				|

		52012PC0512

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 1093/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija), nuostatos dėl jo sąsajų su Tarybos reglamentu (ES) Nr. .../..., kuriuo Europos Centriniam Bankui pavedamos specialios užduotys, susijusios su rizikos ribojimu pagrįstos kredito įstaigų priežiūros politika /* COM/2012/0512 final - 2012/0244 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO APLINKYBĖS
Šiuo metu bankų sektoriaus tvirtumas
daugeliu atvejų vis dar labai priklauso nuo bankų įsisteigimo
valstybės narės. Abejonės dėl viešosios skolos tvarumo,
ekonomikos augimo perspektyvų ir kredito įstaigų gyvybingumo
lemia neigiamas, vienos kitas stiprinančias tendencijas. Dėl to gali
kilti pavojus kai kurių kredito įstaigų gyvybingumui ir
finansų sistemos stabilumui ir susidaryti sunki našta atitinkamų
valstybių narių viešiesiems finansams, kai jų būklė jau
ir taip sunki.
Situacija kelia ypatingų pavojų euro
zonoje, kur dėl bendrosios valiutos didėja tikimybė, kad
pokyčiai vienoje valstybėje narėje gali sukelti pavojų
visos euro zonos ekonomikos vystymuisi ir stabilumui. Be to, dabartinė
finansinės dezintegracijos pagal valstybių sienas rizika daro
didelę žalą bendrajai finansinių paslaugų rinkai ir trukdo
jai prisidėti prie ekonomikos atsigavimo.
2010 m. lapkričio 24 d. Europos
Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1093/2010, kuriuo
įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos
bankininkystės institucija), sukurta Europos bankininkystės
institucija (EBI) ir Europos finansų priežiūros institucijų
sistema (EFPIS) jau pasirodė naudingos gerinant nacionalinių
priežiūros institucijų bendradarbiavimą ir rengiant bendras ES
finansinių paslaugų taisykles. Tačiau didelė bankų
priežiūros dalis ir toliau vykdoma nacionaliniu mastu, dėl to ji
atsilieka nuo bankų sektoriaus rinkų integracijos. Nuo bankų
krizės pradžios priežiūros trūkumai gerokai pakenkė pasitikėjimui
ES bankų sektoriumi ir prisidėjo prie įtampos augimo euro zonos
valstybių skolos vertybinių popierių  rinkose.
Todėl 2012 m. gegužės mėn.
pagal ilgalaikę ekonominės ir fiskalinės integracijos
viziją Komisija paragino sukurti Europos bankų sąjungą, kad
būtų atkurtas pasitikėjimas bankais ir euru. Vienas iš
pagrindinių bankų sąjungos elementų turėtų
būti bendras priežiūros mechanizmas, skirtas bankams tiesiogiai
prižiūrėti, kad būtų galima griežtai ir nešališkai
užtikrinti rizikos ribojimo taisyklių vykdymą ir veiksmingai
prižiūrėti tarpvalstybines bankų sektoriaus rinkas. Užtikrinus,
kad bankų priežiūra visoje euro zonoje atitiktų aukštus bendrus
standartus, bus skatinamas būtinas valstybių narių tarpusavio
pasitikėjimas; tai būtina sąlyga norint nustatyti bendras
finansinio stabilumo stiprinimo priemones.
2012 m. birželio 29 d. euro zonos
aukščiausiojo lygio susitikime valstybių ir vyriausybių vadovai
paragino Komisiją netrukus pateikti „pasiūlymus dėl bendro
priežiūros mechanizmo. Kai bus sukurtas toks mechanizmas euro zonos
bankams, pagal Europos stabilumo mechanizmą (ESM), priimant
įprastą sprendimą, galėtų būti suteikta
galimybė tiesiogiai rekapitalizuoti bankus“. 2012 m. birželio
28–29 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadose teigiama, kad šiame
euro zonos pareiškime ir pasiūlymuose, kuriuos pagal jį pateiks
Komisija, turėtų būti atsižvelgiama į rengiamą
„konkretų veiksmų planą su įgyvendinimo terminais,
skirtą tikrai ekonominei ir pinigų sąjungai sukurti“.
Pagal šį naują mechanizmą ECB
vykdys įvairias pagrindines euro zonos valstybių narių kredito
įstaigų priežiūros užduotis. Siekiant
išlaikyti ir labiau integruoti vidaus rinką, kitoms valstybėms
narėms bus leidžiama glaudžiai bendradarbiauti su ECB.
Kad įsteigus bendrą priežiūros
mechanizmą būtų išvengta vidaus rinkos susiskaidymo, būtina
užtikrinti, kad EBI tinkamai veiktų. Todėl
reikėtų išsaugoti EBI vaidmenį, kad būtų galima toliau
rengti bendras taisykles ir užtikrinti priežiūros praktikos
konvergenciją visoje ES.
