir atšaldytos galvijienos rinkos kaina paprastai būna aukštesnė. Platesnis ilgalaikis šio pakeitimo tikslas – užtikrinti, kad prekybos srautai pagal kvotas būtų reguliarūs ir be apribojimų.

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

                  Siekiant palengvinti galvijienos eksportą į Turkiją, pasiūlymu bus išplėsta dviejų kvotų, pagal kurias į Turkiją galima eksportuoti galvijienos produktus, taikymo sritis.

               •Suderinamumas su galiojančiomis tos pačios politikos srities nuostatomis

                  Pasiūlymas dera su Sąjungos prekybos politika, kuria siekiama padidinti prekybos su trečiosiomis šalimis galimybes.

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

                  Pasiūlymas dera su Sąjungos politika, kuria siekiama skatinti valstybių narių ir trečiųjų šalių prekybą, ir su principu, kad Europos Sąjunga turėtų skatinti prekybos plėtrą, be kita ko, palaipsniui panaikinant tarptautinės prekybos apribojimus. Pasiūlymu siekiama pagerinti ir palengvinti Sąjungos ir Turkijos prekybą galvijienos produktais.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

                  Tarybos sprendimo teisinis pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa kartu su 218 straipsnio 9 dalimi ir Europos ekonominės bendrijos ir Turkijos asociacijos susitarimo papildomo protokolo 35 straipsnis.

               •Subsidiarumo principas

                  Bendra prekybos politika yra įtraukta į Sąjungos išimtinės kompetencijos sričių, išvardytų Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 3 straipsnyje, sąrašą. Šis pasiūlymas susijęs su galiojančio prekybos susitarimo įgyvendinimu.

               •Proporcingumo principas

                  Apsvarstytos visos pagrįstos politikos galimybės. Pasiūlymas laikomas tinkamiausiu būdu nustatytam tikslui pasiekti.

               •Priemonės pasirinkimas

               ES ir Turkijos asociacijos tarybos sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamas EB ir Turkijos asociacijos tarybos sprendimo Nr. 1/98 dėl prekybos žemės ūkio produktais tvarkos 2 protokolas.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas ir (arba) tinkamumo patikros

                  Netaikoma

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

                  Komisija neoficialiai konsultavosi su suinteresuotaisiais subjektais ir valstybėmis narėmis ir jie pritarė pasiūlymui į galiojančių kvotų taikymo sritį įtraukti daugiau produktų.

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

                  Komisija susisiekė su suinteresuotaisiais subjektais, kurie išreiškė savo nuomones apie rinkos padėtį Turkijoje.

               •Poveikio vertinimas

                  Poveikio vertinimas nebuvo atliktas, nes šiuo pasiūlymu numatoma išplėsti ir pagerinti prekybą galvijienos produktais su Turkija ir išnaudoti galiojančias dvišales prekybos lengvatas. Pasiūlymas nedaro poveikio importui į Sąjungą, juo nesuteikiama jokių naujų prekybos lengvatų trečiosioms šalims.

               •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

                  Pasiūlymas įtraukti daugiau produktų padėtų mažosioms ir vidutinėms įmonėms eksportuoti galvijienos produktus į Turkiją. Į kvotų taikymo sritį bus įtraukta įvairesnių produktų, todėl bus lengviau išnaudoti kvotas ir padidės eksportas.

               •Pagrindinės teisės

                  Pasiūlymu nedaroma poveikio pagrindinėms laisvėms.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Pasiūlymas jokio poveikio Sąjungos biudžetui neturės.

               5.KITI ELEMENTAI

               •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka

                  Komisija stebės prekybos srautus, kad įvertintų, ar pasiūlymu užtikrinamas geresnis galiojančių kvotų panaudojimas, ir užtikrintų, kad nekiltų kliūčių galvijienos eksportui į Turkiją.

               •Aiškinamieji dokumentai (direktyvoms)

                  Netaikoma.

               •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

                  Netaikoma.

               2017/0156 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi ES ir Turkijos asociacijos taryboje, dėl EB ir Turkijos asociacijos tarybos sprendimo Nr. 1/98 dėl prekybos žemės ūkio produktais tvarkos 2 protokolo dalinio pakeitimo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Europos ekonominės bendrijos ir Turkijos asociacijos susitarimu
                  1
                siekiama skatinti nuolatinį ir subalansuotą Sąjungos ir Turkijos prekybos ir ekonominių santykių stiprinimą ir įsteigta Asociacijos taryba, turinti užtikrinti Asociacijos susitarimo įgyvendinimą ir laipsnišką plėtrą;

               (2)EB ir Turkijos asociacijos tarybos sprendimu Nr. 1/98
                  2
                nustatyta prekybos žemės ūkio produktais tvarka. Sprendimo 2 protokole išsamiai apibūdinta lengvatinė tvarka, taikoma Sąjungos kilmės žemės ūkio produktų, įskaitant užšaldytą galvijieną, importui į Turkiją,

               (3)Sąjunga ir Turkija surengė konsultacijas ir susitarė iš dalies pakeisti lengvatinę tvarką, taikomą Sąjungos kilmės galvijienos produktų importui į Turkiją, ir išplėsti Sprendimo Nr. 1/98 2 protokole nustatytos galiojančios tarifinės kvotos taikymo sritį, į ją įtraukiant šviežią ir atšaldytą galvijieną;

               (4)remiantis Europos ekonominės bendrijos ir Turkijos asociacijos steigimo susitarimo papildomo protokolo
                  3
                35 straipsniu, priimdama sprendimą Asociacijos taryba gali iš dalies pakeisti lengvatinės tvarkos, kurią viena kitai taiko Sąjunga ir Turkija, taikymo sritį;

               (5)todėl Sąjungos pozicija ES ir Turkijos asociacijos taryboje turėtų būti grindžiama prie šio sprendimo pridėtu sprendimo projektu;

               (6)Asociacijos tarybos sprendimu iš dalies keičiamas Susitarimas, todėl jis turėtų būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

               (7)remiantis Europos Sąjungos sutarties 17 straipsnio 1 dalimi, Asociacijos taryboje Sąjungai turi atstovauti Komisija,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Europos Sąjunga turi laikytis ES ir Turkijos asociacijos taryboje, dėl EB ir Turkijos asociacijos tarybos sprendimo Nr. 1/98 dėl prekybos žemės ūkio produktais tvarkos 2 protokolo pakeitimo, grindžiama prie šio sprendimo pridėtu ES ir Turkijos asociacijos tarybos sprendimo projektu.

               2 straipsnis

               Priimtas Asociacijos tarybos sprendimas paskelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  Europos ekonominės bendrijos ir Turkijos asociacijos susitarimas pasirašytas 1963 m. rugsėjo 12 d. Ankaroje (OL 217, 1964 12 29, p. 3687).

                     (2)
                  1998 m. vasario 25 d. EB ir Turkijos asociacijos tarybos sprendimas Nr. 1/98 dėl prekybos žemės ūkio produktais tvarkos (98/223/EB) (OL L 86, 1998 3 20, p. 1).

                     (3)
                  Europos ekonominės bendrijos ir Turkijos asociacijos steigimo susitarimo papildomas protokolas ir finansinis protokolas, pasirašyti 1970 m. lapkričio 23 d. ir susiję su priemonėmis, kurių imamasi, kad jie įsigaliotų (OL L 293, 1972 12 29, p. 3).

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 07 11
            COM(2017) 374 final
            PRIEDAS
            pridedamas prie
            Pasiūlymo dėl TARYBOS SPRENDIMO
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi ES ir Turkijos asociacijos taryboje, dėl EB ir Turkijos asociacijos tarybos sprendimo Nr. 1/98 dėl prekybos žemės ūkio produktais tvarkos 2 protokolo dalinio pakeitimo

               PRIEDAS

               Projektas
                  ES IR TURKIJOS ASOCIACIJOS TARYBOS SPRENDIMAS Nr. ...

                  [data]

                  kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimo Nr. 1/98 dėl prekybos žemės ūkio produktais tvarkos 2 protokolas

               ES IR TURKIJOS ASOCIACIJOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos ir Turkijos asociacijos steigimo susitarimą
                  1
               ,

               atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos ir Turkijos asociacijos steigimo susitarimo papildomą protokolą ir finansinį protokolą, pasirašytus 1970 m. lapkričio 23 d. ir susijusius su priemonėmis, kurių imamasi, kad jie įsigaliotų
                  2
               , ypač į papildomo protokolo 35 straipsnį,

               kadangi:

               (1)EB ir Turkijos asociacijos tarybos sprendime Nr. 1/98
                  3
                nustatyta lengvatinė tvarka, taikoma Sąjungos ir Turkijos prekybai žemės ūkio produktais. Sprendimo 2 protokole išsamiai apibūdinta lengvatinė tvarka, taikoma Sąjungos kilmės žemės ūkio produktų importui į Turkiją, įskaitant užšaldytos galvijienos importui taikomą lengvatinę tvarką;

               (2)Sąjunga ir Turkija surengė konsultacijas ir susitarė iš dalies pakeisti lengvatinę tvarką, taikomą Sąjungos kilmės galvijienos produktų importui į Turkiją, ir išplėsti Sprendimo Nr. 1/98 2 protokole nustatytos galiojančios tarifinės kvotos taikymo sritį, į ją įtraukiant šviežią ir atšaldytą galvijieną;

               (3)EB ir Turkijos asociacijos tarybos sprendimo Nr. 1/98 2 protokolas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

               NUSPRENDĖ:

               1 straipsnis

               Sprendimo Nr. 1/98 2 protokolo priedas iš dalies keičiamas pagal šio sprendimo priedą.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną. Jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               Priimta ............

                  Pirmininkas

                  ES ir Turkijos asociacijos tarybos vardu

                  Pirmininkas

               Priedas

               Sprendimo Nr. 1/98 2 protokolo priedo įrašas, susijęs su KN kodu 0202 20, pakeičiamas taip:

                        „KN kodas

                        Aprašymas

                        Didžiausio palankumo režimo muito normos sumažinimas (%)

                        Tarifinė kvota (neto masė tonomis)

                        0201 20,

                        0202 20

                        Kitos galvijų skerdenų dalys su kaulais, šviežios, atšaldytos arba užšaldytos

                        50 % sumažinimas; didžiausias muitas neviršija 30 %

                        5 000

                        0201 20,

                        0202 20

                        Kitos galvijų skerdenų dalys su kaulais, šviežios, atšaldytos arba užšaldytos

                        30 % sumažinimas; didžiausias muitas neviršija 43 %

                        14 100“

                     (1)
                  OL 217, 1964 12 29, p. 3687.

                     (2)
                  OL L 293, 1972 12 29, p. 3.

                     (3)
                  1998 m. vasario 25 d. EB ir Turkijos asociacijos tarybos sprendimas Nr. 1/98 dėl prekybos žemės ūkio produktais tvarkos (98/223/EB) (OL L 86, 1998 3 20, p. 1).


