|

52010PC0708

/* KOM/2010/0708 galutinis - APP 2010/0347 */  Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS kuriuo iš dalies keičiamas 2008 m. vasario 28 d. sprendimas (2008/203/EB),  įgyvendinantis Reglamento (EB) Nr. 168/2007 nuostatas dėl Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros  2007–2012 m. daugiametės programos priėmimo

	[pic] | EUROPOS KOMISIJA |Briuselis, 2010.12.2KOM(2010) 708 galutinis2010/0347 (APP)PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASkuriuo iš dalies keičiamas 2008 m. vasario 28 d. sprendimas (2008/203/EB), įgyvendinantis Reglamento (EB) Nr. 168/2007 nuostatas dėl Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros 2007–2012 m. daugiametės programos priėmimoAIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPASIūLYMO APLINKYBėSPasiūlymo pagrindas ir tikslai2007 m. vasario 15 d. Taryba priėmė Reglamentą (EB) Nr. 168/2007 (toliau – Reglamentas)[1], įsteigiantį Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrą (toliau – Agentūra). Agentūra veiklą pradėjo 2007 m. kovo 1 d.Pagal šio reglamento 5 straipsnį Agentūros veiklos temines sritis nustato Taryba, priimdama daugiametę programą. Tai ji padarė 2008 m. vasario 28 d. priėmusi Tarybos sprendimą (2008/203/EB), įgyvendinantį Reglamento (EB) Nr. 168/2007 nuostatas dėl Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros 2007–2012 m. daugiametės programos (daugiametė programa) priėmimo[2].Šiuo pasiūlymu siekiama patobulinti daugiametę programą, kad Agentūra galėtų vykdyti savo užduotis teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose ir policijos bendradarbiavimo srityse.Bendrosios aplinkybės2005 m. birželio 30 d. Komisija pasiūlė[3] įsteigti Pagrindinių teisių agentūrą. Ji pasiūlė tai padaryti priimant du dokumentus: i) Tarybos reglamentą, „įsteigiantį Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrą“ pagal EB sutarties 308 straipsnį ir ii) Tarybos sprendimą, „suteikiantį Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrai teisę vykdyti savo veiklą Europos Sąjungos sutarties VI antraštinėje dalyje nurodytose srityse“ pagal EB sutarties 30, 31 straipsnius ir 34 straipsnio 2 dalies c punktą.Tačiau po derybų Taryboje buvo nuspręsta priimti (2007 m. vasario 15 d.) tik vieną dokumentą, suteikiantį Agentūrai teisę vykdyti savo užduotis neperžengiant Bendrijos kompetencijos ribų (Reglamentas (EB) Nr. 168/2007). Taryba nusprendė nepriimti dokumento, kuriuo Agentūrai būtų suteikta teisė vykdyti savo užduotis sutarties VI antraštinėje dalyje nurodytose srityse[4].Komisija tebėra nuomonės, kad Pagrindinių teisių agentūrai reikia suteikti galimybę vykdyti savo veiklą (kaip nustatyta Reglamente) teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose ir policijos bendradarbiavimo srityse. Atsižvelgiant į teisiškai privalomą Pagrindinių teisių chartijos pobūdį ir į vadinamųjų ramsčių panaikinimą, įtraukti šias sritis į Agentūros veiklą yra ypač svarbu.Reglamentas (EB) Nr. 168/2007 buvo priimtas remiantis ankstesnės EB sutarties 308 straipsniu. Įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, šis straipsnis su pakeitimais tapo Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 352 straipsniu.Sritims, kurioms anksčiau buvo taikoma ES sutarties VI antraštinė dalis (buvęs „trečiasis ramstis“), dabar yra skirti SESV V antraštinės dalies („Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė) 4 ir 5 skyriai („Teisminis bendradarbiavimas baudžiamosiose bylose“ ir „Policijos bendradarbiavimas“).SESV 352 straipsnis taikomas visoms sritims, kurios patenka į šios sutarties taikymo sritį. Taigi nėra reikalo keisti Reglamentą (EB) Nr. 168/2007, siekiant išplėsti jo taikymo sritį, įtraukiant į ją sritis, kurioms dabar taikoma SESV V antraštinė dalis. Vis dėlto dabartinėje daugiametėje programoje teisminis bendradarbiavimas baudžiamosiose bylose ir policijos bendradarbiavimas nėra įtraukti į temines sritis, kuriose Agentūra gali vykdyti savo veiklą. Todėl reikia ją pakeisti, kad Agentūra galėtų vykdyti savo užduotis šiose srityse.KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMASPrieš pateikdama pasiūlymą įsteigti Pagrindinių teisių agentūrą, Komisija surengė išsamias viešąsias konsultacijas. Suinteresuotosios šalys, su kuriomis buvo konsultuotasi, pareiškė esančios labai suinteresuotos, kad teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose ir policijos bendradarbiavimo sritys būtų įtrauktos į Agentūros veiklą. Šių konsultacijų išvados buvo įtrauktos į poveikio vertinimą[5], pridedamą prie pasiūlymo, kuriame, kaip pirmiau minėta, jau numatoma įtraukti į Agentūros veiklos sritį ankstesnės ES sutarties VI antraštinėje dalyje nurodytas sritis.Suinteresuotosios šalys ir toliau pasisakė už tai, kad Agentūra taip pat dirbtų šiose srityse.TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAISiūlomi veiksmaiSiūlomas pakeitimas – pridėti papildomą punktą Tarybos sprendimo 2 straipsnyje nustatytame teminių sričių sąraše.Teisinis pagrindasKomisija mano, kad Reglamento 168/2007 5 straipsnio 1 dalis yra antrinis teisinis pagrindas pagal Europos Teisingumo Teismo sprendimą byloje C-133/06[6]. Taigi šio pasiūlymo teisinis pagrindas turėtų būti toks pat kaip Reglamento, t. y. dabartinis SESV 352 straipsnis.POVEIKIS BIUDžETUIPasiūlymas neturi poveikio biudžetui. Juo bus išplėsta Agentūros daugiametė programa, kad Agentūra galėtų dirbti teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose ir policijos bendradarbiavimo srityse vykdydama projektus, kuriems biudžeto institucija jau skyrė finansavimą.IšSAMUS PASIūLYMO PAAIšKINIMASSiūloma į dabartinės daugiametės programos teminių sričių sąrašą įtraukti teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose ir policijos bendradarbiavimo sritis. Pagal SESV V antraštinės dalies 4 ir 5 skyrius Europos Sąjunga šiose srityse gali imtis įvairių priemonių, kurios kartais gali būti susijusios su sudėtingais pagrindinių teisių klausimais.Vykdydama savo veiklą teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose ir policijos bendradarbiavimo srityse, Agentūra padės siekti Sąjungos tikslo užtikrinti, kad visos jos priimamos priemonės ir jų įgyvendinimas atitiktų Pagrindinių teisių chartiją.2010/0347 (APP)PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASkuriuo iš dalies keičiamas 2008 m. vasario 28 d. sprendimas 2008/203/EB, įgyvendinantis Reglamento (EB) Nr. 168/2007 nuostatas dėl Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros 2007–2012 m. daugiametės programos priėmimoEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 352 straipsnį,atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą[7],teisės akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą[8],laikydamasi specialios teisėkūros procedūros,kadangi:(1) Kad Agentūra galėtų tinkamai vykdyti savo užduotis, tikslios jos veiklos teminės sritys turėtų būti nustatytos daugiametėje programoje, apimančioje penkerius metus, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 168/2007 5 straipsnio 2 dalyje.(2) Pirmąją daugiametę programą taryba priėmė 2008 m. vasario 28 d. sprendimu, įgyvendinančiu Reglamento (EB) Nr. 168/2007 nuostatas dėl Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros 2007–2012 m. daugiametės programos priėmimo[9].(3) Į dabartinę daugiametę programą teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose ir policijos bendradarbiavimo teminės sritys neįtrauktos.(4) Priimdama Reglamentą (EB) Nr. 168/2007 Taryba įsipareigojo iki 2009 m. gruodžio 31 d. pakartotinai išnagrinėti Pagrindinių teisių agentūros veiklos sritį ir išnagrinėti galimybę ją išplėsti įtraukiant policijos ir teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose sritis, taip pat paprašė Komisijos pateikti pasiūlymą šiuo klausimu.(5) Teisminis bendradarbiavimas baudžiamosiose bylose ir policijos bendradarbiavimas reglamentuojami Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo V antraštinės dalies 4 ir 5 straipsniuose. Kad Agentūra galėtų vykdyti savo veiklą šiose srityse, būtina pakeisti daugiametę programą,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisSprendimas 2008/203/EB iš dalies keičiamas taip:2 straipsnyje įterpiamas šis punktas:„j) teisminis bendradarbiavimas baudžiamosiose bylose ir policijos bendradarbiavimas.“2 straipsnisŠis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .3 straipsnisŠis sprendimas skirtas valstybėms narėms.Priimta Briuselyje […] 2010Tarybos varduPirmininkas […] [1] OL L 53, 2007 2 22, p. 1.[2] OL L 63, 2008 3 7, p. 14.[3] COM(2005) 280 galutinis.[4] Tada Taryba padarė tokį pareiškimą: „Taryba susitaria iki 2009 m. gruodžio 31 d. pakartotinai išnagrinėti Pagrindinių teisių agentūros veiklos sritį siekiant išsiaiškinti galimybę ją išplėsti įtraukiant policijos ir teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose sritis. Taryba prašo Komisijos pateikti pasiūlymą šiuo klausimu.“ (2007 m. vasario 15 d. Briuselyje įvykusio Europos Sąjungos Tarybos (Teisingumas ir vidaus reikalai) 2781-o posėdžio protokolo projekto papildymas. 2007 m. vasario 27 d. dokumentas 6396/07 ADD 1, PV/CONS 7 JAI 80).[5] Žr. ataskaitą SEC(2005) 849, 2005 6 30.[6] 2008 m. gegužės 6 d. sprendimas byloje C-133/06 Parlamentas prieš Tarybą.[7] OL C, … .. .., p …[8] OL C, … .. .., p …[9] OL L 63, 2008 3 7, p. 14.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2015 11 20
            COM(2015) 581 final
            2015/0266(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Asociacijos taryboje, įsteigtoje Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Moldovos Respublikos asociacijos susitarimu

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               Pasiūlymo pagrindas ir tikslai

               Pridedamas pasiūlymas yra teisinė priemonė, kuria nustatoma Sąjungos pozicija, kurios jos vardu turi būti laikomasi Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Moldovos Respublikos asociacijos susitarimu (toliau – Susitarimas) įsteigtame organe.

               Susitarimas pasirašytas 2014 m. birželio 27 d. ir nuo 2014 m. rugsėjo 1 d. taikomas laikinai, kol jį ratifikuos valstybės narės. 2014 m. birželio 16 d. Tarybos sprendimu 2014/492/ES
                  1
                Susitarimo pasirašymas ir tam tikrų jo nuostatų laikinas taikymas patvirtintas Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių vardu.

               Susitarimu įsteigta Asociacijos taryba turi prižiūrėti ir stebėti, kaip Susitarimas taikomas ir įgyvendinamas, ir atsižvelgdama į jo tikslus periodiškai vertinti, kaip Susitarimas veikia. Asociacijos taryba turi priimti sprendimą dėl to, nuo kada Susitarimas visiškai įgyvendintas ir jo vykdymas visiškai užtikrinamas visoje Moldovos Respublikos teritorijoje.

               Derėjimas su esamomis šios politikos srities nuostatomis

               Šiuo pasiūlymu įgyvendinama Sąjungos bendra prekybos su Rytų partnerystės šalimi politika, remiantis minėto Susitarimo nuostatomis. Juo siekiama užtikrinti, kad išsamios ir visapusiškos laisvosios prekybos erdvės ekonominė nauda būtų paskirstyta visoje Moldovos Respublikos teritorijoje.

               Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

               Šis pasiūlymas dera su kitomis Sąjungos išorės politikos sritimis, susijusiomis su Moldovos Respublika, visų pirma su Europos kaimynystės politika ir vystomojo bendradarbiavimo politika, ir šias politikos sritis papildo.

               2.Teisinis pagrindas, subsidiarumo ir proporcingumo principai

               Teisinis pagrindas

               Teisinis pagrindas, kuriuo remiantis nustatoma Sąjungos pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos ir Moldovos Respublikos susitarimu įsteigtuose organuose, yra Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), visų pirma jos 207 straipsnio 4 dalis kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.

               Subsidiarumo principas (neišimtinei kompetencijai)

               SESV 3 straipsnyje nustatyta, kad bendra prekybos politika priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas.

               Proporcingumo principas

               Šis pasiūlymas būtinas tarptautiniams Sąjungos įsipareigojimams, nustatytiems Susitarime su Moldovos Respublika, įgyvendinti.