Kartu su Tarybos reglamento, kuriuo pagal
Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 127 straipsnio 6
dalį ECB pavedamos specialios užduotys, susijusios su rizikos ribojimu
pagrįstos kredito įstaigų priežiūros politika,
pasiūlymu šiame pasiūlyme nustatomi tiksliniai reglamento, kuriuo
įsteigiama Europos bankininkystės institucija, pakeitimai.
2.           KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS
ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
Komisija atsižvelgė į analizę,
atliktą priimant priežiūros teisės aktų, kuriais
įsteigtos Europos priežiūros institucijos, rinkinį, kuomet
įvertinti funkciniai, administraciniai, finansiniai ir teisiniai aspektai,
svarbūs norint sukurti bendrą priežiūros mechanizmą. Per
birželio 29 d. euro zonos aukščiausiojo lygio susitikime
nustatytą laiką parengti oficialų poveikio vertinimą buvo
neįmanoma.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
Pasiūlymas yra grindžiamas SESV 114
straipsniu, nes juo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES)
Nr. 1093/2010, priimtas remiantis tuo pačiu teisiniu pagrindu.
Pasiūlyme teikiami tik procedūrinių
sąlygų, kuriomis EBI veikia, pakeitimai, kad būtų
atsižvelgta į tai, kad ECB pavedamos priežiūros užduotys, ir
užtikrinta, kad EBI galėtų toliau vykdyti savo funkcijas, t. y.
apsaugoti finansinių paslaugų vidaus rinkos vientisumą,
veiksmingumą ir tinkamą veikimą ir išlaikyti vidaus rinkos
finansų sistemos stabilumą. Juo nekeičiamas atitinkamos
kompetencijos pasiskirstymas tarp EBI ir nacionalinių institucijų.
Pasiūlymo nuostatomis neviršijama to, kas absoliučiai būtina
nurodytiems tikslams pasiekti. Todėl pasiūlymas atitinka Europos
Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatytus subsidiarumo ir proporcingumo
principus.
4.           Išsamus pasiūlymo paaiškinimas
EBI įgaliojimai, konkrečiai –
privaloma tarpininkavimo funkcija ir kritinės padėties atvejai
4 straipsnio, 18 straipsnio 1 dalies ir 35
straipsnio 1–3 dalių formuluotės iš dalies keičiamos siekiant
užtikrinti, kad EBI galėtų vykdyti savo užduotis ir ECB atžvilgiu,
t. y. paaiškinama, kad kompetentingų institucijų sąvoka
apima ECB, kaip yra kituose straipsniuose, kuriuose daroma nuoroda į
kompetentingas institucijas.
Siekiant užtikrinti, kad su nesutarimų
sprendimu ir veiksmais kritinės padėties atvejais susijusias užduotis
EBI galėtų vykdyti ir ECB atžvilgiu, 18 ir 19 straipsniuose
įterpiama 18 straipsnio 3a dalis ir 19 straipsnio 3a dalis, kuriose
numatoma speciali tvarka, taikoma EBI priimant sprendimus pagal 18 straipsnio 3
dalį arba 19 straipsnio 3 dalį. Ta tvarka numatoma, kad ECB,
nevykdydamas EBI priimto sprendimo dėl nesutarimų sprendimo arba
veiksmų kritinės padėties atveju, turėtų paaiškinti to
priežastis. Tokiu mažai tikėtinu atveju, kai atitinkami reikalavimai yra
nustatyti tiesiogiai taikomoje Sąjungos teisėje, EBI gali priimti
atskirą atitinkamai finansų įstaigai skirtą sprendimą,
kad užtikrintų reikalaujamo veiksmo vykdymą, ir paprastai
turėtų tą padaryti. Taip bus užtikrinta, kad būtų
vykdomas EBI sprendimas dėl nesutarimo arba veiksmų kritinės
padėties atveju.
Balsavimo sąlygos
ECB koordinuos euro zonos valstybių
narių poziciją, todėl reikia peržiūrėti balsavimo
sąlygas, kurios šiuo metu nustatytos EBI reglamente, kad EBI sprendimai
būtų priimami siekiant išlaikyti ir stiprinti finansinių
paslaugų vidaus rinką.
Pagal EBI reglamentą sprendimus dėl
reguliavimo klausimų (10, 15 ir 16 straipsniuose numatytų
privalomų techninių standartų, gairių ir rekomendacijų
ir 9 straipsnio 5 dalyje numatytų sprendimų persvarstyti finansų
veiklos apribojimus) ir biudžetinių klausimų (VI skyrius)
Priežiūros taryba priima kvalifikuota savo narių balsų dauguma,
kaip apibrėžta ES sutarties 16 straipsnio 4 dalyje ir Protokolo Nr. 36
dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 3 straipsnyje.