Svarbus teisinis pranešimas

|

52009PC0391

Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos sprendimas dėl Bendrijos transeuropinio transporto tinklo plėtros gairių (nauja redakcija) (tekstas svarbus EEE)  /* KOM/2009/0391 galutinis - COD 2009/0110 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis 2009 7.27COM(2009) 391 galutinis2009/0110 (COD)VI dalisPasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMASdėl Bendrijos transeuropinio transporto tinklo plėtros gairių (nauja redakcija) (tekstas svarbus EEE)ê 1692/96/EB (pritaikytas)II PRIEDASBENDRO INTERESO PROJEKTŲ KRITERIJAI IR SPECIFIKACIJOS[1]2 skirsnis | : | Kelių tinklas |3 skirsnis | : | Geležinkelių tinklas |4 skirsnis | : | Vidaus vandenųs kelių tinklas ir vidaus uostai |5 skirsnis | : | Jūrų uostai |6 skirsnis | : | Oro uostai |7 skirsnis | : | Kombinuotojo transporto tinklas |8 skirsnis | : | Laivybos informacijos ir valdymo tinklas |9 skirsnis | : | Oro eismo valdymo tinklas |10 skirsnis | : | Padėties nustatymo ir navigacijos tinklas |2 skirsnisKelių tinklasÖ Greta Õ Daroma prielaida, kad, be projektų, susijusių su I priede nurodytomis susisiekimo linijomis, į bendro intereso projektaisų laikomi sudėtį įeina su šiomis linijomis susiję infrastruktūros projektai, kuriais sprendžiamisprendžiantys šieuos klausimaius:A. Tinklo plėtra, ypač:-  greitkelių platinimas arba kelių modernizavimas,-  aplinkkelių arba žiedinių kelių statyba arba gerinimas,-  galimybės bendrai eksploatuoti nacionalinius tinklus didinimas.B. Eismo valdymo ir vartotojų informacijos sistemų plėtra, ypač:-  telematikos infrastruktūrosų, skirtosų eismo duomenims rinkti, suįkūrimas,-  eismo informacijos centrų ir eismo valdymo centrų plėtra bei skirtingose šalyse esančių eismo informacijos centrų keitimasis duomenimis,-  kelių informacijos paslaugų, ypač RDS-TMC sistemos, sukūrimas[2],-  bendra techninė telematikos infrastruktūrosų eksploatacija.3 skirsnisGeležinkelių tinklasÖ Greta Õ Daroma prielaida, kad, be projektų, susijusių su I priede nurodytomis susisiekimo linijomis, į bendro intereso projektais laikomių sudėtį įeina su šiomis linijomis susiję infrastruktūros projektai, kuriais sprendžiamintys šieuos klausimaius:-  transeuropinių geležinkelių sistemų sąveika,-  tarpusavio ryšys su kitų transporto rūšių priemonių tinklais.4 skirsnisVidaus vanden ųs kelių tinklas ir vidaus vandenųs uostaiê 1346/2001/EB 1 str. 6 p. a pap. (pritaikytas)Vidaus uostaiBendro intereso projektai turi būti susiję tik su infrastruktūra, kuria nediskriminuojamas gali naudotis kiekvienas naudotojas.GretaDaroma prielaida, kad be projektų, susijusių su I priede nurodytomis jungtimis ir vidaus uostais, į bendro intereso projektais laikomių sudėtį įeina ir infrastruktūros projektai, pateatitinkantys į vieną arba daugiau šių kategorijų:1. galimybė patekti į uostą galima patekti vidaus vandenųs keliais;2. uosto infrastruktūra yra uosto teritorijoje;3. kitaos transporto infrastruktūraos yra uosto teritorijoje;4. kitaos transporto infrastruktūraos, jungianti uostą su kitais transeuropinio tinklo elementais.Projektas laikomas bendro intereso projektu, kai atliekami šie darbai: visų transporto sistemos elementų, kuriais paprastai gali naudotis visi uosto transporto naudotojai arba sąsajų su nacionaliniu arba tarptautiniu transporto tinklu statyba ir priežiūra Ö. Visų Õ pirma šiems darbams priskiriamas komerciniams bei su uostu susijusiems tikslams skirtos žemės parengimas ir priežiūra; sausumos kelių ir geležinkelių jungčių statyba ir priežiūra, įskaitant Ö uosto dugno Õ vandens telkinių valymą ir gilinimą, privažiavimo kelių ir kitų uosto akvatorijų statyba ir priežiūra, navigacijos įrangos ir eismo valdymo, ryšių ir informacinių sistemų kūrimas ir priežiūra uoste ir privažiavimo keliuose.ê 1692/96/EBEismo valdymasBDaroma prielaida, kad į bendro intereso projektais laikomi projektai, susiję suų sudėtį įeina:-  signalizacijos ir valdymo sistema, Lskirta laivųams, ypač vežančiųtiems pavojingus arba aplinką teršiančius krovinius, signalizacijos ir valdymo sistema;-  ryšių sistemomis, naudojamomis avarinėse situacijose ir užtikrinančiomis vidaus vandens kelių saugumą.ê 1346/2001/EB 1 str. 6 p. b pap. (pritaikytas)5 skirsnisJūrų uostai1. Bendro intereso projektams, susijusiems su tinklui priklausančiais jūrų uostais, keliamos bendrosios sąlygosBendro intereso projektai turi būti susiję tik su infrastruktūra, kuria nediskriminuojamas gali naudotis kiekvienas naudotojas.Projektas laikomas bendro intereso projektu, kai atliekami šie darbai: visų transporto sistemos elementų, kuriais paprastai gali naudotis visi uosto transporto naudotojai arba sąsajų su nacionaliniu arba tarptautiniu transporto tinklu statyba ir priežiūra Ö. Visų Õ pirma šiems darbams priskiriamas komerciniams bei su uostu susijusiems tikslams skirtos teritorijos žemės parengimas ir priežiūra; sausumos kelių ir geležinkelių jungčių statyba ir priežiūra, įskaitant Ö uosto dugno Õ vandens telkinių valymą ir gilinimą, privažiavimo kelių ir kitų uosto akvatorijų statyba ir priežiūra, navigacijos įrangos ir eismo valdymo, ryšių ir informacinių sistemų kūrimas ir priežiūra uoste ir privažiavimo keliuose.2. Su jūrų uostų tinklu susijusių bendro intereso projektų specifikacijosBendro intereso projektu laikomas Ö infrastruktūros Õ projektas, kuris atitinka šias specifikacijas:Projekto specifikacijos | Uosto kategorija |I. Artimojo susisiekimo jūrų laivybos skatinimas |Infrastruktūra, būtina siekiant plėtoti artimojo susisiekimo jūrų bei jūrų ir upių laivybą | Projektai, susiję su A kategorijos uostais |II. Prieiga prie uostų |Į uostą patenkama iš jūros arba vidaus vandenųs keliais | Projektai, susiję su A ir B kategorijos uostais |Nuolatinė prieiga prie Baltijos jūros uostų, esančių apytikriai 60 º šiaurės platumoje ir toliau, įskaitant kapitalo Ö įrenginių Õ sąnaudas, susijusias su ledo pralaužimo darbais žiemą | Projektai, susiję su A, B ir C kategorijos uostais |Prieigos prie atokių rajonų kūrimas arba gerinimas geležinkelių, kelių ir vidaus vandenų kelių susisiekimo linijomis susiejant uostą su kitomiais transeuropinio transporto tinklo sudedamosiomis dalimiselementais geležinkelių, kelių ir vidaus vandens kelių jungtimis | Projektai, susiję su A kategorijos uostais |Esamų prieigų prie atokių rajonų modernizavimas geležinkelių, kelių ir vidaus vandens kelių susieikimo linijomis susiejant uostą su kitomais transeuropinio transporto tinklo sudedamosiomis dalimis elementais geležinkelių, kelių ir vidaus vandenų kelių jungtimis | Projektai, susiję su A ir B kategorijos uostais |III. Uosto infrastruktūra uosto teritorijoje |Uosto infrastruktūros pertvarkymasplėtojimas siekiant pagerinti intermodalųiojo transporto našumą | Projektai, susiję su A ir B kategorijos uostais |Uosto infrastruktūros modernizavimas, ypač salose ir periferiniuose bei atokiausiuose regionuose | Projektai, susiję su C kategorijos uostais |Valdymo ir tokių informacinių sistemų kaip EDI (elektroninių duomenų mainai) arba kitų protingų sumanaus krovinių ir keleivių transporto valdymo sistemų, naudojant integruotas technologijas, modernizavimas ir diegimas | Projektai, susiję su A, B ir C kategorijos uostais |Atliekų surinkimo įrenginių uostuoseAtliekas priimančios uosto įrangos modernizavimas | Projektai, susiję su A, B ir C kategorijos uostais. |ê 1692/96/EB (pritaikytas)6 skirsnisOro uostaiI. Bendro intereso oro uostams taikomi tinkamumo kriterijaiBendro intereso oro uostai privalo atitikti vieną šių susisiekimo taškųsujungimo vietų kriterijų:1. TĮ tarptautiniais susisiekimo taškais gali būties sujungimo vietas įeina:-  visi oro uostai arba oro uostų sistemos[3], kuriaisų naudojantis bendras metinis eismo pajėgumas yra ne mažesnis kaip:-  per metus pervežama ne mažiau kaip 5 000 000 keleivių judėjimas, atėmus 10 %,arba-  per metus atliekama ne mažiau kaip 100 000 komercinių skrydžiųorlaivių judėjimas,arba-  per metus pervežama ne mažiau kaip 150 000 metrinių tonų krovinių pralaidumas,arba-  per metus į Bendriją arba iš jos pervežama ne mažiau kaip 1 000 000 keleivių judėjimas iš Bendrijos,arba-  visi naujai pastatyti oro uostai, pakeičiantys esamunčias tarptautinius susisiekimo taškuses sujungimo vietas, kurių toliau plėsti nebegalima.2. Į Bendrijos susisiekimo taškais gali būtisujungimo vietas įeina:-  visi oro uostai arba oro uostų sistemos, kuriaisų naudojantis metinis eismo pajėgumas yra:-  per metus pervežama nuo 1 000 000, atėmus 10 %, iki 4 499 999 keleivių judėjimas,arba-  per metus pervežama 50 000 – 149 999 metrinių tonų krovinių pralaidumas,arba-  per metus pervežama 500 000 – 899 999 keleivių judėjimas, iš kurių kai ne mažiau kaip 30 % tarptautiniais skrydžiais judėjimų yra nenacionaliniai,arba-  per metus 300 000 – 899 999 keleivių pervežama iš nekontinentinės Europos ir į ją judėjimas nekontinentinėje Europoje, nuo artimiausios tarptautinio susisiekimo taškosujungimo vietos nutolstant daugiau kaip 500 km,arba-  visi naujai pastatyti oro uostai, pakeičiantys esamunčias Bendrijos susisiekimo taškussujungimo vietas, kurių toliau plėsti nebegalima.3. RĮ regioniniaises susisiekimosujungimo ir prieigos taškaisvietas gali būtiįeina visi tie oro uostai, kuriais naudojantis:-  kurių per metus pervežamametinis eismo pajėgumas yra 500 000 – 899 999 keleivių judėjimas, iš kuriųkai mažiau kaip 30 % pervežama tarptautiniais skrydžiais judėjimų yra nenacionaliniai,arba-  kurių per metus pervežama metinis eismo pajėgumas yra nuo 250 000, atėmus 10 %, iki 499 999 keleivių judėjimas,arba-  kuriuose per metus pervežamakurių metinis eismo pajėgumas yra 10 000 – 49 999 metrinių tonų krovinių pralaidumas,arba-  kurie yra valstybės narės saloje,arba-  kurie yra Bendrijos teritorijoje, neturinčioje prieigos prie jūros, ir kuriuose komercinės paslaugos teikiamos tokiais orlaiviais, kurių didžiausia pakilimo masė viršija 10 metrinių tonų.Oro uostas yra laikomas esančiu neturinčioje prieigos prie jūros teritorijoje, jei jis nuo artimiausios tarptautinioės arba Bendrijos susisiekimo taškosujungimo vietos yra nutolęs didesniu kaip 100 km spinduliu. Šis atstumas išimties tvarka gali būti sumažintas iki 75 km, siekiant atsižvelgiantti į sunkią prieigą dėl geografinės padėties arba prastą vidaus Ö sausumos Õ transporto infrastruktūros kokybę.II. Bendro intereso projektų, susijusių su oro uostų tinklais, specifikacijosBVisi projektai bus vertinami kaip bendro intereso projektais laikomi projektai, jei jie atitinkantys šias specifikacijas:Projekto specifikacijos | Labiausiai susijusios susisiekimo taškosujungimo vietos tipas[4] |I. Esamų oro uosto pajėgumų optimizavimas |Priemonė Nr. 1 — Esamų oro uosto pajėgumų optimizavimas Ö , geriau išnaudojant Õ orlaivių Ö skrydžių Õ , keleivių ar krovinių Ö pervežimo galimybes Õ judėjimo, įskaitant oro uosto oro navigacijos įrangą., atžvilgiu | Tarptautinis susisiekimo taškasė Bendrijos susisiekimo taškas Regioninisė susisiekimosujungimo ir prieigos taškasvieta |Priemonė Nr. 2 — Oro uosto saugumo ir saugos stiprinimas | Tarptautinis susisiekimo taškasė Bendrijos susisiekimo taškas Regioninisė susisiekimosujungimo ir prieigos taškasvieta |Priemonė Nr. 3 — Esamos infrastruktūros pritaikymas, būtinasdėl užbaigtos vidaus rinkaios kurti, pirmiausia ją pritaikant priedėl priemonių, reglamentuojančių laisvą asmenų judėjimą Ö Bendrijoje Õ Sąjungoje | Tarptautinis susisiekimo taškasė Bendrijos susisiekimo taškas Regioninisė susisiekimosujungimo ir prieigos taškasvieta |II. Naujų oro uosto pajėgumų kūrimas |Priemonė Nr. 4 — Infrastruktūros ir įrangos, nuo kurios priklauso oro uosto pajėgumai (orlaivių Ö skrydžių Õ, keleivių Ö skaičius Õ ir krovinių Ö kiekis Õ judėjimo atžvilgiu, įskaitant oro uosto oro navigacijos įrangą), tobulinimas | Tarptautinis susisiekimo taškasė Bendrijos susisiekimo taškas |Priemonė Nr. 5 — Naujo oro uosto statyba, norint pakeičiantsti esamąturimą oro uostą arba oro uosto sistemą, kurios toje vietoje toliau plėsti nebegalima | Tarptautinis susisiekimo taškasė Bendrijos susisiekimo taškas |III. Apsaugos nuo nepatogumų, susijusių su oro uosto veiklos keliamo žalingo poveikioa, stiprinimas |Priemonė Nr. 6 — Gerinti aplinkos apsaugos reikalavimų laikymąsiAplinkosauginio suderinamumo stiprinimas triukšmo ir oro uosto Ö nuotekų Õ išmetalų