               Pasirinkta priemonė

               Šis pasiūlymas pagrįstas SESV 218 straipsnio 9 dalimi, kurioje nustatyta, kad tokiais atvejais priimamas Tarybos sprendimas. Kitų teisinių priemonių, kuriomis būtų galima pasiekti šio pasiūlymo tikslą, nenumatyta.

               3.BAIGIAMOJO VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               Baigiamasis vertinimas ir (arba) galiojančių teisės aktų tinkamumo patikros

                  Netaikoma.

               Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

               Šiam pasiūlymui konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis reikalavimas netaikomas.

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

                  Komisija atsižvelgė į nepriklausomų ekspertų ir organų, padedančių Sąjungai įgyvendinti kaimynystės politiką, nuomonę.

               Poveikio vertinimas

                  Pasiūlymas susijęs su Susitarimo įgyvendinimu visoje Moldovos Respublikos teritorijoje; 2009 m. buvo atliktas ex ante poveikio vertinimas, o 2012 m. – Komisijos prekybos GD prekybos tvarumo poveikio vertinimas, ir į juos atsižvelgta vykstant deryboms dėl išsamios ir visapusiškos laisvosios prekybos erdvės.

               Reglamentavimo kokybė ir supaprastinimas

                  Sąjungos ir Moldovos Respublikos susitarimui programa REFIT netaikoma.

               Pagrindinės teisės

               Pasiūlymas nedaro neigiamo poveikio pagrindinių teisių apsaugai.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Netaikoma.

               5.KITI ASPEKTAI

               Įgyvendinimo planai ir stebėjimo, vertinimo ir ataskaitų teikimo taisyklės

                  Susitarimo įgyvendinimą reguliariai vertina ES ir Moldovos Respublikos asociacijos taryba. Be to, Europos Komisija įsipareigojo kasmet pranešti Europos Parlamentui apie Susitarimo V antraštinės dalies (Prekyba ir su prekyba susiję klausimai) įgyvendinimą.

               Aiškinamieji dokumentai (direktyvoms)

                  Netaikoma.

               Išsamus konkrečių šio pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

                  Pasiūlymu siekiama nustatyti Sąjungos poziciją dėl Susitarimo V antraštinės dalies (Prekyba ir su prekyba susiję klausimai) taikymo visoje Moldovos Respublikos teritorijoje. Susitarimo 462 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad visas Susitarimas arba jo V antraštinė dalis visoje Moldovos Respublikos teritorijoje pradedami taikyti tada, kai Moldovos Respublika užtikrins, kad Susitarimas arba jo V antraštinė dalis (Prekyba ir su prekyba susiję klausimai) visiškai įgyvendinti ir jų vykdymas visiškai užtikrinamas tose Moldovos Respublikos dalyse, kurių Moldovos Respublikos Vyriausybė veiksmingai nekontroliuoja. Moldovos Respublika pranešė Europos Komisijai galinti užtikrinti, kad Susitarimo V antraštinė dalis bus visiškai įgyvendinta ir jos vykdymas bus visiškai užtikrintas nuo 2016 m. sausio 1 d. Atitinkamai siūloma, kad Asociacijos taryba priimtų sprendimą, kaip nustatyta Susitarimo 462 straipsnio 3 dalyje.

               2015/0266 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Asociacijos taryboje, įsteigtoje Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Moldovos Respublikos asociacijos susitarimu

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Moldovos Respublikos asociacijos susitarimo (toliau – Susitarimas) 464 straipsnio 3 ir 4 dalyse nustatytas laikinas dalies Susitarimo taikymas;

               (2)2014 m. birželio 16 d. Tarybos sprendimo 2014/492/ES
                  2
                3 straipsnyje pateiktos laikinai taikomos Susitarimo nuostatos, įskaitant Susitarimo V antraštinės dalies (Prekyba ir su prekyba susiję klausimai) nuostatas;

               (3)Susitarimo 462 straipsnyje nustatyta, kad Susitarimo V antraštinė dalis toms Moldovos Respublikos dalims, kurių Moldovos Respublikos Vyriausybė veiksmingai nekontroliuoja, turi būti pradėta taikyti tada, kai Moldovos Respublika užtikrins, kad V antraštinė dalis visiškai įgyvendinta ir jos vykdymas visiškai užtikrinamas visoje jos teritorijoje;

               (4)Susitarimo 462 straipsnyje taip pat nustatyta, kad Asociacijos taryba turi priimti sprendimą dėl to, nuo kada Susitarimo V antraštinė dalis visiškai įgyvendinta ir jos vykdymas visiškai užtikrinamas visoje Moldovos Respublikos teritorijoje;

               (5)Moldovos Respublika pranešė Europos Komisijai galinti užtikrinti, kad Susitarimo V antraštinė dalis bus visiškai įgyvendinta ir jos vykdymas bus visiškai užtikrintas visoje jos teritorijoje nuo 2016 m. sausio 1 d.;

               (6)būtina stebėti ir reguliariai vertinti, kaip Susitarimo V antraštinė dalis taikoma visoje Moldovos Respublikos teritorijoje;

               (7)todėl tikslinga nustatyti Sąjungos poziciją dėl  Susitarimo V antraštinės dalies taikymo visoje Moldovos Respublikos teritorijoje,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               1.S1jungos pozicija, kurios turi būti laikomasi Asociacijos taryboje, įsteigtoje Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Moldovos Respublikos asociacijos susitarimo 434 straipsniu, dėl Susitarimo V antraštinės dalies (Prekyba ir su prekyba susiję klausimai) visiško įgyvendinimo, vykdymo užtikrinimo ir taikymo visoje Moldovos Respublikos teritorijoje, grindžiama Asociacijos tarybos sprendimo projektu, pridedamu prie šio sprendimo.

               2.Neesminiams sprendimo projekto pakeitimams gali pritarti Sąjungos atstovai Asociacijos taryboje be papildomo Tarybos sprendimo.

               2 straipsnis

               Per 8 mėnesius nuo šio sprendimo įsigaliojimo, o vėliau – kartą per metus Europos Komisija praneša Tarybai apie tai, kaip Asociacijos susitarimo V antraštinė dalis taikoma visoje Moldovos Respublikos teritorijoje. Jeigu Moldovos Respublika nebeužtikrins, kad Asociacijos susitarimo V antraštinė dalis būtų visiškai įgyvendinama ir jos vykdymas visiškai užtikrinamas tose Moldovos Respublikos dalyse, kurių Moldovos Respublikos Vyriausybė veiksmingai nekontroliuoja, Sąjungos atstovai Asociacijos taryboje gali paprašyti Asociacijos tarybos persvarstyti, ar Susitarimo V antraštinė dalis turėtų būti toliau taikoma atitinkamose Moldovos Respublikos dalyse.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 260, 2014 8 30, p. 1.

                     (2)
                  2014 m. birželio 16 d. Tarybos sprendimas dėl Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Moldovos Respublikos asociacijos susitarimo pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino taikymo (OL L 260, 2014 8 30, p. 1).

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2015 11 20
            COM(2015) 581 final
            PRIEDAS
            prie
            Tarybos sprendimo
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Asociacijos taryboje, įsteigtoje Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Moldovos Respublikos asociacijos susitarimu

               PRIEDAS

               Projektas

               ES ir MOLDOVOS RESPUBLIKOS asociacijos tarybos sprendimas Nr. 1/2015

               2015 m. ... .. d.

               dėl Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Moldovos Respublikos asociacijos susitarimo V antraštinės dalies taikymo visai Moldovos Respublikos teritorijai

               ASOCIACIJOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Moldovos Respublikos asociacijos susitarimą (toliau – Susitarimas), pasirašytą 2014 m. birželio 27 d. Briuselyje, ypač į jo 462 straipsnį,

               kadangi:

               (1)pagal Susitarimo 464 straipsnį tam tikros Susitarimo dalys laikinai taikomos nuo 2014 m. rugsėjo 1 d.;

               (2)Moldovos Respublika pranešė Europos Komisijai galinti užtikrinti, kad Susitarimo V antraštinė dalis (Prekyba ir su prekyba susiję klausimai) bus visiškai įgyvendinta ir jos vykdymas bus visiškai užtikrintas visoje jos teritorijoje nuo 2016 m. sausio 1 d.;

               (3)tikslinga, kad Asociacijos taryba reguliariai vertintų, kaip Susitarimo V antraštinė dalis taikoma visoje Moldovos Respublikos teritorijoje;

               (4)tikslinga, kad Asociacijos komitetas prekybos klausimais stebėtų, kaip Susitarimo V antraštinė dalis taikoma visoje Moldovos Respublikos teritorijoje, ir reguliariai teiktų ataskaitas Asociacijos tarybai,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               1.Asociacijos susitarimo V antraštinė dalis (Prekyba ir su prekyba susiję klausimai) taikoma visai Moldovos Respublikos teritorijai nuo 2016 m. sausio 1 d.

               2.Asociacijos taryba per 10 mėnesių nuo šio sprendimo priėmimo, o vėliau – kartą per metus, vertina, kaip Susitarimo V antraštinė dalis taikoma visoje Moldovos Respublikos teritorijoje.

               3.Asociacijos komitetas prekybos klausimais stebi V antraštinės dalies taikymą, kaip nurodyta 1 dalyje. Jis teikia ataskaitas Asociacijos tarybai kartą per metus ir kai tai būtina atsižvelgiant į aplinkybes.

               4.VII antraštinė dalis taikoma tiek, kiek jos taikymas siejamas su V antraštine dalimi.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

               Priimta …

                        Asociacijos tarybos vardu

                        Pirmininkas


title: Pasiūlymas Tarybos sprendimas leidziančio Austrijai taikyti priemonę, leidziančią nukrypti nuo sestosios direktyvos 77/388/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su apyvartos mokesčiais, suderinimo 21 straipsnio

text:
Avis juridique important

|

52004PC0535

Pasiūlymas Tarybos sprendimas leidziančio Austrijai taikyti priemonę, leidziančią nukrypti nuo sestosios Direktyvos 77/388/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su apyvartos mokesčiais, suderinimo 21 straipsnio  /* KOM/2004/0535 galutinis */

Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS leidziančio Austrijai taikyti priemonę, leidziančią nukrypti nuo sestosios Direktyvos 77/388/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su apyvartos mokesčiais, suderinimo 21 straipsnio(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. Pagal 1977 m. geguzės 17 d. sestąją Tarybos direktyvą dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su apyvartos mokesčiais, suderinimo - bendra pridėtinės vertės mokesčio sistema: vienodas apskaičiavimo pagrindas [1] Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, kvalifikuota balsų dauguma kiekvienai valstybei narei gali leisti taikyti specialias priemones, leidziančias nukrypti nuo direktyvos nuostatų, siekiant, kad būtų paprastinama apmokestinimo procedūra ir būtų uzkertamas kelias vengti mokesčių ir issisukinėti.[1]  OL L 145, 1977 6 13, p.1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2003/92/EB (OL L 260, 2003 10 11, p.8).2. Komisijai įteiktame prasyme, kurį Komisijos sekretoriatas uzregistravo 2004.03.03, Austrijos Vyriausybė prasė, kad jai būtų leista įgyvendinti tris nuo Direktyvos 77/388/EEB 21 straipsnio 1 dalies a pastraipos nukrypti leidziančias priemones.3. Komisija pagal sestosios direktyvos 27 straipsnio 2 dalį 2004.03.26 laisku pranesė kitoms valstybėms narėms apie Austrijos Vyriausybės įteiktą prasymą ir Komisija 2004.03.30 laisku pranesė Austrijai, kad Komisija turi visą informaciją, kurią ji laiko būtina, kad4. Direktyvos 77/388/EEB 21 straipsnio 1 dalis, minėtos direktyvos 28g straipsnis, nustato, kad tiekiantis apmokestinamąsias prekes arba teikiantis paslaugas apmokestinamasis asmuo pagal vidaus sistemą paprastai turi mokėti pridėtinės vertės mokestį (PVM).5. Leidziančia nukrypti nuostata, kurios praso Austrija, siekiama nustatyti, kad pridėtinės vertės mokestį turintis mokėti gavėjas jį mokėtų trimis specialiais atvejais: pirma, tiekiant prekes, kurias vienas PVM mokėtojas kaip uzstatą tiekia kitam PVM mokėtojui, kad būtų įvykdyti to uzstato reikalavimai; antra, tiekiant prekes po to, kai teisė į nuosavybę buvo perleista perėmėjui ir jam pasinaudojus sia teise ir, trečia, nekilnojamąjį turtą, kuris teismo sprendimu buvo priverstinai parduotas viesame aukcione, perleidziant kitam PVM mokėtojui, jeigu perleidėjas apmokestinimą pasirinko pagal sestos direktyvos 13 straipsnio C dalį. Prasomos priemonės turi būti laikomos skirtomis tam, kad aprasytuose sektoriuose būtų uzkirstas kelias isvengti mokesčių arba issisukinėti.6. Prekes vienas PVM mokėtojas kitam PVM mokėtojui daznai tiekia kaip įkeistą turtą, kad būtų vykdomos uzstatu nustatytos sąlygos. Šis sandoris paprastai sudaromas, kai tiekiantysis garantas tik is dalies sugeba apmokėti savo skolas, įskaitant savo mokesčių skolas. Jeigu įkeisto turto gavėjas naudojasi savo teisėmis ir įkeistą turtą parduoda trečiajai saliai, parduodant tą turtą is garanto atliekamas tiekimas įkeisto turto gavėjui. Šiuo atveju įkeistų prekių gavėjas gauna pelno is įkeistų prekių pardavimo pajamų ir is garanto pervedimo atskaitydamas pirkimo mokestį. Jis garantui paprastai nemoka apyvartos mokesčio, kuris turėtų būti mokamas uz atliekamą tiekimą. Net tuo atveju, jeigu dalis pardavimo pajamų perleidziama garantui, vis tiek nebėra garantijos, kad garantas naudos tas pajamas apyvartos mokesčiui sumokėti. Is tikrųjų PVM nuostolių patiriama daugeliu atvejų, jeigu įkeistų prekių gavėjui negalima uzdrausti atlikti isskaičiavimą, o tiekiantysis garantas nelaikytinas atsakingu, nes jis buvo nemokus arba pasislėpė. Šie atvejai verčia Austrijos mokesčių administraciją priimti tik fiskalines ir ne fiskalines priemones, kuriomis siekiama grieztinti administracinę verslo prieziūrą. Tos priemonės būtų neveiksmingos, nes Austrijos fiskalinės institucijos nesugebėtų nustatyti tiek daug nustatytų reikalavimų nesilaikančių verslininkų arba jie būtų nustatyti per vėlai, kad būtų galima isreikalauti nesumokėtą PVM. Dėl sunkumų, kurių iskilo Austrijos valdzios institucijoms, būtina imtis teisinių priemonių. Numatoma gavėjų atsakomybė dėl PVM galioja tik verslui, kuris paprastai gali naudotis savo teise isskaičiuoti, tačiau netaikoma privatiems asmenims. Panasi nukrypti leidzianti nuostata buvo suteikta Vokietijai (2002 m. birzelio 2 d. Tarybos sprendimas 2002/439/EB - OL L 151/12, 2002 m. birzelio 11 d).7. Antras scenarijus yra skirtas prekių tiekimui po to, kai teisė į nuosavybę perleidziama perėmėjui ir jis pasinaudoja savo teisėmis. Tais atvejais, kai prekių pirkėjo galimybės apmokėti su pirkimu susijusius savo skolinius įsipareigojimus yra ribotos, prekių tiekėjas gali islaikyti nuosavybės teisę ir perleisti teisę pasinaudoti sia islaikyta nuosavybės teise ir pirkinio kainą pateikti trečiajai saliai, paprastai bankui, kaip paskolos, kurią trečioji salis suteikia pirkėjui, uzstatą. Jeigu prekių pirkėjas nustoja apmokėti savo skolinius įsipareigojimus uz paskolą, bankas pasinaudos savo nuosavybės teise; sis procesas apima prekių tiekimą is pradinio pirkėjo bankui. Šiuo atveju bankas pirminiam pirkėjui paprastai nesumoka apyvartos mokesčio, kuris turi būti sumokėtas bankui gavus prekes, tačiau tą mokestį isskaito is pirminio pirkėjo skolinio įsipareigojimo uz paskolą, ir dėl to Austrijos institucijos is pirminio pirkėjo negali susigrązinti PVM. Net tuo atveju, jeigu dalis pardavimo pajamų būtų perleidziama pradiniam pirkėjui, vis tiek nebūtų uztikrinama, kad tas pirkėjas naudos tas pajamas apyvartos mokesčiui sumokėti. Dėl to sis antras scenarijus yra panasus į pirmiau aprasytą uzstatu nustatytų sąlygų vykdymą. Is tikrųjų daugelio is sių scenarijų atzvilgiu pirminiai pirkėjai yra nemokūs arba pasislepia pirmiau nei Austrijos mokesčių administracija gali juos nustatyti ir susigrązinti is jų PVM.8. Trečiasis scenarijus apima viesame aukcione parduoto nekilnojamojo turto, kai teisinėmis priemonėmis likviduojama tą nekilnojamąjį turtą valdziusi įmonė, perleidimą kitam PVM mokėtojui. Atitinkami atvejai - tai tie atvejai, kai perleidėjas pasirenka apmokestinimo būdą, tačiau perleidimo metu jis neturi finansinių isteklių mokesčių institucijai sumokėti mokesčio, kurį jis pateikė pirkėjui. Pirkėjas paprastai gali pasinaudoti savo teise isskaičiuoti ir perleidėjas fiskalinėms institucijoms nemokės jokio PVM. Dėl to pardavėjo kreditoriams skolininkas grązina daugiau pinigų nei jie įprastai gautų tada, jeigu pardavimui būtų taikoma PVM islyga. Dėl sių veiksmų fiskalinės institucijos is perleidėjo negalės isreikalauti sumokėti PVM, nes perleidėjas tuo tarpu jau bus pareiskęs apie savo nemokumą. Atsizvelgiant į sunkumų, kurių iskilo Austrijos valdzios institucijoms, apimtį privaloma imtis teisinių priemonių. Nekilnojamasis turtas - tai didelės vertės prekė ir dėl to apmokestintinos sumos ir nuostoliai, kurių patiriama nesumokant PVM - net vertinant vieno sandorio atzvilgiu - yra labai dideli. Pasirinkimo galimybės apmokestinti perleidziamą nekilnojamąjį turtą panaikinimas, nėra tinkama priemonė. Į nekilnojamojo turto vertę paprastai įtraukiamas paslėptas PVM ir paliekant pasirinkimo galimybę dėl to būtina uztikrinti, kad PVM sistema būtų neutrali. Atsizvelgiant į pirmiau nurodytus dalykus paaiskėja, kad numatoma gavėjo atsakomybė dėl PVM, ko gero, būtų tinkamiausias sprendimas siomis specialiomis aplinkybėmis, ypač dėl galimos didelės rizikos. Leidziančios nukrypti nuostatos, kurias prasoma suteikti, uztikrina, kad PVM nebūtų prarandamas, nes fiskalinės institucijos ekonominės veiklos vykdytojui - vienai is sandorio salių - neturėtų mokėti PVM. Siūloma priemonė taip pat padeda uztikrinti, kad būtų isvengta dvigubo perleidėjo ir gavėjo apmokestinimo, kuris didesnę ekonominę riziką keltų gavėjui, jeigu jam tektų bendroji atsakomybė. Sprendimas fiskalinėms institucijoms leidzia atsisakyti sunkios susigrązinimo procedūros, nes institucijos į gavėją galėtų kreiptis tik tada, jeigu paaiskėtų, kad susigrązinti is perleidėjo nėra įmanoma. Šis sprendimas panaikintų trečiosios salies, pvz., notaro, fiskalinę atsakomybę, dėl kurios perleidėjas ir gavėjas patiria didelių islaidų. Nors leidziančios nukrypti nuostatos is esmės bus taikomos tik tiekimams, kuriuos atlieka apmokestinamieji asmenys, jos apims tik specialius atvejus; is tikrųjų pasirinkimo galimybė apmokestinti tiekimą naudojama tik tada, kai gavėjas įprastai gali pasinaudoti savo teise isskaičiuoti. Panasi nukrypti leidzianti nuostata buvo suteikta Vokietijai (2002 m. birzelio 2 d. Tarybos sprendimas 2002/439/EB - OL L 151/12, 2002 m. birzelio 11 d. ir 2004 m. kovo 30 d. Tarybos sprendimas 2004/291/EB - OL L 94/59 2004 m. kovo 30 d.).Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS leidziančio Austrijai taikyti priemonę, leidziančią nukrypti nuo sestosios Direktyvos 77/388/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su apyvartos mokesčiais, suderinimo 21 straipsnioEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsizvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsizvelgdama į 1977 m. geguzės 17 d. sestąją Tarybos direktyvą (77/388/EEB) dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su apyvartos mokesčiais, suderinimo - bendra pridėtinės vertės mokesčio sistema: vienodas apskaičiavimo pagrindas [2], ypač jos 27 straipsnio 1 dalį,[2]  OL L 145, 1977 06 13, p.1., Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2003/92/BC (OL L 260, 2003 10 11,p.8).atsizvelgdama į Komisijos [3] pasiūlymą,[3]  OL C , , p. .kadangi:(1) Komisijai įteiktame prasyme, kurį Komisijos Generalinis sekretoriatas įregistravo 2004.03.03, Austrijos Vyriausybė prasė leidimo įgyvendinti nuo Direktyvos 77/388/EEB 21 straipsnio 1 dalies a pastraipos nuostatų nukrypstančias tris priemones.(2) Leidziančia nukrypti nuostata, kurios praso Austrija, siekiama nustatyti, kad pridėtinės vertės mokestį turintis mokėti gavėjas jį mokėtų trimis specialiais atvejais: pirma, tiekiant prekes, kurias vienas PVM mokėtojas kaip uzstatą tiekia kitam PVM mokėtojui, kad būtų įvykdyti to uzstato reikalavimai; antra, tiekiant prekes po to, kai teisė į nuosavybę buvo perleista perėmėjui ir jam pasinaudojus sia teise ir, trečia, nekilnojamąjį turtą, kuris teismo sprendimu buvo priverstinai parduotas viesame aukcione, perleidziant kitam PVM mokėtojui, jeigu perleidėjas apmokestinimą pasirinko pagal sestos direktyvos 13 straipsnio C dalį. Prasomos priemonės turi būti laikomos skirtomis tam, kad aprasytuose sektoriuose būtų uzkirstas kelias isvengti mokesčių arba issisukinėti.(3) Jeigu prekes vienas PVM mokėtojas kitam PVM mokėtojui tiekia kaip įkeistą turtą, kad būtų vykdomos uzstatu nustatytos sąlygos, sis sandoris paprastai sudaromas, kai tiekiantysis garantas tik is dalies sugeba apmokėti savo skolas, įskaitant savo mokesčių skolas. Kai įkeisto turto gavėjas naudojasi savo teisėmis ir įkeistą turtą parduoda trečiajai saliai, parduodant tą turtą is garanto atliekamas tiekimas įkeisto turto gavėjui. Is tikrųjų PVM nuostolių patiriama daugeliu atvejų, jeigu įkeistų prekių gavėjui negalima uzdrausti atlikti isskaičiavimą, o tiekiantysis garantas nelaikytinas atsakingu, nes jis buvo nemokus arba pasislėpė. Dėl sunkumų, kurių iskilo Austrijos valdzios institucijoms, būtina imtis teisinių priemonių. Numatoma gavėjų atsakomybė dėl PVM galioja tik verslui, kuris paprastai gali naudotis savo teise isskaičiuoti, tačiau netaikoma privatiems asmenims. Panasi nukrypti leidzianti nuostata buvo suteikta Vokietijai (2002 m. birzelio 2 d. Tarybos sprendimas 2002/439/EB [4]).[4]  OL L 151, 2002 06 11 , p.12.(4) Tais atvejais, kai prekių pirkėjo galimybės apmokėti su pirkimu susijusius savo skolinius įsipareigojimus yra ribotos, prekių tiekėjas gali islaikyti nuosavybės teisę ir perleisti teisę pasinaudoti sia islaikyta nuosavybės teise ir pirkinio kainą pateikti trečiajai saliai, paprastai bankui, kaip paskolos, kurią trečioji salis suteikia pirkėjui, uzstatą. Jeigu prekių pirkėjas nustoja apmokėti savo skolinius įsipareigojimus uz paskolą, bankas pasinaudos savo nuosavybės teise; sis procesas apima prekių tiekimą is pradinio pirkėjo bankui Šiuo atveju bankas pirminiam pirkėjui paprastai nesumoka apyvartos mokesčio, kuris turi būti sumokėtas bankui gavus prekes, tačiau tą mokestį isskaito is pirminio pirkėjo skolinio įsipareigojimo uz paskolą, ir dėl to fiskalinės institucijos is pirminio pirkėjo negali susigrązinti PVM, nes pirminis pirkėjas paprastai yra nemokus arba pasislepia pirmiau nei mokesčių administracija sugeba nustatyti jos tapatybę ir susigrązinti PVM. Dėl to sis antras scenarijus yra panasus į pirmiau aprasytą uzstatu nustatytų sąlygų vykdymą.(5) PVM nesumokamas tais atvejais, kai viesame aukcione parduoto nekilnojamojo turto, kai teisinėmis priemonėmis likviduojama tą nekilnojamąjį turtą valdziusi įmonė, perleidimą kitam PVM mokėtojui ir jeigu perleidėjas pasirenka apmokestinimo būdą, tačiau perleidimo metu jis neturi finansinių isteklių mokesčių institucijai sumokėti mokesčio, kurį jis pateikė pirkėjui. Pirkėjas paprastai gali pasinaudoti savo teise isskaičiuoti ir perleidėjas fiskalinėms institucijoms nemokės jokio PVM. Atsizvelgiant į sunkumų, kurių iskilo Austrijos valdzios institucijoms, apimtį privaloma imtis teisinių priemonių. Nekilnojamasis turtas - tai didelės vertės prekė ir dėl to apmokestintinos sumos ir nuostoliai, kurių patiriama nesumokant PVM - net vertinant vieno sandorio atzvilgiu - yra labai dideli. Į nekilnojamojo turto vertę paprastai įtraukiamas paslėptas PVM ir paliekant pasirinkimo galimybę dėl to būtina uztikrinti, kad PVM sistema būtų neutrali. Atsizvelgiant į pirmiau nurodytus dalykus paaiskėja, kad numatoma gavėjo atsakomybė dėl PVM, ko gero, būtų tinkamiausias sprendimas siomis specialiomis aplinkybėmis, ypač dėl galimos didelės rizikos. Leidziančios nukrypti nuostatos, kurias prasoma suteikti, uztikrina, kad PVM nebūtų prarandamas, nes fiskalinės institucijos ekonominės veiklos vykdytojui - vienai is sandorio salių - neturėtų mokėti PVM. . Siūloma priemonė taip pat padeda uztikrinti, kad būtų isvengta dvigubo perleidėjo ir gavėjo apmokestinimo, kuris didesnę ekonominę riziką keltų gavėjui, jeigu jam tektų bendroji atsakomybė ir leistų fiskalinėms institucijoms leidzia atsisakyti sunkios susigrązinimo procedūros, nes institucijos į gavėją galėtų kreiptis tik tada, jeigu paaiskėtų, kad susigrązinti is perleidėjo nėra įmanoma. Šis sprendimas panaikintų trečiosios salies, pvz., notaro, fiskalinę atsakomybę, dėl kurios perleidėjas ir gavėjas patiria didelių islaidų. Šis sprendimas panaikintų trečiosios salies, pvz., notaro, fiskalinę atsakomybę, dėl kurios perleidėjas ir gavėjas patiria didelių islaidų. Nors leidziančios nukrypti nuostatos is esmės bus taikomos tik tiekimams, kuriuos atlieka apmokestinamieji asmenys, tos nuostatos būtų taikomos specialiais atvejais. Panasios nukrypti leidziančios nuostatos buvo suteiktos Vokietijai (2002 m. birzelio 2 d. Tarybos sprendimas 2002/439/EB [5] ir 2004 m. kovo 30 d. Tarybos sprendimas 2004/291/EB [6]).[5]  OL L 151, 2002 06 11, p.12.[6]  OL L 94, 2004 03 30, p.59.(6) Aptariama leidzianti nukrypti nuostata neturi įtakos PVM sumai, kuri turi būti sumokėta galutiniame vartojimo etape ir nemazina Europos bendrijų isteklių, kurie surenkami is PVM,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisNukrypstant nuo Direktyvos 77/388/EEB 21 straipsnio 1 dalies a pastraipos, su pakeitimais, padarytais jos 28g straipsniu, Austrijai leidziama nustatyti, kad sio sprendimo 2 straipsnyje nurodytų tiekiamų prekių gavėjas yra PVM mokėtojas.2 straipsnisToliau nurodytais atvejais tiekimo gavėją galima laikyti asmeniu, kuris privalo mokėti PVM:1. tiekiant prekes, kurias vienas PVM mokėtojas kaip uzstatą tiekia kitam PVM mokėtojui, kad būtų įvykdyti to uzstato reikalavimai;2. tiekiant prekes po to, kai teisė į nuosavybę buvo perleista perėmėjui ir jam pasinaudojus sia teise;3. perleidziant nekilnojamąjį turtą, kuris viesame aukcione buvo parduotas kitam PVM mokėtojui teismo sprendimu likviduojant įmonę, kuriai priklausė parduotas nekilnojamasis turtas, jeigu perleidėjas pasinaudojo savo teise apmokestinti perleidimą.3 straipsnisŠis sprendimas nustoja galioti 2008 gruodzio 31 d.4 straipsnisŠis sprendimas yra skirtas Austrijai.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkas


				|

		52012PC0661

			Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2010/39/ES leisti Portugalijos Respublikai taikyti priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 168, 193 ir 250 straipsnių /* COM/2012/0661 final - 2012/0314 (NLE) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO
APLINKYBĖS
Pasiūlymo pagrindas ir tikslai
Pagal 2006 m. lapkričio 28 d.
Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio
bendros sistemos 395 straipsnio 1 dalį Taryba, remdamasi
Komisijos pasiūlymu, gali vieningai leisti bet kuriai valstybei narei
imtis specialių priemonių, kuriomis nukrypstama nuo direktyvos
nuostatų, kad būtų supaprastinta PVM surinkimo procedūra
arba užkirstas kelias tam tikrų formų mokesčių
slėpimui ar vengimui.
2012 m. balandžio 18 d. Komisijos
užregistruotu raštu Portugalijos Respublika paprašė leisti toliau taikyti
priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB 168, 193 ir 250
straipsnių ir pagal kurią išnešiojamajai prekybai taikoma speciali
neprivalomoji sistema.
Pagal Direktyvos 2006/112/EB
395 straipsnio 2 dalį 2012 m. birželio 1 d.
raštu Komisija pranešė kitoms valstybėms narėms apie
Portugalijos Respublikos prašymą.
2012 m. birželio 6 d. raštu Komisija pranešė
Portugalijos Respublikai, kad turi visą prašymui įvertinti
būtiną informaciją.
Bendrosios aplinkybės
Direktyvos 2006/112/EB 168 straipsnyje
numatyta, kad apmokestinamasis asmuo turi teisę atskaityti PVM,
mokėtiną už savo apmokestinamiesiems sandoriams įsigytas prekes
ir paslaugas. Direktyvos 2006/112/EB 193 straipsnyje numatyta, kad PVM moka
kiekvienas apmokestinamasis asmuo, vykdantis apmokestinamą prekių
tiekimą ar paslaugų teikimą, išskyrus 194–199 ir 202
straipsniuose nurodytus atvejus, kai PVM moka kitas asmuo. Direktyvos
2006/112/EB 250 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad kiekvienas apmokestinamasis
asmuo pateikia PVM deklaraciją, nurodydamas visą informaciją,
reikalingą nustatyti mokėtino mokesčio dydį ir
atskaitytinas sumas, kiek tai reikalinga nustatyti apmokestinimo bazę, su
šiuo mokesčiu ir atskaita susijusių sandorių bendrą
vertę bei visų neapmokestinamų sandorių vertę.
Tačiau Portugalijos Respublikos taikoma
priemone nukrypstama nuo pirmiau minėtų nuostatų. Ši speciali
neprivalomoji sistema taikoma išnešiojamosios prekybos sektoriuje
veikiančioms įmonėms, kurios atitinka specialias sąlygas ir
kurioms kompetentingi mokesčių administratoriai leidžia šią
sistemą taikyti. Minėtos įmonės naudojasi tarpinių
prekybos agentų paslaugomis ir jiems tiesiogiai parduoda savo prekes, o
prekybos agentai savo ruožtu tas pačias prekes tiesiogiai perparduoda
galutiniams vartotojams.
Nukrypstant nuo Direktyvos 2006/112/EB 193
straipsnio, prievolė sumokėti PVM už prekybos agentų galutiniams
vartotojams tiekiamas prekes tenka įmonėms, kurioms taikoma sistema.
Nukrypstant nuo Direktyvos 2006/112/EB 168 straipsnio, šioms įmonėms
suteikiama teisė atskaityti jų prekybos agentų
mokėtiną arba sumokėtą PVM už jiems patiektas atitinkamas
prekes. Nukrypstant nuo Direktyvos 2006/112/EB 250 straipsnio, prekybos
agentų prievolė pateikti PVM deklaraciją, susijusią su
įmonių, kurioms leista taikyti sistemą, jiems patiektomis
prekėmis ir šių prekių patiekimu galutiniams vartotojams,
pereina įmonei, kuriai leista taikyti sistemą.
Specialią sistemą gali būti
leista taikyti tik tokioms įmonėms, kurių visą
apyvartą sudaro pajamos iš išnešiojamosios prekybos, kurią savo vardu
ir sąskaita vykdo prekybos agentai, jeigu visos įmonės
parduodamos prekės yra įtrauktos į iš anksto sudarytą
galutinio vartojimo etapo kainoraštį ir įmonė jas parduoda
tiesiogiai prekybos agentams, kurie savo ruožtu jas tiesiogiai perparduoda
galutiniams vartotojams.
Tarybos sprendimu 2004/738/EB[1] nukrypti leidžiančią
priemonę Portugalijos Respublikai iš pradžių leista taikyti iki
2009 m. gruodžio 31 d., paskui Tarybos sprendimu 2010/39/ES[2] ją vėl leista taikyti
iki 2012 m. gruodžio 31 d.
Dabartiniame prašyme Portugalijos Respublika
Komisijai pranešė, kad priežastys, kuriomis remdamasi Taryba
priėmė savo Sprendimą 2010/39/ES, tebegalioja ir paaiškino, kad
iki šiol taiko specialią priemonę ir įsitikino, kad ji yra labai
naudinga, kadangi ją taikant šiame sektoriuje supaprastinamas PVM
surinkimas ir užtikrinama veiksmingesnė PVM kontrolė.
Nukrypti leidžiančios priemonės
paprastai nustatomos ribotam laikui, kad būtų galima įvertinti,
ar speciali priemonė yra tinkama ir veiksminga. Remdamasi Portugalijos
Respublikos pateikta informacija, Komisija daro išvadą, kad aptariama
specialia priemone sudaromos lengvesnės sąlygos ir mokesčių
administratoriams, ir įmonėms, kadangi ji daugiausia taikoma labai
smulkiems mokesčių mokėtojams, neturintiems tinkamos
struktūros ar organizacinių gebėjimų, kad galėtų
laikytis PVM įstatyme nustatytų reikalavimų. Poveikis galutinio
vartojimo etape mokėtinų mokesčių sumai yra tik nežymus.
Todėl tikslinga pratęsti nukrypti leidžiančios priemonės
taikymo laikotarpį.
Vis dėlto bet koks pratęsimas
turėtų būti riboto laikotarpio, kad būtų galima
įvertinti, ar nepasikeitė sąlygos, kuriomis grindžiamos nukrypti
leidžiančios priemonės. Todėl nukrypti leidžiančios priemonės
taikymą siūloma pratęsti iki 2015 m. pabaigos ir paprašyti
Portugalijos Respublikos vėliausiai iki 2015 m. balandžio 1 d.
kartu su pratęsimo prašymu pateikti ataskaitą, kurioje, be kita ko,
būtų peržiūrėtas specialios priemonės taikymas, jeigu
jos taikymą būtų numatyta vėl pratęsti po 2015 m.
Pasiūlymo srityje galiojančios
nuostatos
Netaikoma.
Derėjimas su kitomis Sąjungos
politikos sritimis ir tikslais
Netaikoma.
2.           KONSULTACIJŲ SU
SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
Konsultacijos su suinteresuotosiomis
šalimis
Neaktualu.
Tiriamųjų duomenų rinkimas
ir naudojimas
Nepriklausomo tyrimo neprireikė.
Poveikio vertinimas
Pasiūlymu siekiama supaprastinti
mokesčio surinkimo tvarką, todėl jo poveikis gali būti
teigiamas tiek įmonėms, tiek administratoriams. Portugalijos
Respublika sprendimą įvardijo kaip tinkamą priemonę.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO
ASPEKTAI
Siūlomų veiksmų santrauka
Pasiūlymu siekiama leisti Portugalijos
Respublikai toliau taikyti priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB
168, 193 ir 250 straipsnių, ir tam tikroms įmonėms, kurioms
leista taikyti sistemą, nustatyti prievolę sumokėti PVM už
tarpinių prekybos agentų galutiniams vartotojams patiektas prekes,
suteikti joms teisę atskaityti prekybos agentų mokėtiną
arba sumokėtą PVM už nupirktas atitinkamas prekes ir perleisti joms
prekybos agentų prievolę pateikti PVM deklaraciją,
susijusią su tų įmonių prekybos agentams ir prekybos
agentų galutiniams vartotojams patiektomis prekėmis.
Nukrypti leidžiančios priemonės taikymą
ir būtinybę Portugalijos Respublika turi peržiūrėti ir apie
tai pranešti teikdama prašymą pratęsti jos galiojimą. Sprendimas
baigs galioti jame nurodytą dieną.
Teisinis pagrindas
2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos
direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio
bendros sistemos 395 straipsnio 1 dalis.
Subsidiarumo principas
Pasiūlymas priklauso išimtinei
Sąjungos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas.
Proporcingumo principas
Pasiūlymas atitinka proporcingumo
principą dėl toliau nurodytų priežasčių.
Šiuo sprendimu leidimas valstybei narei
suteikiamas jos pačios prašymu ir nėra privalomas.
Atsižvelgiant į ribotą nukrypti
leidžiančios priemonės taikymo sritį, speciali priemonė yra
proporcinga siekiamam tikslui.
Pasirinkta priemonė
Siūloma priemonė – Tarybos
sprendimas.
Kitos priemonės būtų netinkamos
dėl toliau nurodytų priežasčių.
Pagal Tarybos direktyvos 2006/112/EB 395
straipsnį nukrypti nuo bendrų PVM taisyklių galima tik Komisijos
pasiūlymu vieningai leidus Tarybai. Tarybos sprendimas yra vienintelė
tinkama priemonė, kadangi jis gali būti skirtas atskirai valstybei
narei.
4.           POVEIKIS BIUDŽETUI
Šis pasiūlymas neturės neigiamos
įtakos Sąjungos nuosaviems ištekliams, gaunamiems iš PVM.
5.           NEPRIVALOMI ELEMENTAI
Į pasiūlymą įtraukta
peržiūros ir laikinojo galiojimo išlyga.
2012/0314 (NLE)
Pasiūlymas
TARYBOS SPRENDIMAS
kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas
2010/39/ES leisti Portugalijos Respublikai taikyti priemonę, kuria
nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės
vertės mokesčio bendros sistemos 168, 193 ir 250 straipsnių
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2006 m.
lapkričio 28 d. Tarybos direktyvą 2006/112/EB dėl
pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos[3], ypač į jos 395
straipsnio 1 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos
pasiūlymą,
kadangi:
(1)
2012 m. balandžio 18 d. Komisijos
užregistruotu raštu Portugalijos Respublika paprašė leisti toliau taikyti
specialią priemonę, kurią anksčiau leista taikyti Tarybos
sprendimu 2010/39/ES[4]
ir kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB nuostatų,
reglamentuojančių teisę į atskaitą, asmens
prievolę sumokėti mokestį ir prievolę pateikti PVM
deklaraciją;
(2)
pagal Direktyvos 2006/112/EB 395 straipsnio
2 dalies antrą pastraipą Komisija 2012 m. birželio
1 d. raštu pranešė kitoms valstybėms narėms apie
Portugalijos prašymą. 2012 m. birželio 6 d. raštu Komisija
pranešė Portugalijai, kad turi visą prašymui įvertinti
būtiną informaciją;
(3)
Portugalijos taikoma priemone nukrypstama nuo
Direktyvos 2006/112/EB nuostatų, nes ja leidžiama taikyti specialią
neprivalomąją sistemą tam tikroms išnešiojamosios prekybos
sektoriuje veikiančioms įmonėms, kurios atitinka specialias
sąlygas ir kurioms kompetentingi mokesčių administratoriai
leidžia šią sistemą taikyti. Tos įmonės taiko specialų
verslo modelį ir savo prekes tiesiogiai parduoda tarpiniams prekybos
agentams, kurie savo ruožtu tas pačias prekes tiesiogiai perparduoda
galutiniams vartotojams;
(4)
specialia priemone nukrypstama nuo Direktyvos
2006/112/EB 168 straipsnio, kuriuo reglamentuojama apmokestinamojo asmens
teisė atskaityti PVM, mokėtiną už jo apmokestinamiesiems
sandoriams patiektas prekes ir suteiktas paslaugas, suteikiant šioms įmonėms
teisę atskaityti jų prekybos agentų mokėtiną arba
sumokėtą PVM už jiems patiektas atitinkamas prekes;
(5)
specialia priemone nukrypstama nuo Direktyvos
2006/112/EB 193 straipsnio, kuriuo reglamentuojama prievolė sumokėti
PVM, nustatant, kad įmonėms, kurioms taikoma sistema, tenka
prievolė sumokėti PVM už jų prekybos agentų galutiniams
vartotojams tiekiamas prekes;
(6)
specialia priemone nukrypstama nuo Direktyvos
2006/112/EB 250 straipsnio, kuriuo reglamentuojama prievolė pateikti PVM
deklaraciją, perkeliant prekybos agentų prievolę pateikti PVM
deklaraciją, susijusią su tų įmonių jiems patiektomis
prekėmis ir šių prekių patiekimu galutiniams vartotojams;
(7)
speciali priemonė gali būti taikoma tik
įmonėms, kurių visą apyvartą sudaro pajamos iš
išnešiojamosios prekybos, kurią savo vardu ir sąskaita vykdo prekybos
agentai, jeigu visos įmonių parduodamos prekės yra
įtrauktos į iš anksto sudarytą galutinio vartojimo etapo
kainoraštį ir įmonės jas parduoda tiesiogiai prekybos agentams,
kurie savo ruožtu jas tiesiogiai perparduoda galutiniams vartotojams;
(8)
taikant šią specialią sistemą
užtikrinama, kad mažmeninės prekybos etapu už šioms įmonėms
priklausančias parduotas prekes sumokamas PVM faktiškai būtų
sumokėtas į valstybės iždą, ir taip palengvinama mokestinio
sukčiavimo prevencija. Be to, ją taikant sudaromos lengvesnės
sąlygos mokesčių administratoriui, nes supaprastinama PVM
surinkimo tvarka ir sumažinamos su PVM susijusios prekybos agentų
prievolės;
(9)
atsižvelgiant į Portugalijos pateiktą
informaciją, dabartinį aptariamos specialios priemonės
taikymą pateisinanti teisinė ir faktinė padėtis nepakito ir
tebeegzistuoja. Todėl Portugalijai turėtų būti leista
toliau taikyti šią specialią priemonę tolesniu laikotarpiu, bet
ne ilgiau kaip iki 2015 m. gruodžio 31 d., kad būtų galima
peržiūrėti nukrypti leidžiančios priemonės
būtinybę ir veiksmingumą;
(10)
jeigu Portugalijos nuomone, priemonės
taikymą reikėtų vėl pratęsti po 2015 m., ne
vėliau kaip 2015 m. kovo 31 d. kartu su pratęsimo prašymu
Komisijai turėtų būti pateikta priemonės taikymo ataskaita,
kad Komisija turėtų pakankamai laiko išnagrinėti prašymą, o
Taryba priimti pasiūlymą, jeigu Komisija jį pateiktų;
(11)
nukrypti leidžianti priemonė turės tik
nežymų poveikį bendrai galutinio vartojimo etapu surenkamų
mokesčių sumai ir neturės neigiamo poveikio Sąjungos
nuosaviems ištekliams, gaunamiems iš pridėtinės vertės
mokesčio;
(12)
todėl Sprendimas 2010/39/ES turėtų
būti atitinkamai iš dalies pakeistas.
PRIĖMĖ ŠĮ
SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Sprendimo 2010/39/ES 4 straipsnis
pakeičiamas taip:
„4 straipsnis
1.
Šis sprendimas nustoja galioti 2015 m. gruodžio
31 d.
2.
Bet koks prašymas pratęsti šiame sprendime
numatytos specialios priemonės taikymą Komisijai pateikiamas ne
vėliau kaip 2015 m. kovo 31 d.
Prie tokio prašymo pridedama specialios priemonės taikymo ataskaita.“
2 straipsnis
Šis sprendimas taikomas nuo 2013 m.
sausio 1 d.
3 straipsnis
Šis sprendimas
skirtas Portugalijos Respublikai.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
[1]               OL L 325, 2004 10 28, p.
62.
[2]               OL L 19, 2010 1 23, p. 5.
[3]               OL L 347, 2006 12 11, p. 1.
[4]               OL L 19, 2010 1 23, p. 5.