Sprendimus dėl kitų klausimų
(pvz., dėl teisės pažeidimo pagal 17 straipsnį, nesutarimų
sprendimo pagal 19 straipsnį, Administracinės valdybos rinkimo)
Priežiūros taryba priima paprasta balsavimo teisę turinčių
narių balsų dauguma pagal taisyklę „vienas žmogus – vienas
balsas“.
Nepakeitus balsavimo teisių
neįmanoma užtikrinti, kad paprasta balsų dauguma priimti sprendimai
visuomet atitiktų visos Sąjungos interesus. Todėl tam tikrais
konkrečiais atvejais, kai užtenka paprastos balsų daugumos, balsavimo
tvarką reikia pakeisti siekiant išsaugoti vidaus rinkos vientisumą ir
kartu išvengti rizikos, kad EBI sprendimų priėmimas būtų
paralyžiuotas.
Nustatyta, kad šis tikslas būtų
geriausiai pasiekiamas, jei sprendimų priėmimo įgaliojimai
būtų perduoti nepriklausomai komisijai ir būtų numatytas
atvirkštinės daugumos mechanizmas, kuriuo bus užtikrinta, kad
nepriklausomos komisijos parengtą pasiūlymą remtų euro
zonos ir ne euro zonos valstybės narės. Be to, taip bus užtikrinta,
kad euro zonos valstybės narės negalėtų turėti
blokuojančios mažumos, kai imamasi veiksmų vienos iš jų
atžvilgiu.
Todėl EBI reglamento 41 straipsnis iš
dalies keičiamas siekiant suteikti nepriklausomai komisijai tvirtesnius
sprendimų, susijusių su ES teisės pažeidimais ir nesutarimų
sprendimu, priėmimo įgaliojimus ir atitinkamai pritaikyti taisykles
dėl jos sudėties.
EBI reglamento 44 straipsnis iš dalies
keičiamas, kad būtų numatyta, jog nepriklausomos komisijos
pasiūlyti sprendimai būtų priimti, nebent jie atmetami paprasta
balsų dauguma, kurią sudaro bent po tris balsus iš
dalyvaujančių ir nedalyvaujančių valstybių narių.
Įterpiama konkreti nuostata dėl nepriklausomos komisijos skyrimo.
Administracinės valdybos sudėtis
Turint omenyje lemiamą narių iš
valstybių narių, dalyvaujančių bendrame priežiūros
mechanizme arba glaudžiai bendradarbiaujančių su juo, įtaką
renkant Administracinę valdybą (paprasta dalyvaujančių
narių balsų dauguma), nariams iš valstybių narių,
nedalyvaujančių bendrame priežiūros mechanizme, nebuvo galima
tinkamai ir adekvačiai atstovauti Administracinėje valdyboje. Kad
būtų užtikrinta proporcinga visą ES atspindinčios
Administracinės valdybos, kurioje dalyvautų valstybės
narės, nedalyvaujančios bendrame priežiūros mechanizme,
sudėtis, pasiūlymu iš dalies keičiama EBI Administracinės
valdybos sudėtis siekiant užtikrinti, kad bent du Administracinės
valdybos nariai būtų iš valstybių narių,
nedalyvaujančių bendrame priežiūros mechanizme.
Todėl EBI reglamento 45 straipsnis iš
dalies keičiamas siekiant užtikrinti, kad Administracinėje valdyboje
būtų bent dviejų valstybių narių,
nedalyvaujančių bendrame priežiūros mechanizme, nariai.
Balsavimo sąlygų peržiūra
atsižvelgiant į būsimus pokyčius
Galiausiai, kad būtų atsižvelgta
į pokyčius tam tikrose valstybėse narėse, kurių
valiuta yra euro arba kurių kompetentingos institucijos glaudžiai
bendradarbiauja pagal Reglamento .../... 6 straipsnį, reikalaujama, kad
Komisija peržiūrėtų siūlomas nuostatas ir
išnagrinėtų, ar dėl tokių pokyčių būtinas
tolesnis koregavimas siekiant užtikrinti, kad EBI sprendimai būtų
priimami vadovaujantis interesu išlaikyti ir stiprinti finansinių
paslaugų vidaus rinką.
5.           POVEIKIS BIUDŽETUI
Pasiūlymas poveikio ES biudžetui neturi.