tvarkymoapdorojimo srityje | Tarptautinėis susisiekimo taškas Bendrijos susisiekimo taškas |IV. Prieigos prie oOro uosto prieinamumo gerinimas ar plėtimas |Priemonė Nr. 7 — Sąsajų tarp oro uosto ir prieigos infrastruktūros gerinimas arba plėtimas | Tarptautinėis susisiekimo taškas Bendrijos susisiekimo taškas |Priemonė Nr. 8 — Tarpusavio ryšių su kitais transporto tinklais, ypač su geležinkelių tinklu, gerinimas ir plėtimas | Tarptautinėis susisiekimo taškas Bendrijos susisiekimo taškas |7 skirsnisKombinuotojo transporto tinklasGretaDaroma prielaida, kad, be projektų, susijusių su I priede nurodytomis susisiekimo linijomis, į bendro intereso projektaisų laikomisudėtį įeina visi projektai, susiję su:-  geležinkelių arba vidaus vandens kelių infrastruktūros statyba arba modernizavimu, kad Ö krovinių vienetų vežimas Õ intermodaliuojuaus krovimo sektorių transportuas taptų techniškai įmanomas ir ekonomiškai perspektyvus,ê 1346/2001/EB 1 str. 6 p. c pap. (pritaikytas)-  centrų, kuriuose kroviniai iš vienosa Ö sausumos Õ vidaus transporto rūšies yra perkraunami į kitą pakeičiama kita, statyba arba modernizavimu, įskaitant atitinkamos infrastruktūros perkrovimo įrangos montavimą terminale,-  uosto teritorijų tvarkymu pritaikymu, sudarančiu sąlygas plėtoti arba gerinti kombinuotąjį jūrų ir geležinkelių, vidaus vandens kelių arba sausumos kelių transportą,ê 1692/96/EB (pritaikytas)-  geležinkeliųo transporto įranga, konkrečiai pritaikyta prie kombinuotojo transporto, kai tai būtina dėl to reikalauja infrastruktūros pobūdžiois, ypač atsižvelgiant į galimo šios infrastruktūros pritaikymo sąnaudas ir atsižvelgiant į tai, ar šios įrangos naudojimas yra susijęs su infrastruktūra ir ar suinteresuoti Ö veiklos vykdytojai Õ operatoriai sugebės tuo pasinaudoti be jokios diskriminacijos.8 skirsnisLaivybos informacijos ir valdymo tinklasDaroma prielaida, kad į Bbendro intereso projektųais laikomi sudėtį įeina visi projektai:-  susiję su Bendrijos saugios laivybos politikos tikslaisarba-  skirti įgyvendinti įgyvendinantys tarptautines konvencijas ir Tarptautinės jūrų organizacijos (IMO) rezoliucijas saugios laivybos srityjeklausimais ir susiję su:-  Bendrijos laivų, plaukiančių į arba iš Bendrijos uostų arba praplaukiančių netoli Bendrijos krantų, Bendrijos perspėjimo sistemos įgyvendinimu, naudojant elektroninę pasikeitimo duomenimis sistemą, įskaitant atsakikliais perduodamus duomenis tarp laivų ir sausumoje esančios įrangos, ypatingą dėmesį skiriant EDI (elektroninių duomenų mainai) elektroninėms duomenų perdavimo pasikeitimo duomenimis sistemoms, taip pat suderinamiems sietuvams,-  LORAN-C antžeminių sausumoje esančių radijo radionavigacijos kanalų vystymu ir tobulinimu,-  pakrantės ir uosto laivybos valdymo ir informacijos sistemų (angl. VTS) ir jų tarpusavio ryšių vystymu ir tobulinimu, siekiant saugesnės ir veiksmingesnės efektyvesnės laivybos kontrolės ir valdymo, ypač susieinančiose susikertančiose, judriose arba padidintos aplinkosaugosinės požiūriu labiau pažeidžiamose rizikos teritorijose,-  šių priemonių, padedančių geriau suprasti eismą, kūrimu vystymu: eismo srautų ir laivybos avarijų duomenų bazės, Ö Nuolatinės Õ Europos nuolatinio eismo observatorijos (angl. EPTO) priemonės, skirtos eismo srautų analizavimui, vystymas,-  infrastruktūros ir įrangos vystymu, siekiant prisidėti prie globalinės jūrų avarinio ryšio ir saugumo sistemos (angl. GMDSS) įgyvendinimo,-  telematikos duomenų mainų sistemų tobulinimu vykdant valstybinę uosto priežiūrą.9 skirsnisOro eismo valdymo tinklasDaroma prielaida, kad į bBendro intereso projektaisų laikomi sudėtį įeina visi projektai, prisidedantys prie sistemos pajėgumo didinimo ir jos naudojimo optimizavimo, kurie sudaro įvairių nacionalinių susisiekimo taškų sujungimo vietų įrengimų ir procedūrų suderinimo ir integravimo dalį bei atitinka Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (angl. ICAO) ir kompetentingų Europos organų nustatytus tarptautinius standartus; ypač atsižvelgiama į Europos oro navigacijos saugumo organizaciją (angl. Eurocontrol).Šie projektai yra susiję su:-  geresnio įvairių dalyvių atliekamo oro erdvės panaudojimo tyrimais ir nuoseklios bei efektyvios maršrutų Ö kelių Õ sistemos sukūrimu,-  oro eismo planavimu ir valdymu, kurie padeda pasiūlai atitikti paklausą bei optimaliai panaudoti esamus valdymo pajėgumus,-  tyrimais ir darbu, kurio reikia įrenginiųmų ir procedūrų suderinimui, siekiant integruoti įvairius paslaugų tiekėjus, ypač atsižvelgiant į Europos civilinės aviacijos konferencijos (angl. ECAC) nustatytas gaires,-  sistemos produktyvumo gerinimu, ypač automatizuoto valdymo pagalbos ir galimų konfliktų nustatymo ir sprendimo sistemomis,-  indėliu į ryšių, navigacijos ir kontrolės priemonių, reikalingų oro eismo valdymui, įrengimą, įskaitant naujų technologijų, ypač palydovinių ir skaitmeninių duomenų tinklų, skatinimą, kai tai atitinka Europos bendrąsias specifikacijas.10 skirsnisPadėties nustatymo ir navigacijos tinklasDaroma prielaida, kad į bBendro intereso projektaisų laikomi sudėtį įeina visi projektai, susiję su bet kurios būsimo Europos radijo navigacijos plano arba pasaulinės palydovinio padėties nustatymo ir navigacijos sistemos, sudarančios toliau nurodytos struktūros dalį, sudėtinės dalies sukūrimu:-  valdymo centras, susidedantis iš apdorojimo ir valdymo sistemos,-  žemės navigacijos stočių tinklas,-  erdvinis segmentas, susidedantis iš palydovų, Ö kuriais perduodami Õ įgalinančių navigaciniaių signalaių perdavimą,-  kontrolės stočių tinklas._____________ê 884/2004/EB 1 str. 15 p. 2 pap. ir II priedas (pritaikytas)III PRIEDASPRIORITETINIAI PROJEKTAI, KURIUOS NUMATYTA PRADĖTI IKI 2010 M.1. Geležinkelio linija ašis Berlynas — Verona/Milanas — Bolonija — Neapolis — Mesina — Palermas-  Halė/Leipcigas — Niurnbergas (2015 m.)-  Niurnbergas — Miunchenas (2006 m.)-  Miunchenas — Kufšteinasstein (2015 m.)-  Kufšteinasstein — Insbrukas (2009 m.)-  Brenerioner tunelis (2015 m.), tarpvalstybinė atkarpa-  Verona — Neapolis (2007 m.)-  Milanas — Bolonija (2006 m.)-  geležinkelio ir kelio tiltas per virš Mesinos — Palermo sąsiaurįio (2015 m.)2. Greitojoinio geležinkelio linija ašis Paryžius — Briuselis/Briuselis — Kelnas- Amsterdamas — Londonas-  Lamanšo tunelis — Londonas (2007 m.)-  Briuselis — Lježas — Kelnas (2007 m.)-  Briuselis — Roterdamas — Amsterdamas (2007 m.)[5]3. Pietvakarių Europos greitojoinio geležinkelio linija ašis-  Lisabona/Portaso — Madridas (2011 m.)[6]-  Madridas — Barselona (2005 m.)-  Barselona — Figeresasueras — Perpinjanas (2008 m.)-  Perpinjanas — Monpeljėe (2015 m.)-  Monpeljėe — Nimasîmes (2010 m.)-  Madridas — Vitorijaa-Irūnasún/Haendajusye (2010 m.);-  Irūnasún/Handajusendaye-Daksasx, tarpvalstybinė atkarpa (2010 m.)-  Daksasx-Bordoeaux (2020 m.)-  Bordoeaux-Turasours (2015 m.).4. Greitojoinio geležinkelio linija ašis, rytai-  Paryžius — Baudrecourt (2007 m.)-  Mecastz — Liuksemburgas (2007 m.)-  Sarbriukenasarbrücken—Mannheimas (2007 m.).5. Betuwe linija (2007 m.).6. Geležinkelio linija ašis Lionas — Triestas — Divača/Koperis — Divača — Liublijana — Budapeštas — Ukrainos siena[7]-  Lionas — Sent ŽanJean de Morjenasaurienne (2015 m.)-  Mont-Cenis tunelis (2015-2017 m.), tarpvalstybinė atkarpa-  Bussolenaso — Turinas (2011 m.)-  Turinas — Venecija (2010 m.)-  Venecija — Ronchi Sud — Triestas — Divača (2015 m.)-  Koperis — Divača — Liublijana (2015 m.)-  Liublijana — Budapeštas (2015 m.).7. Greitkelio linija ašis Igoumenictsa/Patrai — Atėnai — Sofija — Budapeštas-  Via Egnatia (2006 m.)-  Pathe (2008 m.)-  Sofija — Kulata — Graikijos/Bulgarijos sienos greitkelis (2010 m.) su Promahon — Kulata, kaip tarpvalstybineė atkarpa-  Nedlakasadlac — Sibiu (atšaka link Bukarešto ir Konstancos Constanţa) (2007 m.).8. Multimodaliojoinio transporto linija ašis Portugalija/Ispanija ir likusi Europos dalis[8]-  geležinkelis La Korunja Coruña — Lisabona — Sinesas (2010 m.)-  geležinkelis Lisabona — Valjadolidas (2010 m.)-  geležinkelis Lisabona — Faraso (2004 m.)-  greitkelis Lisabona — Valjadolidas (2010 m.)-  greitkelis La Korunja Coruña — Lisabona (2003 m.)-  greitkelis Sevilija — Lisabona (užbaigtas 2001 m.)-  naujasis Lisabonos oro uostas (2015 m.).9. Geležinkelio linija ašis Korkas — Dublinas — Belfastas — Stranraras Stranraer[9] (2001 m.)10. Malpensa (užbaigta 2001 m.)[10]11. Nustatyta Ö Nuolatinė Õ Zundo Öresund susisiekimo linijajungtis (užbaigta 2000 m.)[11]12. Geležinkeliųo/keliųo susisiekimo linija ašis Šiaurės trikampis-  kelių ir geležinkelių projektai Švedijoje (2010 m.)[12]-  greitkelis Helsinkis — Turku (2010 m.)-  geležinkelis Kerava — Lahti (2006 m.)-  greitkelis Helsinkis — Vaalimaa (2015 m.)-  geležinkelis Helsinkis — Vaalimaa Ö Vainikkala Õ (Rusijos siena) (2014 m.).13. Jungtinė Karalystė/Airija/Beneiliuksas keliųo susisiekimo linija ašis (2010 m.)14. Vakarų pakrantės pagrindinė linija (2007 m.)15. Galileo (2008 m.)16. Krovininio geležinkelio linija ašis Sinesas/Alchesirasas Algeciras — Madridas — Paryžius-  nauja didelio pajėgumo geležinkelio linija ašis per Pirėnus-  geležinkelis Sinesas — Badachosas Badajoz (2010 m.)-  geležinkelio linija Alchesirasas Algeciras — Bobadilla (2010 m.).17. Geležinkelio linija ašis Paryžius — Strasbūras — ŠStutgartas — Viena — Bratislava-  Baudrecourt — Strasbūras — ŠStutgartas (2015 m.) su Kėlio Kehl tiltu kaip tarptautine atkarpa-  Štutgartas — Ulmas (2012 m.)-  Miunchenas — Zalcburgas (2015 m.), tarpvalstybinė atkarpa-  Zalcburgas — Viena (2012 m.)-  Viena — Bratislava (2010 m.), tarpvalstybinė atkarpa18. Reinas/Masas Meuse — Mainas — Dunojus vidaus vandenųs keliųo susisiekimo linija ašis[13]-  Reinas — Masas Meuse (2019 m.) ir Lanaye šliuzas, kaip tarpvalstybinė atkarpa-  Filshofenas Vilshofen — Štraubingas Straubing (2013 m.)-  Viena — Bratislava (2015 m.), tarpvalstybinė atkarpa-  Pálkovičovo — Mohačas Mohács (2014 m.)-  kelių susiaurėjimai Rumunijoje ir Bulgarijoje (2011 m.).19. Greitojoinio geležinkelio linijų sąveika Iberijos pusiasalyje-  Madridas — Andalūzija (2010 m.)-  šiaurės rytai (2010 m.)-  Madridas — Levante ir Viduržemio jūra (2010 m.)-  šiaurės/šiaurės rytų koridorius, įskaitant Vigąo-Portąo (2010 m.)-  Ekstremadūura (2010 m.).20. Femerio sąsiaurio Fehmarn Belt geležinkelio ašis-  Femerio sąsiaurio Fehmarno Belt nustatyta Ö nuolatinė Õ geležinkelio/kelių susisiekimo linija jungtis (2014 m.)-  prieiga geležinkeliu Danijoje iš Zundo Öresund (2015 m.)-  prieiga geležinkeliu Vokietijoje iš Hamburgo (2015 m.)-  geležinkelis Hanoveris — Hamburgas/Brėemenas (2015 m.).21. „Jūrų greitkeliai“Pagal 13 straipsnį nurodyti bendro intereso projektai dėl tokių „jūrų greitkelių“:-  Baltijos jūros „jūros greitkelis“, (jungiantis Ö prie Õ Baltijos jūros Ö esančias Õ ES valstybes nares Ö su valstybėmis narėmis Õ Vidurio ir Rytų Europoje, įskaitant maršrutą per Šiaurės jūrosą-(Baltijos jūros kanalą (Kylio kanalas) (2010 m.))-  Vakarų Europos „jūros greitkelis“ (nuo Portugalijos ir Ispanijos per Atlanto lanką ir Ö iki Õ Šiaurės jūros ir Airijos jūros) (2010 m.)-  Pietryčių Europos „jūros greitkelis“, (jungiantis Adrijos jūrą su Jonijos jūra ir rytine Viduržemio jūros pakrante, įskaitant Kiprą (2010 m.)-  Pietvakarių Europos „jūros greitkelis“ (vakarinė Viduržemio jūros pakrantė), jungiantis Ispaniją, Prancūziją, Italiją, įskaitant Maltą, ir susijungiantis su Pietryčių Europos „jūros greitkeliu“[14] (2010 m.)22. Geležinkelio linija ašis Atėnai — Sofija — Budapeštas — Viena — Praha — Niurnbergas/Drezdenas[15]-  geležinkelis Graikijos ir Bulgarijos siena-Kulata-Sofija-Vidinas/Kalafatas Calafat (2015 m.)-  geležinkelis Kurtičis Curtici — Brašovas Brasov (link Bukurešto ir Konstanca Constanta) (2010 m.)-  geležinkelis Budapeštas — Viena (2010 m.), tarpvalstybinė atkarpa-  geležinkelis Bržeclavas Břeclav — Praha — Niurnbergas (2010), Niurnbergas — Praha kaip tarpvalstybinė atkarpa-  Geležinkelio linija ašis Praha — Lincas (2016 m.).23. Geležinkelio linija ašis Gdanskas — Varšuva — Brno/Bratislava — Viena[16]-  geležinkelis Gdanskas — Varšuva — Katovicai (2015 m.)-  geležinkelis Katovicai — Bržeclavas Břeclav (2010 m.)-  geležinkelis Katovicai — Žilina — Nové Mesto n.V. (2010 m.).24. Geležinkelio linija ašis Lionas/Genuja — Bazelis — Duisburgas — Roterdamas/Antverpenas-  Lionas — Miulūzas Mulhouse-Miūlheimas Mülheim[17], Miulūzas Mulhouse- Miūlheimas Mülheim kaip tarpvalstybinė atkarpa (2018 m.)