title: Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl perviršinio deficito Bulgarijoje

text:
     LT

LT        LT
 ---pagebreak---      EUROPOS KOMISIJA

                                    Briuselis, 2010.7.6
                                    SEK(2010) 882 galutinis

                       Pasiūlymas

              TARYBOS SPRENDIMAS

           dėl perviršinio deficito Bulgarijoje

LT                                                            LT
 ---pagebreak---                                  AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

     1.       STABILUMO IR AUGIMO PAKTO TAIKYMAS DABARTINĖS KRIZĖS METU

     Šiuo metu daugelyje ES šalių valdžios sektoriaus biudžeto deficitas viršija Sutartyje nustatytą
     3 % BVP pamatinę vertę. Dažnai stiprus deficito bei skolos būklės pablogėjimas turi būti
     vertinamas turint omenyje beprecedentę 2008–2009 m. pasaulinę finansų krizę ir ekonomikos
     nuosmukį. Tam įtakos turi keli veiksniai. Pirma, dėl ekonomikos nuosmukio mažėja
     mokestinės pajamos ir didėja socialinių išmokų išlaidos (pvz., bedarbių pašalpos). Antra,
     pripažindama, kad biudžeto politika dabartinėje ypatingoje ekonominėje situacijoje vaidina
     svarbų vaidmenį, 2008 m. lapkričio mėn. Europos ekonomikos atkūrimo plane (EEAP), kurį
     gruodžio mėn. patvirtino Europos Vadovų Taryba, Komisija paragino imtis fiskalinių
     skatinamųjų priemonių. Plane numatyta, kad skatinamosios priemonės turi būti taikomos
     laiku, jos turi būti tikslinės, laikinos ir skirtingos įvairiose valstybėse narėse, atsižvelgiant į
     skirtingą šalių būklę valstybės finansų tvarumo ir konkurencingumo požiūriu, o pagerėjus
     ekonomikos sąlygoms jos turi būti panaikintos. Galiausiai kelios šalys ėmėsi priemonių
     finansų sektoriui stabilizuoti; kai kurios iš šių priemonių turėjo įtakos skolos būklei arba kelia
     didesnio deficito ir skolos riziką ateityje, nors tam tikras vyriausybės suteiktos paramos
     išlaidas ateityje būtų galima susigrąžinti.

     Pagal Stabilumo ir augimo paktą Komisija turi pradėti perviršinio deficito procedūrą (PDP),
     kai valstybės narės deficitas viršija 3 % BVP pamatinę vertę. Stabilumo ir augimo pakto
     2005 m. pakeitimais siekta užtikrinti, kad visuose perviršinio deficito procedūros etapuose
     būtų visų pirma atsižvelgiama į ekonomikos ir biudžeto aplinkybes. Taip Stabilumo ir augimo
     pakte numatyta struktūra, kuria palaikoma vyriausybės politika, skirta, atsižvelgiant į
     ekonominę padėtį, greitai atkurti patikimą biudžeto būklę, ir taip užtikrinamas ilgalaikis
     valstybės finansų tvarumas.

     2.       ANKSTESNI PERVIRŠINIO DEFICITO PROCEDŪROS VEIKSMAI

     Perviršinio deficito procedūra (PDP) nustatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo
     126 straipsnyje. Ši procedūra išaiškinta Tarybos reglamente (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio
     deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo1, kuris yra Stabilumo ir
     augimo pakto dalis.

     Pagal Sutarties 126 straipsnio 2 dalį Komisija turi stebėti, kaip laikomasi biudžetinės
     drausmės pagal šiuos du kriterijus: a) ar planuojamo arba faktinio valstybės biudžeto deficito
     santykis su bendruoju vidaus produktu (BVP) viršija 3 % pamatinę vertę (išskyrus atvejus, kai
     santykis smarkiai ir nuolat mažėjo ir pasiekė lygį, artimą pamatinei vertei; arba pamatinės
     vertės perviršis yra tik išimtinis ir laikinas, o santykis lieka artimas pamatinei vertei); ir b) ar
     valstybės skolos santykis su BVP viršija 60 % pamatinę vertę (išskyrus atvejus, kai tas
     santykis pakankamai mažėja ir tinkamu tempu artėja prie pamatinės vertės).

     1
            OL L 209, 1997 8 2, p. 6. Pranešime taip pat atsižvelgiama į 2009 m. lapkričio 10 d. ECOFIN tarybos
            patvirtintas „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo sąlygas bei stabilumo ir konvergencijos
            programų formos ir turinio gaires“, su kuriomis galima susipažinti adresu
            http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm.

LT                                                      2                                                         LT
 ---pagebreak---      126 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad, jei valstybė narė neatitina reikalavimų pagal vieną ar
     abu šiuos kriterijus, Komisija turi parengti pranešimą. Šiame pranešime taip pat turi būti
     „atsižvelgiama, ar bendrojo šalies biudžeto deficitas yra didesnis už valstybės investicijų
     išlaidas, be to, įvertinami ir kiti svarbūs veiksniai, įskaitant valstybės narės vidutinės trukmės
     ekonomikos ir biudžeto būklę“.

     Remdamasi duomenimis, kuriuos 2010 m. balandžio mėn. pateikė Bulgarijos valdžios
     institucijos2 ir vėliau patvirtino Eurostatas3, ir atsižvelgdama į Komisijos tarnybų 2010 m.
     pavasario prognozę, 2010 m. gegužės 12 d. Komisija priėmė pranešimą dėl Bulgarijos4 pagal
     Sutarties 126 straipsnio 3 dalį.

     Po to 2010 m. gegužės 27 d. pagal 126 straipsnio 4 dalį Ekonomikos ir finansų komitetas
     parengė nuomonę apie Komisijos pranešimą.