2012/0244 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS

kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento
(ES) Nr. 1093/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija
(Europos bankininkystės institucija), nuostatos dėl jo
sąsajų su Tarybos reglamentu (ES) Nr. .../..., kuriuo Europos
Centriniam Bankui pavedamos specialios užduotys, susijusios su rizikos ribojimu
pagrįstos kredito įstaigų priežiūros politika
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS
TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos
pasiūlymą,
perdavus teisės akto projektą
nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir
socialinių reikalų komiteto nuomonę[1],
atsižvelgdami į Europos Centrinio Banko
nuomonę[2],
laikydamiesi įprastos
teisėkūros procedūros,
kadangi:
(1)       2012 m. birželio
29 d. euro zonos valstybių ir vyriausybių vadovai paragino
Komisiją teikti pasiūlymus numatyti bendrą priežiūros
mechanizmą, kuriame dalyvautų Europos Centrinis Bankas (ECB). Europos
Vadovų Tarybos 2012 m. birželio 29 d. išvadose Europos
Vadovų Tarybos pirmininko paprašyta, glaudžiai bendradarbiaujant su
Komisijos, Euro grupės ir ECB pirmininkais, parengti konkretų
veiksmų planą su įgyvendinimo terminais, skirtą tikrai
ekonominei ir pinigų sąjungai sukurti, kuriame būtų
pateikti konkretūs pasiūlymai dėl bendrosios finansinių
paslaugų rinkos vieningumo ir vientisumo išsaugojimo ir kuriame būtų
atsižvelgta į euro zonos pareiškimą ir Komisijos ketinimą
pateikti pasiūlymus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo
(SESV) 127 straipsnį;
(2)       numatyti bendrą
priežiūros mechanizmą yra pirmasis žingsnis kuriant Europos
bankų sąjungą, kuri sutvirtinama tikrai bendromis
finansinių paslaugų taisyklėmis ir kuriai, be kita ko,
priklausys bendra indėlių draudimo ir bankų pertvarkymo sistema;

(3)       kad būtų numatytas
bendras priežiūros mechanizmas, Tarybos reglamentu (ES) Nr. .../...[3] [reglamentu pagal 127
straipsnio 6 dalį] ECB pavedamos specialios užduotys, susijusios su
rizikos ribojimu pagrįstos valstybių narių, kurių valiuta
yra euro, kredito įstaigų priežiūros politika. Kitos
valstybės narės gali glaudžiai bendradarbiauti su ECB. Pagal tą
reglamentą ECB koordinuos ir teiks tų valstybių narių
poziciją dėl sprendimų, kuriuos ECB užduočių srityje
priima Europos bankininkystės institucijos (EBI) Priežiūros taryba;
(4)       dalies Sąjungos
valstybių narių bankų sektoriaus priežiūros
užduočių perdavimas ECB neturėtų trukdyti veikti
finansinių paslaugų srities vidaus rinkai. Todėl būtina
užtikrinti, kad tas užduotis perdavus EBI tinkamai veiktų;
(5)       turint omenyje, kad Tarybos
reglamentu (ES) Nr. .../... [reglamentu pagal 127 straipsnio 6 dalį] ECB
pavedamos priežiūros užduotys, EBI turėtų turėti
galimybę savo užduotis vykdyti ir ECB atžvilgiu. Kad esami nesutarimų
sprendimo mechanizmai ir veiksmai kritinės padėties atvejais toliau
būtų veiksmingi, reikėtų numatyti specialią
tvarką. Konkrečiai, jei ECB nevykdo EBI priimto sprendimo dėl
nesutarimų sprendimo arba veiksmų kritinės padėties
atvejais, iš jo turėtų būti reikalaujama paaiškinti to
priežastis. Tokiu atveju, kai remdamasi tiesiogiai taikomoje Sąjungos
teisėje nustatytais reikalavimais EBI gali priimti atskirą atitinkamai
finansų įstaigai skirtą sprendimą, ji turėtų taip
ir padaryti;
(6)       siekiant užtikrinti, kad
būtų tinkamai atsižvelgiama į visų valstybių
narių interesus, ir sudaryti sąlygas EBI tinkamai veikti, kad
būtų išlaikyta ir toliau integruojama finansinių paslaugų
srities vidaus rinka, reikėtų pritaikyti Priežiūros tarybos
balsavimo sąlygas, visų pirma balsavimo dėl EBI sprendimų,
priimamų paprasta balsų dauguma;
(7)       sprendimus dėl
Sąjungos teisės pažeidimų ir nesutarimų sprendimo
turėtų nagrinėti nepriklausoma komisija, sudaryta iš
Priežiūros tarybos paskirtų balsavimo teisę turinčių
Priežiūros tarybos narių, kuriems nekyla interesų
konfliktų. Priežiūros tarybai komisijos pasiūlyti sprendimai
turėtų būti laikomi priimtais, nebent jie atmetami paprasta
balsų dauguma, kurią turėtų sudaryti tinkamas narių iš