-  Genuja — Milanas/Novara —Šveicarijos siena (2013 m.)-  Bazelis — Karlsrūhė (2015 m.)-  Frankfurtas — Manheimas (2012 m.)-  Duisburgas — Emmerichas (2009 m.)[18]-  „Geležinio Reino“ Rheidt — Antverpenas, tarpvalstybinė atkarpa (2010 m.).25. Greitkelio linija ašis Gdanskas — Brno/Bratislava — Viena[19]-  greitkelis Gdanskas — Katovicai (2010 m.)-  Katovicai — Brno/Žilina greitkelis (2010 m.), tarpvalstybinė atkarpa-  greitkelis Brno — Viena (2009 m.), tarpvalstybinė atkarpa.26. Geležinkelio/keliųo susisiekimo linija ašis Airija/Jungtinė Karalystė/kontinentinė Europa-  geležinkelio/keliųo susisiekimo linija ašis, jungianti Dubliną su šiaure (Belfastas —Larnase) ir pietumis (Korkas) (2010 m.)[20]-  geležinkelio/keliųo susisiekimo linija ašis Halas Hull — Liverpulis (2015 m.)-  geležinkelis Filikstou Felixstowe— Nanitonas Nuneaton (2011 m.)-  geležinkelis KruCrewe — Holihedas Holyhead (2008 m.).27. Geležinkelio linijos „Baltica“ atkarpa ašis Varšuva — Kaunas — Ryga — Talinas — Helsinkis-  Varšuva — Kaunas (2010 m.)-  Kaunas — Ryga (2014 m.)-  Ryga — Talinas (2016 m.).28. Geležinkelio linijos ašies Briuselis — Liuksemburgas — Strasbūras „Eurocaprail“ geležinkelio atkarpa linija-  Briuselis — Liuksemburgas — Strasbūras (2012 m.).29. Jonijos jūros/Adrijos jūros intermodaliojonio koridoriaus geležinkelio atkarpa ašis-  Kozanėi — Kalambaka — Igoumenictsa (2012 m.)-  Janina Ioannina — Antirijas Antirrio — Rio-Kalamata (2014 m.).30. Vidaus vandens kelias Sena Seine — Šeldė Scheldt.Navigacijos patobulinimas Deulemont — Ö Gentas Õ Ženeva (2012—2014—2016 m.)Kompjenė Compiègne — Kambrė Cambrai (2012—2014—2016 m.).Skliaustuose nurodytos iš anksto sutartos darbų užbaigimo datos. Projektų nuo 1 iki 20 ir 30 projekto darbų užbaigimo datos ir informacija apie atkarpasų detalės, jeigu jos faktiškai buvo nustatytos, nurodytos aukšto lygio pareigūnų grupės ataskaitoje._____________éIV PRIEDASPanaikinamas sprendimas ir jo vėlesni pakeitimaiEuropos Parlamento ir Tarybos sprendimas 1692/96/EB (OL L 228, 1996 9 9, p. 1) |Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas 1346/2001/EB (OL L 185, 2001 7 6, p. 1) 2003 m. Stojimo akto II priedo 8.F punktas (OL L 236, 2003 9 23, p. 447) |Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas 884/2004/EB (OL L 167, 2004 4 30, p. 1) |Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1791/2006 (OL L 363, 2006 12 20, p. 1) | Tik Priedo 6 skyriaus D dalis |_____________V PRIEDASAtitikmenų lentelėSprendimas 1692/96/EB | Šis sprendimas |1 straipsnio 1 dalis | 1 straipsnio 1 dalis |1 straipsnio 2 dalies pirmas sakinys | 1 straipsnio 2 dalies pirmas sakinys |1 straipsnio 2 dalies antras sakinys | 7 straipsnio 1 dalis |1 straipsnio 2 dalies trečias sakinys | 1 straipsnio 2 dalies antras sakinys |1 straipsnio 3 dalis | 1 straipsnio 3 dalis |2-6 straipsniai | 2-6 straipsniai |7 straipsnio 1 dalies įžanginis sakinys | 7 straipsnio 2 dalies įžanginis sakinys |7 straipsnio 1 dalies pirma įtrauka | 7 straipsnio 2 dalies a punktas |7 straipsnio 1 dalies antra įtrauka | 7 straipsnio 2 dalies b punktas |7 straipsnio 1 dalies trečia įtrauka | 7 straipsnio 2 dalies c punktas |7 straipsnio 1 dalies ketvirta įtrauka | 7 straipsnio 2 dalies d punktas |7 straipsnio 2 dalies įžanginis sakinys | 7 straipsnio 3 dalies įžanginis sakinys |7 straipsnio 2 dalies pirma įtrauka | 7 straipsnio 3 dalies a punktas |7 straipsnio 2 dalies antra įtrauka | 7 straipsnio 3 dalies b punktas |7 straipsnio 3 dalis | 7 straipsnio 4 dalis |8 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa 8 straipsnio 1 dalies antros pastraipos pirmas sakinys 8 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa antras sakinys 8 straipsnio 2 dalis | 8 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa 8 straipsnio 1 dalies antra pastraipa . 8 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa . 8 straipsnio 2 dalis |9 straipsnio 1 dalies įžanginis sakinys | 9 straipsnio 1 dalies įžanginis sakinys |9 straipsnio 1 dalies pirma įtrauka | 9 straipsnio 1 dalies a punktas |9 straipsnio 1 dalies antra įtrauka | 9 straipsnio 1 dalies b punktas |9 straipsnio 1 dalies trečia įtrauka | 9 straipsnio 1 dalies c punktas |9 straipsnio 1 dalies ketvirta įtrauka | 9 straipsnio 1 dalies d punktas |9 straipsnio 2 ir 3 dalys | 9 straipsnio 2 ir 3 dalys |10 straipsnio 1 dalis 10 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa 10 straipsnio 2 dalies antros pastraipos pirmas sakinys 10 straipsnio 2 dalies antros pastraipos antras sakinys 10 straipsnio 3-6 dalys | 10 straipsnio 1 dalis 10 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa 10 straipsnio 2 dalies antra pastraipa 10 straipsnio 2 dalies trečia pastraipa 10 straipsnio 3-6 dalys |11 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys | 11 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys |11 straipsnio 3a dalis | 11 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa |11 straipsnio 3b dalis | 11 straipsnio 4 dalies antra pastraipa |11 straipsnio 4 dalis | 11 straipsnio 5 dalis |12 straipsnis | 12 straipsnis |12a straipsnio 1–4 dalys | 13 straipsnio 1–4 dalys |12a straipsnio 5 dalies įžanginiai žodžiai | 13 straipsnio 5 dalies įžanginiai žodžiai |12a straipsnio 5 dalies pirma įtrauka | 13 straipsnio 5 dalies a punktas |12a straipsnio 5 dalies antra įtrauka | 13 straipsnio 5 dalies b punktas |12a straipsnio 5 dalies trečia įtrauka | 13 straipsnio 5 dalies c punktas |12a straipsnio 6 dalies pirmas ir antras sakiniai 12a straipsnio 6 dalies trečias sakinys | 13 straipsnio 7 dalies pirma pastraipa 13 straipsnio 7 dalies antra pastraipa |12a straipsnio 7 dalis | 13 straipsnio 6 dalis |13 straipsnis | 14 straipsnis |14 straipsnio įžanginis sakinys | 15 straipsnio įžanginis sakinys |14 straipsnio pirma įtrauka | 15 straipsnio a punktas |14 straipsnio antra įtrauka | 15 straipsnio b punktas |14 straipsnio trečia įtrauka | 15 straipsnio c punktas |15 straipsnio įžanginis ir baigiamasis sakiniai | 16 straipsnio įžanginis sakinys |15 straipsnio pirma įtrauka | 16 straipsnio a punktas |15 straipsnio antra įtrauka | 16 straipsnio b punktas |15 straipsnio trečia įtrauka | 16 straipsnio c punktas |15 straipsnio ketvirta įtrauka | 16 straipsnio d punktas |16 straipsnis | 17 straipsnis |17 straipsnis | 18 straipsnis |17a straipsnio 1 dalis pirmas sakinys | 19 straipsnio 1 dalis |17a straipsnio 1 dalies antras, trečias ir ketvirtas sakiniai | 19 straipsnio 4 dalis |17a straipsnio 2 ir 3 dalys | 19 straipsnio 2 ir 3 dalys |17a straipsnio 4 dalis | 19 straipsnio 6 dalis |17a straipsnio 5 dalis | 19 straipsnio 5 dalis |17a straipsnio 6 dalis | 19 straipsnio 7 dalis |18 straipsnio 1 dalis | 20 straipsnis |18 straipsnio 2 dalies pirmas sakinys | 21 straipsnio 1 dalis |18 straipsnio 2 dalies antras sakinys | 21 straipsnio 2 dalis |18 straipsnio 3 dalies pirmas sakinys | 22 straipsnio pirma pastraipa |18 straipsnio 3 dalies antras sakinys | 22 straipsnio antra pastraipa |18 straipsnio 3 dalies trečias ir ketvirtas sakiniai | 22 straipsnio trečia pastraipa |19 straipsnis | 23 straipsnis |19a straipsnio 1 dalis | 24 straipsnis |19a straipsnio 2 dalies įžanginiai žodžiai | 25 straipsnio 1 dalies įžanginiai žodžiai |19a straipsnio 2 dalies a ir b punktai | 25 straipsnio 1 dalies a ir b punktai |________ | 25 straipsnio 2 dalies įžanginiai žodžiai |19a straipsnio 2 dalies c ir d punktai | 25 straipsnio 2 dalies a ir b punktai |19a straipsnio 3 dalis | 25 straipsnio 3 dalis |19a straipsnio 4 dalis | 26 straipsnio 1 dalis |19a straipsnio 5 dalies pirmas sakinys 19a straipsnio 5 dalies antras sakinys | 26 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa 26 straipsnio 2 dalies antra pastraipa |19a straipsnio 6 dalis | 27 straipsnio 1 dalis |19a straipsnio 7 dalis | 27 straipsnio 2 dalis |19a straipsnio 8 dalis | 27 straipsnio 3 dalis |19a straipsnio 9 dalis | 27 straipsnio 4 dalis |19b straipsnio pirmas sakinys 19b straipsnio antras sakinys | 28 straipsnio pirma pastraipa 28 straipsnio antra pastraipa |22 straipsnis | 29 straipsnio pirma pastraipa |________ | 29 straipsnio antra pastraipa |23 straipsnis | 30 straipsnis |24 straipsnis | 31 straipsnis |I priedas | I priedas |II priedas | II priedas |III priedas | III priedas |______ | IV priedas |______ | V priedas |_____________ê 1692/96/EB (pritaikytas)BENDRAS PAREIŠKIMASEuropos Parlamentas, Taryba ir Komisija pabrėžia svarbą, kurią jie suteikia transeuropinio transporto tinklo įkūrimui ir nuosekliai jo plėtrai. Jie pritaria šio sprendimo, įkuriančio tinklą ir nustatančio bendro intereso projektus, priėmimui, kuris padės užbaigti transeuropinio transporto tinklo teisės aktų parengimą.Jie atkreipia dėmesį, kad šie projektai padeda įvykdyti 2 straipsnyje išdėstytas užduotis, jie gali ypač padėti konkurencingumui, darbo vietų kūrimui ir sanglaudai Europos Sąjungoje, taip pat patenkina poreikį sujungti salas, regionus, neturinčius prieigos prie jūros, ir periferinius Bendrijos regionus. Apie tai kalbėdami jie pabrėžia, kad šių projektų įvardijimas šio sprendimo I ir II prieduose ir dėstyme suteikia jiems teisę į finansinius Bendrijos įnašus, kurie gali padėti atitinkamoms valstybėms narėms ir pagreitinti efektyvų šių projektų įgyvendinimą.Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija ragina visas valstybes nares teikti didžiausią svarbą šių projektų, kuriems jie skiria ypatingą dėmesį, įgyvendinimui. Komisija įsipareigoja reguliariai informuoti apie šių projektų įgyvendinimą, inter alia , pateikdama pranešimus, numatytus Ö 22 straipsnyje nurodytoje ataskaitoje Õ.Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija atkreipia dėmesį į projektus, kuriuos Europos Parlamentas patvirtino antruoju svarstymu, atsižvelgdamas į transeuropinio transporto tinklo plėtrą.KOMISIJOS PAREIŠKIMAI-  Dėl aplinkosaugos standartų ir vamzdyno tinklo:Komisija:a) toliau nagrinės aplinkosaugos standartus, taikomus kiekvienai transporto rūšiai;b) tirs galimybę įrengti vamzdyną, kuriam netaikomos transeuropinių energijos tinklų taisyklės, ir galimybę įjungti šį vamzdyną į transeuropinį tinklą;ir prireikus teiks visus atitinkamus pasiūlymus.-  Dėl Ö 23 straipsnio Õ ir III priedo:Komisija tvirtina, kad tai, kas pateikta šiame sprendime, nėra išankstinis sprendimas dėl valstybių narių arba Bendrijos finansinio įsipareigojimo.[1] Šie kriterijai ir specifikacijos yra susijusios su atitinkamais skirsniais, paminėtais dėstyme ir (arba) I priede.[2] Skaitmeninė per radiją perduodamų pranešimų apie kelių eismą sistema, kurioje pagrindinis pranešimų srautas gali būti pritaikomas pagal individualius eismo dalyvio poreikius.[3] Oro uostų sistemos (OL L 240, 1992 8 24, p. 14).[4] Tam tikrais, tinkamai pagrįstais atvejais šioje lentelėje nurodytos atitinkamos priemonės gali būti taikomos ir kitiems susisiekimo taškamsoms sujungimo vietoms.[5] Įskaitant dvi greitųjų traukinių stotis Roterdame ir Amsterdame, kurios nebuvo įtrauktos į 1994 m. Eseno Europos Vadovų Tarybos numatytą projektą.[6] Įskaitant jungtis Lisabona — Portas (2013 m.), Lisabona — Madridas (2010 m.) ir Aveiro — Salamanka (2015 m.).[7] Dalis šio maršruto atitinka visos Europos koridorių V.[8] Įskaitant jūrų ir oro uostų atnaujinimą (2015 m.), atliekamą pagal Eseno ar Dublino Europos Vadovų Tarybos patvirtintus projektus.[9] 2003 m. buvo nuspręsta toliau didinti šios linijos pajėgumus, įtraukiant šį darbą į atskirą projektą.[10] Projektas užbaigtas.[11] Projektas užbaigtas.[12] Kelios trumpos kelio ir geležinkelio atkarpos bus užbaigtos tarp 2010 m. – ir 2015 m.[13] Dalis šio kelio sutampa su visos Europos koridoriaus VII sąvoka.[14] Įskaitant Juodąją jūrą.[15] Didžioji maršruto dalis sutampa su visos Europos koridoriaus IV sąvoka.[16] Didžioji maršruto dalis didele dalimi sutampa su visos Europos koridoriaus VI sąvoka.[17] Įskaitant TGV Rhin- Rhône, bet neįeina vakarinė atkarpa.[18] Projektas Nr. 5 (Betuwe linija) sujungia Roterdamą ir Emmerick.[19] Didžioji maršruto dalis didele dalimi sutampa su visos Europos koridoriaus VI sąvoka.[20] Įskaitant Eseno projektą Nr.13: kelio ašis Airija/Jungtinė Karalystė/Beneliuksas.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52008PC0849

Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl pozicijos, kurios Bendrija turėtų laikytis dėl pasiūlymo iš dalies keisti Muitinės konvenciją dėl tarptautinio krovinių gabenimo su TIR knygelėmis (1975 m. TIR konvencija)  /* KOM/2008/0849 galutinis - ACC 2008/0236 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 2008.12.19KOM(2008) 849 galutinis2008/0236 (ACC)PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl pozicijos, kurios Bendrija turėtų laikytis dėl pasiūlymo iš dalies keisti Muitinės konvenciją dėl tarptautinio krovinių gabenimo su TIR knygelėmis (1975 m. TIR konvencija)(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPasiūlymo aplinkybėsPasiūlymo pagrindas ir tikslai1975 m. lapkričio 14 d. Muitinės konvencija dėl tarptautinio krovinių gabenimo su TIR knygelėmis (toliau – TIR konvencija) Europos ekonominės bendrijos vardu buvo patvirtinta Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 2112/78. 1983 m. birželio 20 d. konvencija įsigaliojo Bendrijoje.Siūlomo sprendimo tikslas – iš dalies pakeisti TIR konvencijos 8 straipsnio 3 dalies aiškinamąją pastabą. Šis pakeitimas susijęs su TIR knygelei rekomenduojama garantijos suma. 2008 m. spalio mėn. su transportu susijusių muitinės klausimų darbo grupė ir TIR konvencijos administracinis komitetas nusprendė, kad rekomenduojama suma, kurios galima reikalauti už kiekvieną TIR knygelę, turėtų būti pakeista iš 50 000 USD į 60 000 EUR.Bendrosios aplinkybėsTIR konvenciją administruoja Ženevoje įsikūrusi Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisija ( UNECE ). Konvencija nustatyta muitinio tranzito procedūra, taikoma tarptautiniam krovinių gabenimui kelių transportu, o taip pat nustatyta, kad, gabenant prekes, kurių apmuitinimas ir apmokestinimas yra sustabdyti, galima kirsti tarptautines sienas muitinei atliekant minimalius intervencinius veiksmus. Taikant TIR sistemą mažėja įprastinių kliūčių tarptautiniam prekių gabenimui – taip skatinama tarptautinės prekybos plėtra. Dėl šios sistemos mažėja gabenimo tranzitu vėlavimo atvejų, todėl sutaupoma daug transporto išlaidų. Svarbiausias sistemos privalumas – tai, kad TIR konvencija suteikia galimybę, naudojantis tarptautine garantijų grandine, palyginti paprastai naudotis reikiamomis garantijomis. TIR knygelės – ne tik tranzito deklaracija, bet ir garantijos įrodymas. 50 000 USD garantijos suma buvo nustatyta 1975 m. ir vėliau niekada nebuvo keičiama.Pastaraisiais mėnesiais kai kurios Konvencijos susitariančiosios šalys reiškė susirūpinimą dėl dabartinės TIR transportui rekomenduojamos 50 000 USD garantijos sumos. Jų nuomone, dabartiniai valiutų kursai ir kainos skiriasi nuo buvusiųjų 1975 m., todėl dabar šalys turi taikyti tokias papildomas kontrolės priemones, kaip muitinės palydos arba finansinės garantijos. Siekiant vengti tokių papildomų priemonių ir problemų, buvo pasiūlytas 0.8.3 aiškinamosios pastabos pakeitimas. Dėl šio pasiūlymo buvo diskutuojama su transportu susijusių muitinės klausimų darbo grupėje ir TIR konvencijos administraciniame komitete, tačiau jokių prieštaravimų neiškilo.Kadangi Bendrijos teisės aktuose jau taikoma rekomenduojama 60 000 EUR suma, siūlomas pakeitimas poveikio Bendrijai neturi.Pasiūlymo srityje taikomos nuostatosPasiūlymo srityje taikomų nuostatų nėra.Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslaisSiūlomas sprendimas atitinka bendrąją prekybos ir transporto politiką. Pagal TIR sistemą, kuria palengvinamos kelių transporto sąlygos, prekes galima gabenti per 67 susitariančiąsias šalis muitinių administracijoms atliekant minimalius intervencinius veiksmus, taip pat TIR sistema suteikia galimybę, naudojantis tarptautine garantijų grandine, palyginti paprastai naudotis reikiamomis garantijomis. Supaprastinimas, pasiekiamas naudojantis TIR konvencija, atitinka persvarstytą Lisabonos strategiją.Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis ir poveikio vertinimasKonsultacijos su suinteresuotosiomis šalimisKonsultacijų metodai, pagrindiniai tiriamieji sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimasDėl pasiūlymo buvo konsultuojamasi su Tarptautine kelių transporto sąjunga, visomis garantinėmis asociacijomis ir TIR konvencijos susitariančiųjų šalių muitinėmis. Taip pat buvo konsultuojamasi su transportu susijusių muitinės klausimų darbo grupės ir TIR konvencijos administracinio komiteto posėdžiuose.Atsakymų santrauka ir kaip į juos atsižvelgtaPareikšta teigiama nuomonė.Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimasNepriklausomo tyrimo neprireikė.Poveikio vertinimasSiekiant apsaugoti TIR sistemą ir pašalinti papildomas kontrolės priemones, kaip palydos ir reikalaujami finansinių garantijų ar garantijų užstatai, TIR knygelei taikomas garantijos dydis turėtų būti padidintas.Rekomenduojama 60 000 EUR garantija Bendrijoje jau taikoma tam tikrą laiką, o pasiūlytu pakeitimu Bendrijos teisės aktai bus papildomai suderinti su TIR konvencija.Atlikus šį pakeitimą, bus visiškai apsaugoti muitinių administracijų finansiniai interesai ir tikimasi, kad brangių muitinės palydų bus naudojama mažiau.Teisiniai pasiūlymo aspektaiŠiuo pakeitimu iš dalies keičiama TIR konvencijos 0.8.3 straipsnio aiškinamoji pastaba.Teisinis pagrindasEuropos bendrijos steigimo sutarties 133 straipsnis ir 300 straipsnio 2 dalis.Subsidiarumo principasPasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas.Proporcingumo principasPasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytos (-ų) priežasties (-čių).Juo įgyvendinamas tarptautinio susitarimo, kuriuo laikomasi proporcingumo principo, pakeitimas.Pasiūlymas susijęs su aiškinamąja pastaba. Šio pakeitimo tikslas – pakeisti rekomenduojamą garantijos sumą už kiekvieną TIR knygelę iš 50 000 USD į 60 000 EUR.Pasirinkta priemonėSiūloma priemonė – sprendimas.Kitos priemonės nėra laikomos tinkamomis dėl šios (-ių) priežasties (-čių).Tarptautiniai susitarimai ir tokių susitarimų pakeitimai į Bendrijos teisinę sistemą paprastai įtraukiami priimant sprendimą.Poveikis biudžetuiPasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui.2008/0236 (ACC)PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl pozicijos, kurios Bendrija turėtų laikytis dėl pasiūlymo iš dalies keisti Muitinės konvenciją dėl tarptautinio krovinių gabenimo su TIR knygelėmis (1975 m. TIR konvencija)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 133 straipsnį kartu su 300 straipsnio 2 dalimi,kadangi:(1) 1978 m. liepos 25 d. Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 2112/78[1], Bendrijos vardu buvo patvirtinta 1975 m. lapkričio 14 d. Muitinės konvencija dėl tarptautinio krovinių gabenimo su TIR knygelėmis (TIR konvencija), įsigaliojusi Bendrijoje 1983 m. birželio 20 d.[2](2) Kai kurios TIR konvencijos susitariančiosios šalys reiškė susirūpinimą dėl dabartinės TIR transportui rekomenduojamos 50 000 USD garantijos sumos. Jų teigimu, dabartiniai valiutų kursai ir kainos skiriasi nuo buvusiųjų 1975 m., todėl dabar šalys turi taikyti tokias papildomas kontrolės priemones, kaip muitinės palydos arba finansinės garantijos. Siekiant vengti tokių papildomų priemonių ir problemų, buvo pasiūlytas 0.8.3 aiškinamosios pastabos pakeitimas.(3) 2008 m. spalio mėn. TIR konvencijos administracinis komitetas nusprendė, kad, siekiant apsaugoti finansinius TIR sistemą taikančios muitinės interesus, reikia iš dalies pakeisti 0.8.3 aiškinamąją pastabą ir ten nurodytą 50 000 USD sumą pakeisti 60 000 EUR suma.(4) Reikėtų nustatyti Bendrijos poziciją dėl siūlomo pakeitimo,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisBendrija administraciniame komitete turi laikytis pozicijos pritarti šio sprendimo priede pateiktam pakeitimo projektui.2 straipsnisŠis sprendimas skirtas valstybėms narėms.Priimta Briuselyje […]Tarybos varduPirmininkasPRIEDASAiškinamąją pastabą 0.8.3 keisti šitaip:Nurodytą sumą „50 000 USD“ pakeisti į „60 000 EUR“.[1] OL L 252, 1978 9 14.[2] OL L 31, 1983 2 2, p. 13.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 05 08
            COM(2017) 199 final
            2017/0088(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl Europos Sąjungos ir Islandijos susitarimo dėl papildomų taisyklių, susijusių su išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemone kaip Vidaus saugumo fondo dalimi 2014–2020 m. laikotarpiu, sudarymo Europos Sąjungos vardu