     3.       PERVIRŠINIO DEFICITO SUSIDARYMAS

     Remiantis 2010 m. balandžio mėn. Bulgarijos valdžios institucijų pateiktais duomenimis,
     2009 m. valdžios sektoriaus deficitas Bulgarijoje siekė 3,9 % BVP ir viršijo 3 % BVP
     pamatinę vertę. Komisijos pranešime pagal 126 straipsnio 3 dalį laikoma, kad deficitas
     nebuvo artimas 3 % BVP pamatinei vertei, bet pamatinės vertės viršijimas gali būti laikomas
     išimtiniu, kaip apibrėžta Sutartyje ir Stabilumo ir augimo pakte. Visų pirma jis susidarė dėl
     didelio ekonomikos nuosmukio, kaip apibrėžta Sutartyje ir Stabilumo ir augimo pakte,
     kadangi pasaulinė ekonomikos ir finansų krizė sudavė skaudų smūgį Bulgarijos ekonomikai,
     ir 2009 m. neigiamas metinis BVP augimo rodiklis pasiekė 5 %. Be to, pamatinės vertės
     viršijimą būtų galima laikyti laikinu. Komisijos tarnybų 2010 m. pavasario prognozėje,
     remiantis prielaida, kad politika nesikeis, numatoma, kad dėl ekonomikos stabilizavimosi ir
     2010 m. kovo mėn. pabaigoje vyriausybės paskelbtų fiskalinio konsolidavimo priemonių
     valdžios sektoriaus deficitas jau 2010 m. taps mažesnis už pamatinę vertę. 2010 m. birželio 22
     d. pateiktame pranešime Bulgarijos valdžios institucijos dar patikslino planuojamą 2010 m.
     deficitą, kuris patikslinus yra 3,8 % BVP, t. y. viršija pamatinę vertą ir nėra jai artimas.
     Sutartyje nustatytas deficito kriterijus nėra įvykdytas.

     2010 m. balandžio mėn. PDP pranešimo duomenimis bendroji valdžios sektoriaus skola
     išlieka gerokai mažesnė negu 60 % BVP pamatinė vertė ir 2009 m. sudarė 14,8 % BVP.
     Komisijos tarnybų 2010 m. pavasario prognozėje numatoma, kad skolos santykis didės 2010–
     2011 m., tačiau išliks mažesnis negu 19 % BVP. 2010 m. birželio 22 d. pateiktame pranešime
     Bulgarijos valdžios institucijos dar patikslino planuojamą 2010 m. skolą, kuri patikslinus yra
     15,3 % BVP. Sutartyje nustatytas skolos kriterijus įvykdytas.

     Pagal Sutarties ir Stabilumo ir augimo pakto nuostatas Komisija pranešime taip pat nagrinėjo
     svarbius veiksnius. Pagal Stabilumo ir augimo paktą priimant sprendimą dėl perviršinio
     deficito į juos galima atsižvelgti tik tuomet, jei deficitas atitinka dvigubą artumo pamatinei

     2
            Pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 479/2009 valstybės narės du kartus per metus turi teikti Komisijai
            savo planuojamų bei faktinių valdžios sektoriaus deficito ir skolos lygių ataskaitas. Naujausias
            Bulgarijos pranešimas pateiktas
            http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_
            notification_tables.
     3
            2010 m. balandžio 22 d. Eurostato pranešimas spaudai Nr. 55/2010.
     4
            Visi su PDP susiję Bulgarijai skirti dokumentai pateikti tinklavietėje
            http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm.

LT                                                        3                                                            LT
 ---pagebreak---      vertei ir laikinumo sąlygą. Bulgarijos atveju dviguba sąlyga nėra įvykdyta. Svarbūs veiksniai
     patys savaime šiuo atveju iš esmės yra palankūs.

     Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonė pagal Sutarties 126 straipsnio 4 dalį atitinka
     Komisijos pranešime pagal 126 straipsnio 3 dalį pateiktą vertinimą dėl perteklinio deficito.

     Atsižvelgdama į savo pranešimą pagal 126 straipsnio 3 dalį ir Ekonomikos ir finansų komiteto
     nuomonę pagal 126 straipsnio 4 dalį, Komisija laikosi nuomonės, kad Bulgarijoje yra
     perviršinis deficitas. Ši Komisijos nuomonė, priimta 2010 m. gegužės 12 d. pagal 126
     straipsnio 5 dalį, yra skirta Tarybai. Komisija siūlo, kad Taryba priimtų atitinkamą sprendimą
     pagal 126 straipsnio 6 dalį. Be to, Komisija teikia Tarybai rekomendaciją dėl Tarybos
     rekomendacijos Bulgarijai pagal 126 straipsnio 7 dalį siekiant ištaisyti perviršinio deficito
     padėtį.

     4.       REKOMENDACIJOS DĖL PERVIRŠINIO DEFICITO PADĖTIES IŠTAISYMO

     Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 4 dalį Tarybos rekomendacijoje
     pagal 126 straipsnio 7 dalį turi būti nustatytas ne ilgesnis kaip šešių mėnesių laikotarpis, per
     kurį atitinkama valstybė narė turi imtis veiksmingų priemonių perviršiniam deficitui ištaisyti
     ir terminas, per kurį reikia ištaisyti perviršinį deficitą, o „ištaisymas turėtų būti užbaigtas per
     metus nuo tokio deficito nustatymo, nebent atsirastų ypatingų aplinkybių“. Reglamento 2
     straipsnio 6 dalyje nustatyta, kad sprendžiant, ar egzistuoja ypatingos aplinkybės, reikia
     atsižvelgti į svarbius veiksnius, aptartus Komisijos pranešime pagal Sutarties 126 straipsnio 3
     dalį. Reglamento 3 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad rekomendacijoje Taryba nurodo, kad,
     „siekiant ištaisyti perviršinį deficitą per rekomendacijoje nustatytą terminą, valstybė narė turi
     pasiekti minimalų metinį kiekvienam ciklui pritaikyto balanso pagerėjimą, kurio etalonas būtų
     ne mažiau kaip 0,5 % BVP, atėmus vienkartines ir laikinąsias priemones“.

     Bulgarijos atveju laikoma, kad svarbūs veiksniai, kurie paaiškinti Reglamento (EB) Nr.
     1467/97 2 straipsnio 3 dalyje ir kuriuos Komisija išnagrinėjo pranešime pagal 124 straipsnio 3
     dalį, yra palankūs. Vis dėlto tai nereiškia, kad yra ypatingų aplinkybių, dėl kurių būtų galima
     nesilaikyti standartinio deficito ištaisymo termino. Visų pirma, Komisijos tarnybų 2010 m.
     pavasario prognozėje numatoma, kad po smarkaus susitraukimo 2009 m. dėl pasaulinės
     ekonomikos ir finansų krizės realiojo BVP augimas turėtų palaipsniui atsigauti ir iki 2011 m.
     pasiekti 2,7 %. 2010 m. balandžio mėn. PDP pranešime Bulgarijos valdžios institucijos tikisi,
     kad jau 2010 m. valdžios sektoriaus biudžeto deficitas bus mažesnis už pamatinę vertę ir sieks
     2 % BVP, o tai pasiekti padės atsigavęs realiojo BVP augimas (iki 1 %) ir nuo 2010 m. kovo
     31 d. pradėtas taikyti papildomas 2 ¼ % BVP dydžio konsolidavimo priemonių paketas.
     Remiantis prielaida, kad politika nesikeis, tikintis, kad ekonomikos augimo perspektyva
     palaipsniui gerės, ir pagal atsargų paskelbtų konsolidavimo priemonių poveikio biudžetui
     įvertinimą, Komisijos tarnybų 2010 m. pavasario prognozėje numatoma, kad valdžios
     sektoriaus biudžeto deficitas 2010 m. sumažės iki 2,8 %, o 2011 m. – iki 2,2 %. Birželio mėn.
     Bulgarijos valdžios institucijos atliko metų vidurio 2010 m. biudžeto tikslinimą ir padidino
     planuotą valdžios sektoriaus deficitą iki 3,8 % BVP. Tikslinimas buvo inicijuotas dėl labai
     sumažėjusių numatomų valdžios sektoriaus pajamų, atsižvelgus į labai nepalankius pirmųjų
     kelių 2010 m. mėnesių mokesčių duomenis. Tikslinimo tikslas – užtikrinti tinkamą
     automatinių stabilizatorių veikimą ir tiksliau atspindėti šalies ir tarptautines ekonomines
     problemas. Remiantis Komisijos tarnybų prognoze ir naujausiais biudžeto ir ekonomikos
     pokyčiais, Bulgarijos valdžios institucijos turėtų vengti, kad 2010 m. deficitas viršytų 3,8 %

LT                                                   4                                                     LT
 ---pagebreak---      BVP, ir ištaisyti perviršinį deficitą ne vėliau kaip 2011 m.; tai reiškia, kad tais metais reikės
     struktūrinių konsolidavimo priemonių, kurios siektų maždaug ¾ procentinio punkto BVP.

     Netikėtai didelis 2009 m. deficitas bei neigiamas nuosmukio poveikis biudžetui, atrodo, taip
     pat yra susijęs su procedūriniais išlaidų planavimo ir vykdymo kontrolės taikant kaupimo
     principą trūkumais. Dideli mokėjimų įsipareigojimai, numatyti sutarčių, kurias pasirašė
     ankstesnė vyriausybė prieš 2009 m. liepos mėn. rinkimus, prieduose biudžete numatyti
     nebuvo, todėl biudžeto būklė dar labiau pablogėjo. Neigiami rezultatai taip pat reiškia, kad
     neseniai buvusiu ekonomikos pakilimu nebuvo tinkamai pasinaudota siekiant pradėti esmines
     reformas, kuriomis būtų siekiama didinti viešųjų išlaidų veiksmingumą. Dėl labai aktyvios
     ekonominės veiklos ir ekonomikos augimo, kuriam buvo būdingos didelės mokestinės
     pajamos, Bulgarija prieš krizę gavo dideles neplanuotas pajamas. Tačiau dalis šių neplanuotai
     gautų pajamų užuot jas visas atidėjus taupymui, buvo panaudotos palyginti smarkiai ad hoc
     padidintoms pensijoms ir viešojo sektoriaus atlyginimams finansuoti, viršijant padidėjusį
     našumą, taip pat mokesčių ir socialinio draudimo įmokų tarifams mažinti.

     Kadangi trejų metų biudžeto planavimo perspektyvos vidutinės trukmės fiskalinė sistema
     buvo neprivalomo pobūdžio ir trūko veiksmingų išlaidų kontrolės priemonių ir išlaidų
     taisyklių, fiskalinė būklė netapo dar stipresne, kad galėtų toliau švelninti neigiamas
     nuosmukio poveikis valstybės finansams. Be to, pagal esamą biudžeto sistemą vyriausybei
     suteikiamos tam tikros diskrecinės išlaidų tvirtinimo galios, dėl to mažėja fiskalinis
     skaidrumas ir atskaitomybė. Dėl nevykdomų sveikatos sektoriaus reformų ne kartą buvo
     susikaupę ligoninių įsiskolinimai, todėl buvo viršytos numatytos išlaidos. Vėliau sumažinus
     pensijų įmokų dydį bei padidinus pensijas ir trūkstant reformos kompensacinių priemonių,
     gerokai padidėjo išlaidos pensijoms ir kilo pavojus sistemos tvarumui. Vykdant švietimo
     sistemos ir viešojo administravimo reformas būtų prisidėta prie administracinių gebėjimų bei
     įgūdžių tobulinimo ir viešųjų išlaidų veiksmingumo didinimo, ir taip būtų pasiektas
     reikalingas biudžeto konsolidavimas.

     Siekiant vykdyti griežtesnę priežiūrą pagal PDP, kuri būtina dėl perviršinio deficito ištaisymo
     termino, reikės reguliariai ir laiku stebėti pažangą, padarytą įgyvendinant fiskalinio
     konsolidavimo strategiją, kad perviršinis deficitas būtų panaikintas. Todėl, kol nebus
     nutraukta perviršinio deficito procedūra, atnaujintoje Bulgarijos konvergencijos programoje
     šiam klausimui galėtų būti skirtas atskiras skyrius.