valstybių narių, dalyvaujančių ir nedalyvaujančių
bendrame priežiūros mechanizme, balsų skaičius;
(8)       neturėtų būti
laikoma, kad pagal Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 41 straipsnio 2 dalį
suformuotos nepriklausomos komisijos nariams kyla interesų konfliktas vien
dėl to, kad jie atstovauja kompetentingoms institucijoms,
priklausančioms bendram priežiūros mechanizmui, ir atvejis, dėl
kurio komisija turi priimti sprendimą, yra susijęs su bendru
priežiūros mechanizmu. EBI turėtų parengti komisijos darbo tvarkos
taisykles, kuriomis užtikrinamas jos nepriklausomumas ir objektyvumas;
(9)       turėtų būti
užtikrinta proporcinga Administracinės valdybos sudėtis ir tinkamas
atstovavimas valstybėms narėms, nedalyvaujančioms bendrame
priežiūros mechanizme;
(10)     siekiant užtikrinti
tinkamą EBI veikimą ir tinkamą atstovavimą visoms
valstybėms narėms, reikėtų po tinkamo laiko, atsižvelgiant
į sukauptą patirtį ir tolesnius pokyčius,
peržiūrėti balsavimo sąlygas, Administracinės valdybos
sudėtį ir nepriklausomos komisijos sudėtį;
(11)     kadangi šio reglamento
tikslų, t. y. užtikrinti aukštą, veiksmingą ir nuoseklų
rizikos ribojimo reguliavimo ir priežiūros lygį visoje Europos
Sąjungoje, apsaugoti finansų rinkų vientisumą, veiksmingumą
ir sklandų veikimą ir palaikyti finansų sistemos stabilumą,
valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl
siūlomo veiksmo masto tų tikslų būtų geriau siekti
Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje
nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal
tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu
neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti,
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010 iš dalies
keičiamas taip:
1.           4 straipsnio 2 dalies i punktas
pakeičiamas taip:
„i) kompetentingos institucijos, kaip
apibrėžta direktyvose 2006/48/EB ir 2006/49/EB, įskaitant ECB, kai
sprendžiami klausimai, susiję su Tarybos reglamentu (ES) Nr. .../...*
[Tarybos reglamentu pagal SESV 127 straipsnio 6 dalį] jam pavestomis
užduotimis, taip pat kaip apibrėžta Direktyvoje 2007/64/EB ir kaip
nurodyta Direktyvoje 2009/110/EB.
__________________________
* OL L …, ….., p…. “
2.           18 straipsnis iš dalies
keičiamas taip:
a) 1 dalis pakeičiama taip:
„1. Esant
nepageidaujamiems pokyčiams, kurie gali sukelti didelį pavojų
sklandžiam finansų rinkų veikimui ir vientisumui arba visos
Sąjungos finansų sistemos ar jos dalies stabilumui, Institucija
aktyviai sudaro palankesnes sąlygas visiems veiksmams, kurių imasi
atitinkamos kompetentingos priežiūros institucijos, arba prireikus juos
koordinuoja.
Kad galėtų atlikti minėtą
palankesnių sąlygų sudarymo ir veiksmų koordinavimo
funkciją, Institucija turi būti išsamiai informuojama apie visus
atitinkamus pokyčius ir kviečiama dalyvauti stebėtojos
teisėmis visuose atitinkamuose kompetentingų priežiūros
institucijų susitikimuose.“
b) po 3 dalies įterpiama ši dalis:
„3a.      Kai
Institucija pagal 3 dalį prašo ECB, kaip kompetentingos institucijos,
imtis būtinų veiksmų, ECB vykdo tą prašymą arba per 48
valandas ir ne vėliau Institucijai tinkamai pagrindžia savo sprendimą
nevykdyti to prašymo.“
3.           19 straipsnyje po 3 dalies
įterpiama ši dalis:
„3a. Kai Institucija pagal 3 dalį prašo
ECB, kaip kompetentingos institucijos, imtis konkrečių veiksmų arba
jų nesiimti, ECB vykdo tą prašymą arba per dešimt darbo
dienų nuo prašymo gavimo Institucijai tinkamai pagrindžia savo
sprendimą nevykdyti to prašymo.“
4.           35 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys
pakeičiamos taip:
„1. Institucijos
prašymu kompetentingos institucijos Institucijai pateikia visą
informaciją, būtiną jai pagal šį reglamentą pavestoms
pareigoms vykdyti, jeigu jos turi teisėtą prieigą prie
atitinkamos informacijos, o prašymas pateikti informaciją yra būtinas
atsižvelgiant į atitinkamos pareigos pobūdį.
2. Institucija
taip pat gali prašyti teikti informaciją periodiškai ir specialiu formatu. Tokiems prašymams, jei įmanoma, naudojamas
bendras ataskaitų teikimo formatas.