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

               2014 m. gegužės 21 d. įsigaliojo 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 515/2014, kuriuo kaip Vidaus saugumo fondo dalis nustatoma išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemonė ir panaikinamas Sprendimas Nr. 574/2007/EB; jis pradėtas taikyti 2014 m. sausio 1 d.
                  1

               2014 m. gegužės 21 d. taip pat įsigaliojo 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 514/2014, kuriuo nustatomos Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo ir policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos, kovos su juo ir krizių valdymo finansinės paramos priemonės bendrosios nuostatos; jis taip pat pradėtas taikyti 2014 m. sausio 1 d.
                  2
                Pagal Reglamento (ES) Nr. 515/2014 19 straipsnį išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemonei kaip Vidaus saugumo fondo daliai (toliau – VSF sienų ir vizų priemonė) taikomos Reglamento (ES) Nr. 514/2014 nuostatos.

               VSF sienų ir vizų priemonės tikslas – nustatyti solidarumo mechanizmą, kuris dalyvaujančias šalis įpareigotų atsižvelgiant į viena kitos interesus ir viena kitos vardu laikytis tokių pačių Europos išorės sienų kontrolės taisyklių. VSF sienų ir vizų priemonė padės įgyvendinti pagrindinį Šengeno acquis tikslą – dalytis atsakomybe, kad būtų užtikrinta „veiksminga, aukšto lygio ir vienoda kontrolė prie išorės sienų“, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 2016/399
                  3
                15 straipsnyje. Tad šia priemone plėtojamas Šengeno acquis.

               Reglamento (ES) Nr. 515/2014 5 straipsnio 7 dalyje numatyta, kad su Šengeno acquis įgyvendinimu, taikymu ir plėtojimu susijusios valstybės dalyvauja priemonėje pagal jos nuostatas ir kad turi būti sudaromi jų finansinių įnašų susitarimai bei nustatomos tokiam dalyvavimui būtinos papildomos taisyklės, įskaitant nuostatas, kuriomis užtikrinama Sąjungos finansinių interesų apsauga ir Audito Rūmų audito įgaliojimai, nes atitinkamuose asociacijos susitarimuose tokios taisyklės nenumatytos.

               Susitarimo su Islandija (toliau – asocijuotoji šalis) projekto tikslas – sudaryti Reglamento (ES) Nr. 515/2014 5 straipsnio 7 dalyje nurodytus susitarimus, leisti Komisijai prisiimti galutinę atsakomybę už priemonės biudžeto įgyvendinimą šioje asocijuotojoje šalyje ir nustatyti šios šalies su šia priemone susijusį įnašą į Sąjungos biudžetą.

               Dėl biudžeto ir finansų kontrolės valstybėms narėms galioja horizontaliosios prievolės (pvz., Audito Rūmų ir Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) kompetencija), nustatytos tiesiogiai Sutartyje arba antrinėje Sąjungos teisėje. Šios prievolės valstybėms narėms galioja tiesiogiai, todėl Reglamente (ES) Nr. 515/2014 jos neišdėstytos. Tačiau pagal Reglamento (ES) Nr. 515/2014 5 straipsnio 7 dalį jų galiojimas susitarimo projektu turi būti išplėstas ir asocijuotajai šaliai.

               Kad Sąjungos finansiniai interesai būtų apsaugoti nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų, Reglamente (ES) Nr. 514/2014 numatyta, kad Komisijos, Audito Rūmų ir OLAF darbuotojams turi būti suteikiamos tinkamos galimybės kontrolei vykdyti. Reglamento (ES) Nr. 514/2014 5 straipsnio 9 dalyje taip pat nurodyta, kad bendradarbiavimo susitarimais su trečiosiomis šalimis Komisijai, Audito Rūmams ir OLAF bus aiškiai suteikiami įgaliojimai atlikti tokį auditą, patikras vietoje ir tyrimus. Todėl tai numatyta šiame susitarimo projekte.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

                  Netaikoma.

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

                  Netaikoma.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

               Siekiant sudaryti Sąjungos ir Islandijos susitarimus dėl šios šalies įnašo į išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemonę 2014–2020 m. laikotarpiu ir dėl tokiam dalyvavimui būtinų papildomų taisyklių, šis pasiūlymas dėl susitarimo sudarymo grindžiamas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 77 straipsnio 2 dalimi ir 218 straipsnio 6 dalies a punktu.

               •Siūlomo sprendimo būtinumas

                  Remiantis Reglamento (ES) Nr. 515/2014 5 straipsnio 7 dalimi, būtina sudaryti susitarimą su Islandija, kad būtų galima sudaryti susitarimus dėl šios šalies įnašo į išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemonę 2014–2020 m. laikotarpiu ir dėl tokiam dalyvavimui būtinų papildomų taisyklių.

               •Proporcingumo principas

                  Netaikoma.

               •Priemonės pasirinkimas

                  Netaikoma.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Galiojančių teisės aktų ex-post vertinimas ir (arba) tinkamumo patikros

                  Netaikoma.

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

                  Netaikoma.

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

                  Netaikoma.

               •Poveikio vertinimas

                  Netaikoma, kadangi pasiūlymas susijęs su programos valdymu ir juo siekiama pasirašyti tarptautinį susitarimą, dėl kurio buvo deramasi remiantis Tarybos patvirtintais derybiniais nurodymais.

               •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

                  Netaikoma.

               •Pagrindinės teisės

                  Netaikoma.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

               Susitarimo projekto 10 straipsnyje ir priede pateikiamos nuostatos, susijusios su asocijuotosios šalies metiniais finansiniais įnašais į Vidaus saugumo fondo sienų ir vizų priemonės biudžetą, ir nurodoma, kaip jas galima priderinti prie I priede aprašytos padėties.

               5.KITI ELEMENTAI

               •Teritorinis taikymas

                  Reglamentu (ES) Nr. 515/2014 plėtojamas Šengeno acquis. Dėl to šis susitarimas su Islandija taip pat grindžiamas Šengeno acquis.

                  Pagal prie ES sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nebus jai privalomas ar taikomas. Pagal pirmiau nurodyto protokolo 4 straipsnį per šešis mėnesius po to, kai Taryba priims šį pasiūlymą, Danija nuspręs, ar ji siūlomą sprendimą įtrauks į savo nacionalinę teisę.

                  Šiuo pasiūlymu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Jungtinė Karalystė ir Airija nedalyvauja, todėl atitinkamai pagal Tarybos sprendimus 2000/365/EB
                     4
                   ir 2002/192/EB
                     5
                   jis nebus joms privalomas ar taikomas.

               •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka

                  Susitarimo 17 straipsnyje nustatoma taikytina ataskaitų teikimo ir stebėsenos tvarka. Iki 2022 m. (imtinai) iki kiekvienų metų vasario 15 d. Islandija turi Komisijai pateikti metinę praėjusių finansinių metų įgyvendinimo ataskaitą.

               •Aiškinamieji dokumentai (direktyvoms)

                  Netaikoma.

               •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

                  Nereikalinga.

               Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija Tarybai siūlo, gavus Europos Parlamento sutikimą, patvirtinti susitarimą su Islandija dėl papildomų taisyklių, susijusių su išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemone kaip Vidaus saugumo fondo dalimi 2014–2020 m. laikotarpiu.

               2017/0088 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl Europos Sąjungos ir Islandijos susitarimo dėl papildomų taisyklių, susijusių su išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemone kaip Vidaus saugumo fondo dalimi 2014–2020 m. laikotarpiu, sudarymo Europos Sąjungos vardu

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 77 straipsnio 2 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies a punktą,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą
                  6
               ,

               kadangi:

               (1)remdamasi [... m. ... ... d.] Tarybos sprendimu 2017/XXX, [... m. ... ... d.]
                  7
                Komisija pasirašė Europos Sąjungos ir Islandijos Respublikos susitarimą dėl papildomų taisyklių, susijusių su išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemone kaip Vidaus saugumo fondo dalimi 2014–2020 m. laikotarpiu (toliau – susitarimas), su sąlyga, kad jis bus sudarytas;

               (2)pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas; Kadangi šis sprendimas grindžiamas Šengeno acquis, remdamasi to protokolo 4 straipsniu, per šešis mėnesius po to, kai Taryba nusprendžia dėl šio sprendimo, Danija turėtų nuspręsti, ar jį įtrauks į savo nacionalinę teisę;

               (3)šis sprendimas yra Šengeno acquis nuostatų, kurias įgyvendinant Jungtinė Karalystė nedalyvauja pagal Tarybos sprendimą 2000/365/EB
                  8
               , plėtojimas. Todėl Jungtinė Karalystė nedalyvauja priimant šį sprendimą, jis nėra jai privalomas ir ji neprivalo jo taikyti;

               (4)šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja pagal Tarybos sprendimą 2002/192/EB
                  9
               . todėl Airija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;

               (5)siekiant sudaryti sąlygas nedelsiant taikyti šiame susitarime numatytas priemones ir nevėlinti nacionalinės programos patvirtinimo ir įgyvendinimo, sprendimas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

               (6)Susitarimą reikėtų patvirtinti,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Europos Sąjungos vardu patvirtinamas Europos Sąjungos ir Islandijos susitarimas dėl papildomų taisyklių, susijusių su išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemone kaip Vidaus saugumo fondo dalimi 2014–2020 m. laikotarpiu.

               Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.

               2 straipsnis

               Tarybos pirmininkas paskiria asmenį arba asmenis, įgaliotą (-us) Sąjungos vardu pateikti susitarimo 19 straipsnio 2 dalyje numatytą pranešimą, kuriuo išreiškiamas Sąjungos sutikimas laikytis Susitarimo.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 150, 2014 5 20, p. 143.

                     (2)
                  OL L 150, 2014 5 20, p. 112.

                     (3)
                  OL L 77, 2016 3 23, p. 1.

                     (4)
                  2000 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimas dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (OL L 131, 2000 6 1, p. 43).

                     (5)
                  2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimas dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (OL L 64, 2002 3 7, p. 20).

                     (6)
                  OL C , , p. .

                     (7)
                  [išsami nuoroda]

                     (8)
                  2000 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimas 2000/365/EB dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (OL L 131, 2000 6 1, p. 43).

                     (9)
                  2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimas 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (OL L 64, 2002 3 7, p. 20).