LT                                                  5                                                    LT
 ---pagebreak---                              Pagrindinės makroekonominės ir biudžeto projekcijos
                                                         2007        2008   2009     2010     2011     2012     2013
                                                                                nėra     nėra
                  Realusis BVP (pokytis %)                6,2        6,0    -5,0      0,0      2,7     duom     duom
                                                                                enų      enų
                                                                                nėra     nėra
                 Gamybos apimties atotrūkis1,2
                                                          4,3        5,0    -2,9     -4,8      -4,0    duom     duom
                   (% potencialiojo BVP)
                                                                                enų      enų
                                                                                nėra     nėra
                 Valdžios sektoriaus balansas
                                                          0,1        1,8    -3,9     -2,8      -2,2    duom     duom
                          (% BVP)
                                                                                enų      enų
                                                                                nėra     nėra
                       Pirminis balansas
                                                          1,1        2,7    -3,1     -2,0      -1,4    duom     duom
                           (% BVP)
                                                                                enų      enų
                                                                                nėra     nėra
            Pagal ciklą pakoreguotas balansas1
                                                          -1,5       0,0    -2,8     -1,1      -0,8    duom     duom
                         (% BVP)
                                                                                enų      enų
                                                                                nėra     nėra
                     Struktūrinis balansas3
                                                          1,8        0,0    -2,8     -1,1      -0,8    duom     duom
                           (% BVP)
                                                                                enų      enų
                                                                                nėra     nėra
            Bendroji valdžios sektoriaus skola
                                                          18,2       14,1   14,8     17,4      18,8    duom     duom
                        (% BVP)
                                                                                enų      enų
     Pastabos:
     1
       Programose nurodytas gamybos apimties atotrūkis ir pagal ciklą pakoreguotas balansas pagal Komisijos tarnybų
     perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija.
     2
       Remiantis potencialiojo augimo apskaičiavimais: 3,4 %, 3,1 % ir 2,9 % 2009–2011 m.
     3
       Pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. Naujausioje programoje ir
     Komisijos tarnybų rudens prognozėje vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių nenumatyta.

     Šaltinis:
     Komisijos tarnybų 2010 m. pavasario prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

LT                                                               6                                                        LT
 ---pagebreak---                                                 Pasiūlymas

                                        TARYBOS SPRENDIMAS

                                    dėl perviršinio deficito Bulgarijoje

     EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

     atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 126 straipsnio 6 dalį,

     atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

     atsižvelgdama į Bulgarijos pastabas,

     kadangi:

     (1)    Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnį valstybės narės vengia
            perviršinio valdžios sektoriaus deficito.

     (2)    Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai –
            priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir dideliam tvariam augimui,
            leidžiančiam kurti naujas darbo vietas.

     (3)    Pagal Sutarties 126 straipsnyje nustatytą perviršinio deficito procedūrą (PDP), kuri
            išaiškinta Tarybos reglamente (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros
            įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo5 (kuris yra Stabilumo ir augimo pakto
            dalis), numatyta priimti sprendimą dėl perviršinio deficito. Prie Sutarties pridėtame
            Protokole dėl perviršinio deficito procedūros nustatomos papildomos nuostatos,
            susijusios su PDP įgyvendinimu. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 479/20096 nustatytos
            išsamios taisyklės ir apibrėžtys, susijusios su minėto protokolo nuostatų taikymu.

     (4)    Stabilumo ir augimo pakto 2005 m. reforma siekta stiprinti jo veiksmingumą,
            ekonominius pagrindus ir užtikrinti valstybės finansų ilgalaikį tvarumą. Ja siekta
            užtikrinti, kad visuose perviršinio deficito procedūros (PDP) etapuose būtų visų pirma
            atsižvelgta į ekonomikos ir biudžeto aplinkybes. Taip Stabilumo ir augimo pakte
            numatyta struktūra, kuria palaikoma vyriausybės politika, skirta greitai atkurti
            patikimą biudžeto būklę atsižvelgiant į ekonominę padėtį.

     (5)    Sutarties 126 straipsnio 5 dalyje reikalaujama, kad Komisija pateiktų Tarybai
            nuomonę, jeigu Komisija mano, kad valstybėje narėje yra susidaręs arba gali
            susidaryti perviršinis deficitas. Atsižvelgdama į savo pranešimą pagal 126 straipsnio 3

     5
            OL L 209, 1997 8 2, p. 6.
     6
            OL L 145, 2009 6 10, p. 1

LT                                                   7                                                LT
 ---pagebreak---            dalį ir Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę pagal 126 straipsnio 4 dalį, Komisija
           padarė išvadą, kad Bulgarijoje yra susidaręs perviršinis deficitas. Todėl [2010 m.
           liepos 6 d.] Komisija tokią nuomonę dėl Bulgarijos7 pateikė Tarybai.

     (6)   Sutarties 126 straipsnio 6 dalyje nustatyta, kad Taryba, prieš priimdama sprendimą, ar
           yra susidaręs perviršinis deficitas, turėtų apsvarstyti ir nuodugniai įvertinti visas
           pastabas, kurias atitinkama valstybė narė pageidauja pateikti. Bulgarijos atveju, atlikus
           bendrą vertinimą, daromos šios išvados.

     (7)   Remiantis 2010 m. balandžio mėn. Bulgarijos valdžios institucijų pateiktais
           duomenimis, 2009 m. valdžios sektoriaus deficitas Bulgarijoje siekė 3,9 % BVP ir
           viršijo 3 % BVP pamatinę vertę. Deficitas nebuvo artimas 3 % BVP pamatinei vertei,
           tačiau pamatinės vertės viršijimas gali būti laikomas išimtiniu, kaip apibrėžta Sutartyje
           ir Stabilumo ir augimo pakte. Visų pirma jis susidarė dėl didelio ekonomikos
           nuosmukio, kaip apibrėžta Sutartyje ir Stabilumo ir augimo pakte, kadangi pasaulinė
           ekonomikos ir finansų krizė sudavė skaudų smūgį Bulgarijos ekonomikai, ir 2009 m.
           neigiamas metinis BVP augimo rodiklis pasiekė 5 %. Komisijos tarnybų 2010 m.
           pavasario prognozėje numatoma, kad dėl ekonomikos stabilizavimosi ir vyriausybės
           vykdomų fiskalinio konsolidavimo priemonių valdžios sektoriaus deficitas jau
           2010 m. taptų mažesnis už pamatinę vertę. Tačiau remiantis patikslintu 2010 m.
           siektinu deficito rodikliu (2010 m. birželio 22 d. Bulgarijos valdžios institucijų
           pranešimo duomenimis – 3,8 % BVP), kuris gerokai viršija Komisijos tarnybų
           pavasario prognozėje numatytus 2,8 % BVP, pamatinės vertės viršijimas gali nebūti
           laikinas. Sutartyje nustatytas deficito kriterijus nėra įvykdytas.

     (8)   Remiantis 2010 m. balandžio mėn. Bulgarijos valdžios institucijų pateiktais
           duomenimis bendroji valdžios sektoriaus skola išlieka gerokai mažesnė negu 60 %
           BVP pamatinė vertė ir 2009 m. sudarė 14,8 % BVP. Komisijos tarnybų 2010 m.
           pavasario prognozėje numatoma, kad skolos santykis didės 2010–2011 m., tačiau
           išliks mažesnis negu 19 % BVP. 2010 m. birželio 22 d. pateiktame pranešime
           Bulgarijos valdžios institucijos dar patikslino planuojamą 2010 m. skolą, kuri
           patikslinus yra 15,3 % BVP. Sutartyje nustatytas skolos kriterijus įvykdytas.

     (9)   Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 2 straipsnio 4 dalį, priimant Tarybos
           sprendimą dėl perviršinio deficito pagal 126 straipsnio 6 dalį, į svarbius veiksnius
           galima atsižvelgti tik tuomet, jeigu visapusiškai laikomasi dvigubos sąlygos – kad
           deficitas išliktų artimas pamatinei vertei ir pamatinės vertės perviršis būtų laikinas.
           Bulgarijos atveju ši dviguba sąlyga nėra įvykdyta. Todėl priimant šį sprendimą į
           svarbius veiksnius neatsižvelgiama,

     7
           Visi su PDP susiję Bulgarijai skirti dokumentai pateikti tinklavietėje
           http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm.

LT                                                      8                                              LT
 ---pagebreak---      PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

                                               1 straipsnis

     Atlikus bendrą vertinimą nustatyta, kad Bulgarijoje yra perviršinis deficitas.

                                               2 straipsnis

     Šis sprendimas skirtas Bulgarijos Respublikai.