3. Kompetentingos
institucijos tinkamai pagrįstu prašymu Institucija gali teikti bet kokią
informaciją, būtiną, kad ši kompetentinga institucija
galėtų atlikti savo funkcijas, laikydamasi profesinės paslapties
pareigų, nustatytų atitinkamo sektoriaus teisės aktuose ir 70
straipsnyje.“
5.           41 straipsnio 2, 3 ir 4 dalys
pakeičiamos taip:
„2. Taikant 17 ir 19 straipsnius,
Priežiūros taryba suformuoja nepriklausomą komisiją, kurią
sudarytų pirmininkas ir du nariai, kuriuos iš savo balsavimo teisę
turinčių narių skiria Priežiūros taryba. Bent vienas
nepriklausomos komisijos narys yra iš valstybės narės, kuri nėra
dalyvaujanti valstybė narė pagal Reglamentą (ES) Nr. .../...
[Tarybos reglamentą pagal SESV 127 straipsnio 6 dalį].
Komisijos nariai veikia nepriklausomai ir
objektyviai pagal 42 straipsnį, jie neatstovauja atitinkamai
kompetentingai institucijai ar nesutariančioms kompetentingoms
institucijoms.
3. Komisija pasiūlo sprendimą,
kurį galutinai priima Priežiūros taryba 44 straipsnio 1 dalies
trečioje pastraipoje nustatyta tvarka.
4. Priežiūros taryba priima 2 dalyje
nurodytos komisijos darbo tvarkos taisykles, įskaitant taisykles, kuriomis
įgyvendinamas tos dalies antroje pastraipoje nustatytas reikalavimas.“
6.           42 straipsnis papildomas šia
pastraipa:
„Pirma ir antra pastraipos neturi poveikio
užduotims, kurios ECB pavestos Reglamentu (ES) Nr. .../... [Tarybos reglamentu
pagal SESV 127 straipsnio 6 dalį].“
7.           44 straipsnio 1 dalis
pakeičiama taip:
„1. Priežiūros
taryba priima sprendimus paprasta savo narių balsų dauguma. Kiekvienas narys turi vieną balsą.
Kiek tai susiję su 10–16 straipsniuose
nurodytais aktais ir priemonėmis bei pagal 9 straipsnio 5 dalies
trečią pastraipą ir VI skyrių priimamais sprendimais, ir
nukrypstant nuo šios dalies pirmos pastraipos, Priežiūros taryba priima
sprendimus kvalifikuota savo narių balsų dauguma, kaip apibrėžta
Europos Sąjungos sutarties 16 straipsnio 4 dalyje ir Protokolo (Nr. 36)
dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 3 straipsnyje.
Kiek tai susiję su sprendimais,
priimamais pagal 17 ir 19 straipsnius, komisijos pasiūlytas sprendimas
laikomas priimtu, nebent jis atmetamas paprasta balsų dauguma, kurią
sudaro bent trys narių iš dalyvaujančių valstybių
narių balsai ir trys narių iš valstybių narių, kurios
nėra dalyvaujančios valstybės narės pagal Reglamentą
(ES) Nr. .../... [Tarybos reglamentą pagal SESV 127 straipsnio 6
dalį] ir kurios glaudžiai nebendradarbiauja su ECB pagal tą
reglamentą, balsai.
Nukrypstant nuo trečios pastraipos, nuo
tos dienos, kai keturios ar mažiau valstybių narių nėra
dalyvaujančios valstybės narės pagal Reglamentą (ES) Nr.
.../... [Tarybos reglamentą pagal SESV 127 straipsnio 6 dalį] ir
glaudžiai nebendradarbiauja su ECB pagal tą reglamentą, komisijos
pasiūlytas sprendimas laikomas priimtu, nebent jis atmetamas paprasta
balsų dauguma, kurią sudaro bent vienas nario iš tų
valstybių narių balsas.
Kiekvienas narys turi vieną balsą.
Priežiūros taryba siekia bendro sutarimo
dėl komisijos pagal 41 straipsnio 2 dalį sudėties. Nepasiekus bendro sutarimo, Priežiūros taryba
priima sprendimus trijų ketvirtadalių savo narių balsų
dauguma. Kiekvienas narys turi vieną
balsą.“
8.           45 straipsnio 1 dalies
trečia pastraipa pakeičiama taip:
„Priežiūros tarybos išrinktų
narių kadencija yra dveji su puse metų. Ji
gali būti pratęsta vieną kartą. Administracinės
valdybos sudėtis yra subalansuota ir proporcinga bei atspindi visą
Sąjungą. Iš Administracinės
valdybos narių bent du yra valstybių narių, kurios nėra
dalyvaujančios valstybės narės pagal Reglamentą [Tarybos
reglamentą pagal SESV 127 straipsnio 6 dalį] ir kurios glaudžiai nebendradarbiauja
su ECB pagal tą reglamentą, atstovai. Kadencijos
iš dalies sutampa, ir taikoma tinkama rotacijos tvarka.“
2 straipsnis
Nepažeisdama Reglamento (ES)
Nr. 1093/2010 81 straipsnio, iki 2016 m. sausio 1 d. Komisija
paskelbia šio reglamento nuostatų, susijusių su toliau nurodytais
klausimais, taikymo ataskaitą:
(a)
balsavimo sąlygų tinkamumas;
(b)
Administracinės valdybos sudėtis ir
(c)
nepriklausomos komisijos, rengiančios
sprendimus pagal 17 ir 19 straipsnius, sudėtis.