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 05 08
            COM(2017) 199 final
            PRIEDAS
            prie
            Pasiūlymo dėl TARYBOS SPRENDIMO
            dėl Europos Sąjungos ir Islandijos susitarimo dėl papildomų taisyklių, susijusių su išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemone kaip Vidaus saugumo fondo dalimi 2014–2020 m. laikotarpiu, sudarymo Europos Sąjungos vardu

               EUROPOS SĄJUNGA, toliau – Sąjunga,

               ir

               ISLANDIJA,

               toliau kartu – Šalys,

               ATSIŽVELGDAMOS į Europos Sąjungos Tarybos, Islandijos ir Norvegijos Karalystės sudarytą susitarimą dėl šių dviejų valstybių asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis
                  1
                (toliau – asociacijos susitarimas su Islandija ir Norvegija),

               KADANGI:

               1)
                     Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 515/2014
                  2
                Sąjunga kaip Vidaus saugumo fondo dalį nustatė išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemonę;

               2)
                     Reglamentu (ES) Nr. 515/2014 plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta asociacijos susitarime su Islandija ir Norvegija;

               3)
                     Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 514/2014
                  3
                daro tiesioginį poveikį Reglamento (ES) Nr. 515/2014 nuostatų taikymui ir todėl turi įtakos jo teisinei sistemai, be to, priimant Reglamentą (ES) Nr. 514/2014 taikytos asociacijos susitarime su Islandija ir Norvegija išdėstytos procedūros (apie tai Islandijai pranešta), todėl Šalys pripažįsta, kad Reglamentu (ES) Nr. 514/2014 plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta asociacijos susitarime su Islandija ir Norvegija, tiek, kiek tai būtina Reglamentui (ES) Nr. 515/2014 įgyvendinti;

               4)
                     Reglamento (ES) Nr. 515/2014 5 straipsnio 7 dalyje numatyta, kad su Šengeno acquis įgyvendinimu, taikymu ir plėtojimu susijusios valstybės (tarp jų – Islandija) dalyvauja priemonėje pagal jos nuostatas ir kad turėtų būti sudaromi susitarimai, kuriais apibrėžiamas šių šalių finansinių įnašų dydis bei nustatomos tokiam dalyvavimui būtinos papildomos taisyklės, įskaitant nuostatas, kuriomis užtikrinami Sąjungos finansinių interesų apsauga ir Audito Rūmų audito įgaliojimai;

               5)
                     išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemonė kaip Vidaus saugumo fondo dalis (toliau – VSF sienų ir vizų priemonė) yra speciali Šengeno acquis priemonė, kurios paskirtis – užtikrinti, kad valstybėse narėse ir asocijuotosiose valstybėse vykdant išorės sienų ir vizų politiką būtų dalijamasi našta ir jos įgyvendinimas būtų finansiškai remiamas;

               6)
                     Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012
                  4
                60 straipsnyje numatytos netiesioginio valdymo taisyklės, taikomos tada, kai trečiosioms šalims (įskaitant asocijuotąsias šalis) pavedamos biudžeto vykdymo užduotys;

               7)
                     Reglamento (ES) Nr. 514/2014 17 straipsnio 4 dalyje numatyta, kad išlaidos, kurias oficialiai dar nepaskirta atsakinga institucija apmokėjo 2014 m., yra tinkamos finansuoti; taip užtikrinamas sklandus perėjimas nuo Išorės sienų fondo prie Vidaus saugumo fondo. Taip pat svarbu užtikrinti, kad toks pats rūpestis dėl sklandaus perėjimo atsispindėtų šiame susitarime. Kadangi šis susitarimas neįsigaliojo iki 2014 m. pabaigos, labai svarbu, kad būtų užtikrintas anksčiau ir prieš oficialiai paskiriant atsakingą instituciją apmokėtų išlaidų tinkamumas finansuoti, su sąlyga, kad anksčiau taikytos valdymo ir kontrolės sistemos iš principo yra tokios pačios kaip tos, kurios įsigalios oficialiai paskyrus atsakingą instituciją;

               8)
                     kad būtų lengviau apskaičiuoti ir panaudoti metinius Islandijos įnašus į VSF sienų ir vizų priemonę, šios šalies 2014–2020 m. laikotarpio įnašas nuo 2016 m. iki 2020 m. bus mokamas penkiomis metinėmis dalimis. Už 2016–2018 m. mokėtini fiksuotos sumos metiniai įnašai, o už 2019 m. ir 2020 m. mokėtinas įnašas bus nustatytas 2019 m. pagal visų VSF sienų ir vizų priemonėje dalyvaujančių valstybių bendrąjį vidaus produktą, atsižvelgiant į faktinius mokėjimus,

               SUSITARĖ:

               1 straipsnis

               Taikymo sritis

               Šiuo susitarimu nustatomos Islandijai dalyvauti VSF sienų ir vizų priemonėje pagal Reglamentą (ES) Nr. 515/2014 būtinos papildomos taisyklės.

               2 straipsnis

               Finansų valdymas ir kontrolė

               1.
                     Islandija imasi būtinų priemonių, atitikčiai su nuostatomis, susijusiomis su finansų valdymu ir kontrole, užtikrinti, kaip nustatyta Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) ir antrinės teisės aktuose.

               Pirmoje pastraipoje nurodytos SESV ir antrinės teisės nuostatos yra šios:

               (a)SESV 287 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys;

               (b)Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 30, 32 ir 57 straipsniai, 58 straipsnio 1 dalies c punkto i papunktis, 60 straipsnis, 79 straipsnio 2 dalis ir 108 straipsnio 2 dalis;

               (c)Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1268/2012 32, 38, 42, 84, 88, 142 ir 144 straipsniai
                  5
               ;

               (d)Tarybos reglamentas (Euratomas, EB) Nr. 2185/96
                  6
               ;

               (e)Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 883/2013
                  7
               .

               Abipusiu sutarimu Šalys gali nuspręsti iš dalies keisti šį sąrašą.

               2.
                     Pagal šį susitarimą 1 dalyje nurodytas nuostatas Islandija taiko savo teritorijoje.

               3 straipsnis

               Patikimo finansų valdymo principo laikymasis

               Islandijai pagal VSF sienų ir vizų priemonę skirtos lėšos naudojamos vadovaujantis patikimo finansų valdymo principu.

               4 straipsnis

               Su interesų konfliktu susijusio principo laikymasis

               Visiems finansų pareigūnams ir kitiems su biudžeto vykdymu ir valdymu, įskaitant parengiamuosius veiksmus, taip pat auditu arba kontrole susijusiems asmenims, veikiantiems Islandijos teritorijoje, draudžiama imtis veiksmų, dėl kurių gali kilti jų ir Sąjungos interesų konfliktas.

               5 straipsnis

               Vykdymo užtikrinimas

               Komisijos priimti sprendimai, kuriais piniginės prievolės nustatomos kitiems nei valstybės asmenims, vykdomi Islandijos teritorijoje.

               Vykdymo užtikrinimas reglamentuojamas Islandijoje galiojančiomis civilinio proceso taisyklėmis. Nacionalinė institucija, kurią tam tikslui paskiria Islandijos Vyriausybė ir apie kurią ji praneša Komisijai, prie to sprendimo prideda sprendimo vykdomąjį raštą, neatlikdama jokių formalumų, tik patikrinusi sprendimo autentiškumą.

               Kai baigiami tie Komisijos prašymu atliekami formalumai, Komisija gali pradėti sprendimo vykdymo užtikrinimo procedūrą pagal nacionalinę teisę, tiesiogiai kreipdamasi į kompetentingą instituciją.

               Vykdymo užtikrinimą galima sustabdyti tik Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimu. Tačiau Islandijos teismų jurisdikcijai priklauso nagrinėti skundus dėl vykdymo užtikrinimo pažeidimų.

               6 straipsnis

               Sąjungos finansinių interesų apsauga nuo sukčiavimo

               1.Islandija:

               a)
                     su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu ir kitomis neteisėtomis veikomis kovoja taikydama priemones, kurių paskirtis yra atgrasyti ir kuriomis Islandijoje užtikrinama veiksminga apsauga;

               b)
                     prieš Sąjungos finansiniams interesams kenkiantį sukčiavimą imasi tų pačių priemonių, kurių ji imasi prieš savo pačios finansiniams interesams kenkiantį sukčiavimą ir

               c)
                     derina savo veiksmus, skirtus Sąjungos finansiniams interesams apsaugoti nuo sukčiavimo, su valstybėmis narėmis ir Komisija.

               2.Islandija imasi priemonių, lygiaverčių pagal SESV 325 straipsnio 4 dalį Sąjungos priimtoms ir šio susitarimo pasirašymo momentu galiojančioms priemonėms.

               Abipusiu sutarimu Šalys gali nuspręsti imtis priemonių, lygiaverčių vėliau pagal šį straipsnį Sąjungos priimtoms priemonėms.

               7 straipsnis

               Komisijos (OLAF) atliekami patikrinimai ir inspektavimai vietoje

               Nedarydama poveikio savo teisėms pagal Reglamento (ES) Nr. 514/2014 5 straipsnio 8 dalį, Komisija (Europos kovos su sukčiavimu tarnyba, OLAF) įgaliojama, laikantis Reglamente (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 nustatytų sąlygų ir reikalavimų, Islandijos teritorijoje atlikti patikrinimus ir inspektavimus vietoje, susijusius su VSF sienų ir vizų priemone.

               Islandijos valdžios institucijos padeda atlikti patikrinimus ir inspektavimus vietoje, kurie valdžios institucijų pageidavimu gali būti atliekami kartu su jomis.

               8 straipsnis

               Audito Rūmai

               Kaip nustatyta SESV 287 straipsnio 3 dalyje ir Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 pirmos dalies X antraštinės dalies 1 skyriuje, Audito Rūmai turi galimybę atlikti auditą vietoje bet kurios įstaigos, Islandijos teritorijoje Sąjungos vardu tvarkančios su VSF sienų ir vizų priemone susijusias pajamas arba išlaidas, patalpose, taip pat bet kurio išmokas iš biudžeto gavusio fizinio arba juridinio asmens patalpose.

               Audito Rūmai auditą Islandijoje atlieka kartu su nacionalinėmis audito įstaigomis arba, jeigu jos neturi reikiamų įgaliojimų, su kompetentingomis nacionalinėmis tarnybomis. Audito Rūmai ir Islandijos nacionalinės audito įstaigos bendradarbiauja pasitikėjimo dvasia, kartu likdami nepriklausomi. Tos įstaigos arba tarnybos Audito Rūmus informuoja, ar ketina dalyvauti atliekant auditą.

               Kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 514/2014 5 straipsnio 7 dalyje ir šio susitarimo 7 straipsnyje, Audito Rūmai turi bent tokias pat teises kaip Komisija.

               9 straipsnis

               Viešieji pirkimai

               Islandija savo viešųjų pirkimų teisės nuostatas taiko remdamasi Europos ekonominės erdvės susitarimo XVI priedu
                  8
               .

               10 straipsnis

               Finansiniai įnašai

               1.
                     Islandija metinius mokėjimus į VSF sienų ir vizų priemonės biudžetą už 2016–2018 m. atlieka pagal toliau pateikiamą lentelę:

               (visos sumos EUR)

                        2016 m.

                        2017 m.

                        2018 m.

                        Islandija

                        563 999

                        563 999

                        563 999

               2.
                     Islandijos 2019 ir 2020 m. įnašai apskaičiuojami pagal jos bendrąjį vidaus produktą (BVP), kaip visų VSF sienų ir vizų priemonėje dalyvaujančių šalių BVP procentinę dalį, pagal priede pateiktą formulę.

               3.Šiame straipsnyje nurodytus finansinius įnašus Islandija moka nepriklausomai nuo Reglamento (ES) Nr. 514/2014 14 straipsnyje nurodytos nacionalinės programos priėmimo datos.

               11 straipsnis

               Finansinės paramos naudojimas

               1.Bendra 2016 ir 2017 m. mokėjimų suma paskirstoma taip:

               (a)75 proc. Reglamento (ES) Nr. 515/2014 8 straipsnyje nurodytai laikotarpio vidurio peržiūrai;

               (b)15 proc. Reglamento (ES) Nr. 515/2014 15 straipsnyje nurodytų IT sistemų kūrimui, su sąlyga, kad iki 2017 m. birželio 30 d. bus priimti atitinkami Sąjungos teisėkūros procedūra priimami teisės aktai;

               (c)10 proc. Reglamento (ES) Nr. 515/2014 13 straipsnyje nurodytiems Sąjungos veiksmams ir Reglamento (ES) Nr. 515/2014 14 straipsnyje nurodytai paramai ekstremaliosios situacijos atveju.

               Jeigu b punkte nurodyta suma nėra skirta ar išleista, Komisija, taikydama Reglamento (ES) Nr. 515/2014 5 straipsnio 5 dalies b punkto antroje pastraipoje nustatytą procedūrą, ją perskiria Reglamento (ES) Nr. 515/2014 7 straipsnyje nurodytiems konkretiems veiksmams.

               Jeigu šis susitarimas neįsigalios ar nebus laikinai taikomas iki 2017 m. birželio 1 d., visas Islandijos įnašas bus naudojamas pagal šio straipsnio 2 dalį.