     Priimta Briuselyje,

                                                  Tarybos vardu
                                                  Pirmininkas

LT                                                    9                               LT


Svarbus teisinis pranešimas

|

52008PC0678

Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl leidimo pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra arba jie pagaminti iš genetiškai modifikuotų T45 aliejinių rapsų (ACS-BNØØ8-2), atsiradusių pagal Europos parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 komercializuojant šiuos aliejinius rapsus trečiosiose šalyse iki 2005 m.  /* KOM/2008/0678 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 30.10.2008KOM(2008) 678 galutinisPasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl leidimo pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra arba jie pagaminti iš genetiškai modifikuotų T45 aliejinių rapsų (ACS-BNØØ8-2), atsiradusių pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 komercializuojant šiuos aliejinius rapsus trečiosiose šalyse iki 2005 m.(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPridedamas Tarybos sprendimo pasiūlymas yra susijęs su maisto produktais ir pašarais, kurių sudėtyje yra arba jie pagaminti iš genetiškai modifikuotų T45 aliejinių rapsų ir dėl kurių pateikimo rinkai 2005 m. spalio 28 d. Bayer CropScience AG kompetentingai Jungtinės Karalystės institucijai pateikė prašymą pagal Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų.Pridedamas pasiūlymas taikomas ir kitų produktų, kurių sudėtyje yra T45 aliejinių rapsų ir kurių paskirtis yra tokia pat kaip kitų aliejinių rapsų, išskyrus auginimui skirtus rapsus, pateikimui rinkai.Prašyme ir pranešimuose Komisijai pareiškėjas nurodė, kad T45 aliejinių rapsų komercializacija buvo nutraukta pasibaigus 2005 m. sėjos sezonui.Todėl prašyme nurodomas vienintelis tikslas – gauti leidimą anksčiau trečiosiose šalyse užaugintus T45 aliejinius rapsus palikti rinkoje.2008 m. kovo 5 d. Europos maisto saugos tarnyba pateikė palankią nuomonę pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 6 ir 18 straipsnius ir padarė išvadą, kad nėra tikėtina, jog prašyme aprašytų produktų, kurių sudėtyje yra arba jie pagaminti iš T45 aliejinių rapsų, pateikimas rinkai turės nepageidaujamą poveikį žmonių ar gyvūnų sveikatai ar aplinkai.Atsižvelgiant į šias aplinkybes, Komisijos sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti Bendrijos rinkai produktus, kurių sudėtyje yra arba jie pagaminti iš genetiškai modifikuotų T45 aliejinių rapsų, projektas 2008 m. liepos 14 d. buvo pateiktas balsavimui Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniam komitetui. Komitetas nuomonės nepateikė: dešimt valstybių narių (146 balsai) balsavo už, dvylika valstybių narių (167 balsai) balsavo prieš, penkios valstybės narės (32 balsai) susilaikė.Todėl pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnio 2 dalį ir Tarybos sprendimo 1999/468/EB su pakeitimais, padarytais Tarybos sprendimu 2006/512/EB, 5 straipsnį Komisija turi pateikti Tarybai pasiūlymą dėl priemonių, kurių reikia imtis (Taryba kvalifikuota balsų dauguma turi priimti sprendimą per tris mėnesius), ir informuoti Parlamentą.PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl leidimo pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra arba jie pagaminti iš genetiškai modifikuotų T45 aliejinių rapsų (ACS-BNØØ8-2), atsiradusių pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 komercializuojant šiuos aliejinius rapsus trečiosiose šalyse iki 2005 m.(Tekstas autentiškas tik vokiečių kalba)(Tekstas svarbus EEE)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų[1], ypač į jo 7 straipsnio 3 dalį ir 19 straipsnio 3 dalį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi:(1) 2005 m. spalio 28 d. Bayer CropScience AG kompetentingai Jungtinės Karalystės institucijai pateikė prašymą pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 5 ir 17 straipsnius dėl maisto produktų, maisto ingredientų ir pašarų, kurių sudėtyje yra arba jie pagaminti iš T45 aliejinių rapsų, pateikimo rinkai.(2) Prašyme taip pat prašoma leisti pateikti rinkai kitus produktus, kurių sudėtyje yra T45 aliejinių rapsų ir kurių paskirtis yra tokia pat kaip kitų aliejinių rapsų, išskyrus auginimui skirtus rapsus. Todėl pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 5 straipsnio 5 dalį ir 17 straipsnio 5 dalį jame pateikiami duomenys ir informacija, kurių reikalaujama pagal 2001 m. kovo 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/18/EB dėl genetiškai modifikuotų organizmų apgalvoto išleidimo į aplinką ir panaikinančios Tarybos direktyvą 90/220/EB[2] III ir IV priedus, bei informacija ir išvados apie pagal Direktyvos 2001/18/EB II priede nustatytus principus atliktą rizikos vertinimą.(3) 2007 m. balandžio 17 d. Bayer CropScience AG Komisijai pateikė paraišką pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 8 straipsnio 4 dalį ir 20 straipsnio 4 dalį dėl leidimo esamiems produktams, pagamintiems iš T45 aliejinių rapsų (maisto priedai ir pašarinės žaliavos, pagamintos iš T45 aliejinių rapsų).(4) Prašymuose ir pranešimuose Komisijai pareiškėjas nurodė, kad T45 aliejinių rapsų komercializacija buvo nutraukta pasibaigus 2005 m. sėjos sezonui.(5) Todėl prašymuose nurodomas vienintelis tikslas – gauti leidimą anksčiau trečiosiose šalyse užaugintus T45 aliejinius rapsus palikti rinkoje.(6) 2008 m. kovo 5 d. Europos maisto saugos tarnyba (toliau – EMST) pateikė vieną išsamiai pagrįstą palankią nuomonę dėl abiejų paraiškų pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 6 ir 18 straipsnius ir padarė išvadą, kad nėra tikėtina, jog pateikus rinkai produktus, kurių sudėtyje yra arba jie pagaminti iš T45 aliejinių rapsų, aprašytų prašymuose (toliau – produktai), bus padarytas nepageidaujamas poveikis žmonių ar gyvūnų sveikatai ar aplinkai, jei jie bus naudojami pagal paskirtį. Pateikdama nuomonę EMST apsvarstė visus konkrečius konsultuojantis su nacionalinėmis kompetentingomis institucijomis valstybių narių iškeltus klausimus ir problemas, kaip nustatyta šio reglamento 6 straipsnio 4 dalyje ir 18 straipsnio 4 dalyje.(7) Visų pirma EMST padarė išvadą, kad tolesni gyvūnų saugos tyrimai su maistu ir (arba) pašarais (pvz., 90 dienų toksiškumo tyrimas su žiurkėmis) nereikalingi, nes nenustatyta jokių biologiškai svarbių T45 aliejinių rapsų sudėties ir agronominių pakitimų, išskyrus rastą PAT baltymą.(8) EMST savo nuomonėje padarė išvadą, kad pareiškėjo pateiktas aplinkos stebėsenos planas, kurį sudaro bendrosios priežiūros planas, atitinka numatytą produktų naudojimo paskirtį. Tačiau, atsižvelgdama į aliejinių rapsų sėklų fizines savybes ir transportavimo būdus, EMST rekomendavo turėti atitinkamų valdymo sistemų, kad kiek įmanoma būtų sumažinti transgeninių aliejinių rapsų atsitiktiniai nuostoliai ir nubyrėjimas juos transportuojant, laikant, tvarkant ir apdorojant. Pareiškėjo pateiktas stebėsenos planas buvo pakeistas, atsižvelgiant į EMST rekomendaciją.(9) Siekiant stebėti T45 aliejinių rapsų laipsnišką išnykimą, reikėtų reguliariai pranešti apie jų buvimą importuojamuose produktuose.(10) Atsižvelgiant į šiuos svarstymus, tikslinga išduoti leidimą rinkoje palikti produktus, kuriuose yra T45 aliejinių rapsų, atsiradusių komercializuojant T45 aliejinių rapsų sėklas trečiosiose šalyse iki 2005 m.(11) Kaip numatyta 2004 m. sausio 14 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 65/2004, nustatančiame genetiškai modifikuotų organizmų unikalių identifikatorių sudarymo ir priskyrimo sistemą[3], kiekvienam GMO turėtų būti priskirtas unikalus identifikatorius.(12) Remiantis EMST nuomone, maisto produktams, maisto ingredientams ir pašarams, kurių sudėtyje yra arba jie pagaminti iš T45 aliejinių rapsų, netaikomi jokie specialūs ženklinimo reikalavimai, išskyrus nustatytuosius Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 13 straipsnio 1 dalyje ir 25 straipsnio 2 dalyje. Tačiau, siekiant užtikrinti produktų naudojimą pagal šiuo sprendimu leidžiamą paskirtį, pašarų, kurių sudėtyje yra GMO, ir kitų nei maistas ir pašarai produktų, kurių sudėtyje yra GMO, kuriems naudoti prašoma leidimo, ženklinimas turėtų būti papildytas aiškiu nurodymu, kad nagrinėjamieji produktai neturi būti naudojami auginimui.(13) EMST nuomonė taip pat negali būti pagrindas taikyti specialias teikimo rinkai ir (arba) specialias naudojimo ir tvarkymo sąlygas ar apribojimus, įskaitant jau pateiktų rinkai produktų stebėsenos reikalavimus, ar specialias Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 6 straipsnio 5 dalies e punkte ir 18 straipsnio 5 dalies e punkte nurodytas konkrečių ekosistemų (aplinkos) ir (arba) geografinių regionų apsaugos sąlygas.(14) Visa reikiama informacija dėl produktų leidimų turėtų būti įrašoma į Bendrijos genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų registrą, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 1829/2003.(15) 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1830/2003 dėl genetiškai modifikuotų organizmų ir iš jų pagamintų maisto produktų ir pašarų susekamumo ir ženklinimo ir iš dalies keičiančio Direktyvą 2001/18/EB[4] 4 straipsnio 6 dalyje nustatyti ženklinimo reikalavimai produktams, kurie susideda iš GMO arba kurių sudėtyje yra GMO.(16) Pagal 2003 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento Nr. 1946/2003 dėl genetiškai modifikuotų organizmų tarpvalstybinio judėjimo[5] 9 straipsnio 1 dalį ir 15 straipsnio 2 dalies c punktą apie šį sprendimą per Biologinės saugos informacijos rinkimo, apdorojimo ir skleidimo centrą turėtų būti pranešta Biologinės įvairovės konvencijos Kartagenos biosaugos protokolą pasirašiusioms šalims.(17) Dėl šiame sprendime numatytų priemonių buvo konsultuotasi su pareiškėju.(18) Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas nepateikė nuomonės per Komiteto pirmininko nustatytą terminą,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnis Genetiškai modifikuotas organizmas ir unikalus identifikatoriusŠio sprendimo priedo b punkte nurodytiems genetiškai modifikuotiems T45 aliejiniams rapsams ( Brassica napus L.) yra priskiriamas unikalus identifikatorius ACS-BNØØ8-2, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 65/2004.2 straipsnisLeidimai1. Šio sprendimo tikslas – duoti leidimą palikti rinkoje 2 punkte nurodytus produktus, kuriuose yra ACS-BNØØ8-2 aliejinių rapsų, atsiradusių iki 2005 m. tiesiogiai ar netiesiogiai komercializuojant ACS-BNØØ8-2 aliejinių rapsų sėklas trečiosiose šalyse.2. Leidimai Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 4 straipsnio 2 dalyje ir 16 straipsnio 2 dalyje nurodytais tikslais, laikantis šiame sprendime nurodytų sąlygų, suteikiami toliau nurodytiems produktams:a) maisto produktams ir maisto ingredientams, kurių sudėtyje yra arba jie pagaminti iš ACS-BNØØ8-2 aliejinių rapsų;b) pašarams, kurių sudėtyje yra arba jie pagaminti iš ACS-BNØØ8-2 aliejinių rapsų;c) kitiems nei maistas ir pašarai produktams, kurių sudėtyje yra ACS-BNØØ8-2 aliejinių rapsų ir kurių paskirtis yra tokia pat kaip kitų aliejinių rapsų, išskyrus auginimui skirtus rapsus.3 straipsnis Ženklinimas1. Laikantis Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 13 straipsnio 1 dalyje bei 25 straipsnio 2 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 1830/2003 4 straipsnio 6 dalyje nustatytų ženklinimo reikalavimų, „organizmo pavadinimas“ yra „aliejiniai rapsai“.2. Žodžiai „neskirti auginimui“ turi būti parašyti 2.2 straipsnio b ir c punktuose nurodytų produktų, kurių sudėtyje yra ACS-BNØØ8-2 aliejinių rapsų, etiketėje ir prie tokių produktų pridedamuose dokumentuose.4 straipsnis Poveikio aplinkai stebėsena1. Leidimo turėtojas užtikrina, kad būtų parengtas ir įgyvendintas šio sprendimo priedo h punkte nurodytas poveikio aplinkai stebėsenos planas.2. Leidimo turėtojas pateikia Komisijai nustatytos stebėsenos veiklos įgyvendinimo ir rezultatų metines ataskaitas.5 straipsnis Laipsniško išnykimo stebėsena1. Leidimo turėtojas užtikrina, kad būtų imami ir tiriami aliejinių rapsų, importuojamų į Europos Sąjungą iš trečiųjų šalių, kuriose ACS-BNØØ8-2 aliejinių rapsų sėklos buvo komercializuojamos iki 2005 m., siuntų mėginiai, siekiant nustatyti, ar jose yra ACS-BNØØ8-2 aliejinių rapsų.2. Aliejinių rapsų mėginių ėmimo metodas turi būti pripažintas tarptautiniu mastu. Tyrimas atliekamas tinkamai akredituotoje laboratorijoje, taikant šio sprendimo priede nurodytą patvirtintą aptikimo metodą.3. Leidimo turėtojas pateikia Komisijai ACS-BNØØ8-2 aliejinių rapsų buvimo stebėsenos veiklos metines ataskaitas kartu su 4 straipsnio 2 dalyje nurodytomis ataskaitomis.6 straipsnisBendrijos registrasŠio sprendimo priede nurodyta informacija įrašoma į Bendrijos genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų registrą, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 28 straipsnyje.7 straipsnisLeidimo turėtojasLeidimo turėtojas yra Bayer CropScience AG.8 straipsnisGaliojimasŠis sprendimas taikomas 10 metų nuo pranešimo apie jį dienos.9 straipsnisAdresatasŠis sprendimas skirtas Bayer CropScience AG, Alfred-Nobel-Strasse 50, D - 40789 Monheim am Rhein, Vokietija.Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkasPRIEDASa) Pareiškėjas ir leidimo turėtojas:Pavadinimas: Bayer CropScience AGAdresas: Alfred-Nobel-Strasse 50, D – 40789 Monheim am Rhein, Vokietijab) Produktų kilmė ir specifikacija:(1) maisto produktai ir maisto ingredientai, kurių sudėtyje yra arba jie pagaminti iš ACS-BNØØ8-2 aliejinių rapsų,(2) pašarai, kurių sudėtyje yra arba jie pagaminti iš ACS-BNØØ8-2 aliejinių rapsų,(3) kiti nei maistas ir pašarai produktai, kurių sudėtyje yra ACS-BNØØ8-2 aliejinių rapsų ir kurių paskirtis yra tokia pat kaip kitų aliejinių rapsų, išskyrus auginimui skirtus rapsus.Prašyme aprašyti genetiškai modifikuoti ACS-BNØØ8-2 aliejiniai rapsai išreiškia PAT baltymą, kuris suteikia toleranciją amonio gliufosinato herbicidui.c) Ženklinimas:(1) Laikantis Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 13 straipsnio 1 dalyje bei 25 straipsnio 2 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 1830/2003 4 straipsnio 6 dalyje nustatytų specialių ženklinimo reikalavimų, „organizmo pavadinimas“ yra „aliejiniai rapsai“.(2) Žodžiai „neskirti auginimui“ turi būti parašyti šio sprendimo 2.2 straipsnio b ir c punktuose nurodytų produktų, kurių sudėtyje yra ACS-BNØØ8-2 aliejinių rapsų, etiketėje ir prie tokių produktų pridedamuose dokumentuose.d) Aptikimo metodas:-  konkretaus įvykio realiojo laiko PGR pagrįstas metodas, taikomas ACS-BNØØ8-2 aliejinių rapsų kiekybiniam vertinimui atlikti,-  įteisintas sėkloms Bendrijos etaloninės laboratorijos, įkurtos Reglamentu (EB) Nr. 1829/2003, paskelbtas adresu http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm,-  etaloninė medžiaga – AOCS 0208-A, kurią galima rasti „American Oil Chemists Society“ (AOCS) interneto svetainėje adresu http://www.aocs.org/tech/crm/bayer_canola.cfm.e) Unikalus identifikatorius:ACS-BNØØ8-2f) Informacija, kurios reikalaujama pagal Biologinės įvairovės konvencijos Kartagenos biosaugos protokolo II priedą:Biologinės saugos informacijos rinkimo, apdorojimo ir skleidimo centras, įrašo Nr.: žr. [ užpildyti gavus pranešimą ]g) Produktų pateikimo rinkai, naudojimo arba tvarkymo sąlygos arba ribojimai:Nereikalaujama.h) Stebėsenos planasDirektyvos 2001/18/EB VII priede nurodytas poveikio aplinkai stebėsenos planas[Nuoroda: internete paskelbtas planas ]i) Rinkai pateikto žmonėms vartoti skirto maisto stebėsenos reikalavimaiNereikalaujama.Pastaba: nuorodos į susijusius dokumentus laikui bėgant gali keistis. Visuomenė su šiais pakeitimais galės susipažinti nuolat atnaujinamame Bendrijos genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų registre. [1] OL L 268, 2003 10 18, p. 1.[2] OL L 106, 2001 4 17, p. 1.[3] OL L 10, 2004 1 16, p. 5.[4] OL L 268, 2003 10 18, p. 24.[5] OL L 287, 2003 11 5, p. 1.