Ataskaitoje konkrečiai atsižvelgiama
į pokyčius tam tikrose valstybėse narėse, kurių
valiuta yra euro arba kurių kompetentingos institucijos glaudžiai
bendradarbiauja pagal Reglamento .../... 6 straipsnį, ir nagrinėjama,
ar dėl tokių pokyčių būtina papildomai koreguoti tas
nuostatas siekiant užtikrinti, kad EBI sprendimai būtų priimami
vadovaujantis interesu išlaikyti ir stiprinti finansinių paslaugų
vidaus rinką.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą
dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir
tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje
Europos Parlamento vardu                           Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                   Pirmininkas
[1]               OL C , , p. .
[2]               OL C , , p. .
[3]


Svarbus teisinis pranešimas

|

52009PC0476

Pasiūlymas Tarybos reglamentas kuriuo leidžiama 2010-2012 m. naudoti Bendrijos autonomines tarifines tam tikrų žuvininkystės produktų kvotas ir numatomas tų kvotų valdymas  /* KOM/2009/0476 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 11.9.2009KOM(2009) 476 galutinisPasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo leidžiama 2010–2012 m. naudoti Bendrijos autonomines tarifines tam tikrų žuvininkystės produktų kvotas ir numatomas tų kvotų valdymasAIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. PASIūLYMO APLINKYBėS |Pasiūlymo pagrindas ir tikslai. Bendrosios aplinkybės 2007 m. liepos 10 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 824/2007 (OL L 184), nustatantis Bendrijos autonomines tarifines kvotas tam tikriems žuvininkystės produktams ir numatantis tų kvotų valdymą 2007–2009 m. laikotarpiu, baigia galioti 2009 m. gruodžio 31 d. Siekiant užtikrinti tinkamas tiekimo Bendrijos pramonei sąlygas 2010–2012 m., šiuo pasiūlymu 2010–2012 m. bus įdiegta panaši sistema. ES suinteresuota padidinti tam tikras dabar taikomas autonomines tarifines kvotas, nes kai kurių valstybių narių perdirbimo pramonė patiria didelių sunkumų apsirūpindama pakankamu tam tikrų Bendrijos žuvininkystės produktų kiekiu. Be to, dėl pasikeitusių tiekimo poreikių šiame pasiūlyme numatytas naujas produktas, vienos kvotos galiojimo laikotarpis nepratęstas, o kitų produktų kvotos sumažintos. |Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos 2007 m. liepos 10 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 824/2007, nustatantis Bendrijos autonomines tarifines kvotas tam tikriems žuvininkystės produktams ir numatantis tų kvotų valdymą 2007–2009 m. laikotarpiu. |Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Atitinka žemės ūkio, žuvininkystės, prekybos, vystymosi ir išorės santykių politiką. Pasiūlymas neturės neigiamo poveikio besivystančioms šalims, kurios yra sudariusios lengvatinės prekybos susitarimą su ES, t. y. kurioms taikoma bendroji lengvatų sistema (BLS) ir ekonominės partnerystės susitarimai. |2. KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis |Konsultacijų metodai, pagrindiniai tiriamieji sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimas Konsultacijos su valstybėmis narėmis Žuvininkystės produktų vadybos komitete ir Žuvininkystės ir akvakultūros patariamajame komitete. Neoficialios konsultacijos su šio ES pramonės sektoriaus atstovais (ES žuvų produktų gamintojų asociacija, Nacionalinių žuvų importuotojų ir eksportuotojų organizacijų federacija). Atsakymų santrauka ir kaip į juos buvo atsižvelgta Siūlomoms priemonėms pritaria didžioji dauguma valstybių narių. |Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas |Susijusios mokslo ir (arba) tiriamųjų duomenų sritys Ekspertai, atstovaujantys valstybėms narėms Žuvininkystės produktų vadybos komitete. Taikyti metodai Viešos konsultacijos. Pagrindinės organizacijos ir (arba) ekspertai, su kuriais konsultuotasi Kiekvienos valstybės narės paskirti ekspertai. Konsultacijos su Žuvininkystės produktų vadybos komitetu, Žuvininkystės