               2.
                     Bendra 2018, 2019 ir 2020 m. metinių mokėjimų suma paskirstoma taip:

               (a)40 proc. Reglamento (ES) Nr. 515/2014 7 straipsnyje nurodytiems konkretiems veiksmams;

               (b)50 proc. Reglamento (ES) Nr. 515/2014 15 straipsnyje nurodytų IT sistemų kūrimui, jeigu ne vėliau kaip 2018 m. gruodžio 31 d. bus priimti atitinkami Sąjungos teisėkūros procedūra priimami aktai;

               (c)10 proc. Reglamento (ES) Nr. 515/2014 13 straipsnyje nurodytiems Sąjungos veiksmams ir Reglamento (ES) Nr. 515/2014 14 straipsnyje nurodytai paramai ekstremaliosios situacijos atveju.

               Jeigu b punkte nurodyta suma nėra paskirta ar išleista, Komisija, taikydama Reglamento (ES) Nr. 515/2014 5 straipsnio 5 dalies b punkto antroje pastraipoje nustatytą procedūrą, ją perskiria Reglamento (ES) Nr. 515/2014 7 straipsnyje nurodytiems konkretiems veiksmams.

               3.
                     Laikotarpio vidurio peržiūrai, Sąjungos veiksmams, konkretiems veiksmams ar IT sistemų kūrimo programai skirtos papildomos sumos naudojamos taikant atitinkamą procedūrą, kuri nustatyta vienoje iš toliau nurodytų nuostatų:

               (a)Reglamento (ES) Nr. 514/2014 6 straipsnio 2 dalyje;

               (b)Reglamento (ES) Nr. 515/2014 8 straipsnio 7 dalyje;

               (c)Reglamento (ES) Nr. 515/2014 7 straipsnio 3 dalyje;

               (d)Reglamento (EB) Nr. 515/2014 15 straipsnio antroje pastraipoje.

               4.
                     Kasmet Komisija gali panaudoti iki 4 076 EUR Islandijos atliktų mokėjimų administracinėms išlaidoms, susijusioms su darbuotojais arba išorės darbuotojais, reikalingais padėti Islandijai įgyvendinti Reglamentą (ES) Nr. 515/2014 ir šį susitarimą, finansuoti.

               12 straipsnis

               Konfidencialumas

               Pagal šį susitarimą bet kokia forma perduota arba gauta informacija laikoma profesine paslaptimi ir apsaugoma taip pat, kaip analogiška informacija apsaugoma Sąjungos institucijoms taikomomis nuostatomis ir Islandijos įstatymais. Tokia informacija teikiama tik tiems asmenims, kuriems ją reikia žinoti vykdant pareigas Sąjungos institucijose, valstybėse narėse ar Islandijoje, ir gali būti panaudota tik veiksmingos Šalių finansinių interesų apsaugos tikslais.

               13 straipsnis

               Atsakingos institucijos paskyrimas

               1.
                     Islandija Komisijai praneša apie oficialų atsakingos institucijos, atsakingos už išlaidų, susijusių su VSF sienų ir vizų priemone, valdymą ir kontrolę, paskyrimą ministerijų lygiu kuo greičiau po to, kai patvirtinama nacionalinė programa.

               2.
                     Institucija paskiriama, kaip nurodyta 1 dalyje, jeigu ji atitinka Reglamente (ES) Nr. 514/2014 arba juo remiantis nustatytus paskyrimo kriterijus, susijusius su vidaus aplinka, kontrole, informavimu bei komunikacija ir stebėsena.

               3.
                     Atsakingos institucijos paskyrimas grindžiamas audito įstaigos, kuri gali būti audito institucija ir kuri įvertina, ar atsakinga institucija atitinka paskyrimo kriterijus, nuomone. Ta įstaiga gali būti savarankiška valstybės institucija, atsakinga už administravimo stebėseną, vertinimą ir auditą. Audito įstaiga veikia nepriklausomai nuo atsakingos institucijos ir vykdo savo darbą pagal tarptautiniu mastu pripažintus audito standartus. Islandija savo sprendimą dėl paskyrimo gali pagrįsti remdamasi informacija apie tai, ar valdymo ir kontrolės sistemos iš esmės yra tos pačios, kurios buvo ankstesniu laikotarpiu, ir ar jos veikė veiksmingai. Jeigu esami audito ir kontrolės rezultatai rodo, kad paskirtoji įstaiga nebeatitinka paskyrimo kriterijų, Islandija imasi būtinų priemonių siekdama užtikrinti, kad tos įstaigos užduočių vykdymo trūkumai būtų pašalinti, taip pat gali panaikinti paskyrimą.

               14 straipsnis

               Finansinių metų apibrėžtis

               Šiame susitarime finansiniai metai, nurodyti Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 60 straipsnio 5 dalyje, apima nuo N-1 metų spalio 16 d. iki N metų spalio 15 d. į atsakingos institucijos sąskaitas įrašytas apmokėtas išlaidas ir gautas pajamas.

               15 straipsnis

               Išlaidų tinkamumas

               Nukrypstant nuo Reglamento (ES) Nr. 514/2014 17 straipsnio 3 dalies b punkto ir 4 dalies, išlaidos, kurias atsakinga institucija apmokėjo iki ją oficialiai paskiriant pagal šio Susitarimo 13 straipsnį, yra tinkamos finansuoti, jeigu anksčiau taikytos valdymo ir kontrolės sistemos iš esmės yra identiškos sistemoms, galiojančioms po oficialaus atsakingos institucijos paskyrimo.

               16 straipsnis

               Metinio likučio mokėjimo prašymas

               1.
                     Islandija iki kitų metų, einančių po finansinių metų, vasario 15 d. pateikia Komisijai dokumentus ir informaciją, kurių reikalaujama pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 60 straipsnio 5 dalies pirmos pastraipos b ir c punktus.

               Nukrypstant nuo Reglamento (ES) Nr. 514/2014 44 straipsnio 1 dalies ir pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 60 straipsnio 5 dalies trečią pastraipą Islandija iki kitų metų, einančių po finansinių metų, kovo 15 d. pateikia Komisijai nuomonę, nurodytą Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 60 straipsnio 5 dalies antroje pastraipoje.

               Šioje dalyje nurodyti pateikti dokumentai laikomi metinio likučio mokėjimo prašymu.

               2.
                     1 dalyje nurodyti dokumentai rengiami pagal Komisijos patvirtintus pavyzdžius, remiantis Reglamento (ES) Nr. 514/2014 44 straipsnio 3 dalimi.

               17 straipsnis

               Įgyvendinimo ataskaita

               Nukrypstant nuo Reglamento (ES) Nr. 514/2014 54 straipsnio 1 dalies ir pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 60 straipsnio 5 dalies trečią pastraipą Islandija kasmet (iki 2022 m. imtinai) iki vasario 15 d. Komisijai pateikia metinę nacionalinės programos įgyvendinimo ankstesniais finansiniais metais ataskaitą ir gali atitinkamu lygiu paskelbti šią informaciją.

               Pirmoji metinė nacionalinės programos įgyvendinimo ataskaita pateikiama vasario 15 d. po šio susitarimo įsigaliojimo arba jo laikino taikymo pradžios.

               Pirmoji ataskaita apima visus finansinius metus nuo 2014 m. iki finansinių metų, einančių prieš pirmąją metinę ataskaitą, kurią reikėjo pateikti pagal antrą pastraipą. Islandija galutinę nacionalinės programos įgyvendinimo ataskaitą pateikia ne vėliau kaip 2023 m. gruodžio 31 d.

               18 straipsnis

               Elektroninio keitimosi duomenimis sistema

               Pagal Reglamento (ES) Nr. 514/2014 24 straipsnio 5 dalį visa oficialia informacija Islandija ir Komisija keičiasi naudodamosi Komisijos šiam tikslui pateikta elektroninio keitimosi duomenimis sistema.

               19 straipsnis

               Įsigaliojimas

               1.Šio susitarimo depozitaras yra Europos Sąjungos Tarybos generalinis sekretorius.

               2.Šį susitarimą Šalys patvirtina pagal savo nustatytas procedūras. Jos viena kitai praneša apie tų procedūrų užbaigimą.

               3.Šis susitarimas įsigalioja pirmą mėnesio, einančio po to, kai pateikiamas paskutinis 2 dalyje nurodytas pranešimas, dieną.

               4.Nedarant poveikio konstituciniams reikalavimams, Šalys laikinai pradeda taikyti šį susitarimą, išskyrus jo 5 straipsnį, kitą dieną po jo pasirašymo.

               20 straipsnis

               Galiojimas ir nutraukimas

               1.Sąjunga arba Islandija gali šį susitarimą nutraukti, apie savo sprendimą pranešusios kitai Šaliai. Susitarimas nustoja galioti praėjus trims mėnesiams po tokio pranešimo. Nutraukimo metu vykdyti projektai ir veikla tęsiami laikantis šiame susitarime nustatytų sąlygų. Abipusiu sutarimu Šalys sprendžia kitų susitarimo nutraukimo pasekmių klausimą.

               2.Šis susitarimas nutraukiamas, kai nutraukiamas asociacijos susitarimas su Islandija ir Norvegija pagal asociacijos susitarimo su Islandija ir Norvegija 8 straipsnio 4 dalį, 11 straipsnio 3 dalį arba 16 straipsnį.

               21 straipsnis

               Kalbos

               Šis susitarimas sudaromas vienu originaliu egzemplioriumi anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, kroatų, ispanų, italų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, olandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų, vokiečių ir islandų kalbomis; visi tekstai yra vienodai autentiški.

               Priimta Briuselyje ... metų ... ... dieną.

               Europos Sąjungos vardu
                     Islandijos vardu

               PRIEDAS

               Formulė, skirta 2019 ir 2020 m. finansiniams įnašams apskaičiuoti, ir mokėjimo duomenys

               Reglamento (ES) Nr. 515/2014 5 straipsnio 7 dalies antroje ir trečioje pastraipose nurodyti Islandijos 2019 ir 2020 m. finansiniai įnašai į VSF sienų ir vizų priemonę apskaičiuojami taip:

               galutiniai Islandijos kiekvienų metų nuo 2013 m. iki 2017 m. bendrojo vidaus produkto (BVP) duomenys, turimi 2019 m. kovo 31 d., padalijami iš visų šalių, dalyvaujančių VSF sienų ir vizų priemonės veikloje, BVP sumos atitinkamais metais. 2013–2017 m. penkių procentinių dalių vidurkis taikomas 2014–2019 m. VSF sienų ir vizų priemonės faktinių metinių asignavimų ir 2020 m. VSF sienų ir vizų priemonės metinių įsipareigojimų asignavimų, įtrauktų į Komisijos priimtą 2020 m. finansinių metų Europos Sąjungos bendrąjį biudžeto projektą, sumai ir taip gaunama visa Islandijos per visą VSF sienų ir vizų priemonės įgyvendinimo laikotarpį mokėtina suma. Iš šios sumos atimami faktiškai pagal šio susitarimo 10 straipsnio 1 dalį Islandijos atlikti metiniai mokėjimai ir taip gaunama visa jos 2019 ir 2020 m. įnašų suma. Pusė šios sumos mokama 2019 m., likusi pusė – 2020 m.

               Finansinis įnašas mokamas eurais.

               Islandija savo finansinį įnašą sumoka ne vėliau kaip per 45 dienas nuo debetinio dokumento gavimo. Pavėlavusi sumokėti įmoką Islandija nuo įmokos mokėjimo dienos turi mokėti palūkanas nuo nesumokėtos sumos. Delspinigiai apskaičiuojami pagal Europos Centrinio Banko savo pagrindinėms refinansavimo operacijoms taikomą normą, kuri skelbiama Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje ir kuri galiojo mėnesio, kurį sueina mokėjimo terminas, pirmą kalendorinę dieną, padidinus ją 3,5 procentinio punkto.

                     (1)

                        OL L 176, 1999 7 10, p. 36.

                     (2)

                        2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 515/2014, kuriuo kaip Vidaus saugumo fondo dalis nustatoma išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemonė ir panaikinamas Sprendimas Nr. 574/2007/EB (OL L 150, 2014 5 20, p. 143).

                     (3)

                        2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 514/2014, kuriuo nustatomos Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo ir policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos, kovos su juo ir krizių valdymo finansinės paramos priemonės bendrosios nuostatos (ES OL L 150, 2014 5 20, p. 112).

                     (4)

                        2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OL L 298, 2012 10 26, p. 1), su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2014 m. gegužės 15 d. Reglamentu (ES, Euratomas) Nr. 547/2014 (OL L 163, 2014 5 29, p. 18).

                     (5)

                        Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 1268/2012 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių taikymo taisyklių (OL L 362, 2012 12 31, p. 1).

                     (6)

                        Tarybos reglamentas (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (OL L 292, 1996 11 15, p. 2).

                     (7)

                        2013 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 ir Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 1074/1999 (ES OL L 248, 2013 9 18, p. 1).

                     (8)

                        OL L 1, 1994 1 3, p. 461.