patariamojo komiteto (ŽAPT) III darbo grupe „Rinkos ir prekyba“, susitikimas su Bendrijos suinteresuotųjų šalių atstovais (ES žuvų produktų gamintojų asociacija, Nacionalinių žuvų importuotojų ir eksportuotojų organizacijų federacija) 2009 m. pirmoje pusėje. Gautų ir panaudotų rekomendacijų santrauka Galimų rimtų pavojų su negrįžtamomis pasekmėmis nebuvo paminėta. Ekspertų rekomendacijų paskelbimo visuomenei priemonės Pasiūlymo paskelbimas. |Poveikio vertinimas Netaikoma. |3. TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI |Siūlomų veiksmų santrauka Tarybos reglamento, kuriuo leidžiama 2010–2012 m. naudoti Bendrijos autonomines tarifines tam tikrų žuvininkystės produktų kvotas ir numatomas tų kvotų valdymas, pasiūlymas. |Teisinis pagrindas EB sutarties 26 straipsnis. |Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. |Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau pateiktų priežasčių. |Būtina priimti priemones siekiant sumažinti didelius perdirbimo pramonės tiekimo trūkumus ateinančiu trejų metų laikotarpiu, prasidedančiu 2010 m. |Šios priemonės atitinka principus, nustatytus siekiant supaprastinti užsienio prekybą vykdančių ūkio subjektų atliekamas procedūras, ir Komisijos komunikatą dėl autonominio tarifo sustabdymo ir kvotų (98/C 128/02). |Pasirinkta priemonė |Siūloma priemonė – reglamentas. |Kitos priemonės nėra tinkamos dėl toliau pateiktos priežasties. Pagal EB sutarties 26 straipsnį autonominių muitų tarifų taikymo sustabdymą ir kvotas, remdamasi Komisijos pasiūlymu, kvalifikuotąja balsų dauguma tvirtina Taryba. Reglamentas reikalingas tam kad būtų užtikrintas tiesioginis taikymas ir vienodumas Bendrijoje. |4. POVEIKIS BIUDžETUI |Remiantis naujausiais išsamiais statistiniais duomenimis (2008 m.) galima apskaičiuoti, kad dėl šio reglamento įplaukos pirmaisiais trejų metų laikotarpio, prasidedančio 2010 m., metais gali sumažėti 75 mln. EUR. Nurodyta suma apskaičiuota remiantis didžiausio palankumo muitų normomis ir atsižvelgiant į tai, kad kvotos bus visiškai išnaudotos. Todėl nurodomas didžiausias prarastų įplaukų dydis, nes Bendrija skirtingoms trečiųjų valstybių grupėms taiko palankesnes prekybos lengvatas (BLS, BLS+, laisvosios prekybos susitarimą), o pirmaisiais dvejais baigiančio galioti reglamento taikymo metais vidutiniškai buvo išnaudota atitinkamai 78 % ir 75 % kvotų. Todėl faktinis įplaukų sumažėjimas paprastai būna mažesnis (apytikriai 25 mln. EUR), nes didžiausio palankumo muitų normos nėra taikomos nuolat. |5. PAPILDOMA INFORMACIJA |Europos ekonominė erdvė Siūlomas teisės aktas susijęs su EEE ir todėl turėtų būti jai taikomas. |PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo leidžiama 2010–2012 m. naudoti Bendrijos autonomines tarifines tam tikrų žuvininkystės produktų kvotas ir numatomas tų kvotų valdymas(Tekstas svarbus EEE)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 26 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[1],kadangi:1.  Kai kurių žuvininkystės produktų tiekimas Bendrijoje šiuo metu priklauso nuo importo iš trečiųjų valstybių. Per pastaruosius 10 metų ES apsirūpinimo žuvininkystės produktais lygis sumažėjo nuo 57 % iki 36 %. Bendrija suinteresuota iš dalies arba visiškai sustabdyti muitų taikymą tiems produktams taikant atitinkamo dydžio Bendrijos tarifines kvotas. Siekiant netrukdyti žuvininkystės produktų gamybai Bendrijoje ir užtikrinti pakankamą tiekimą ES perdirbimo pramonės poreikiams patenkinti, reikėtų leisti naudoti tas tarifines kvotas atsižvelgiant į atitinkamo produkto padėtį Bendrijos rinkoje. Todėl tikslinga leisti 2010–2012 m. naudoti tokias tarifines kvotas, sumažinant arba panaikinant muitus.2.  2007 m. liepos 10 d. Taryba priėmė Reglamentą (EB) Nr. 824/2007, nustatantį Bendrijos autonomines tarifines kvotas tam tikriems žuvininkystės produktams ir numatantį tų kvotų valdymą 2007–2009 m. laikotarpiu[2]. Siekiant užtikrinti tinkamas tiekimo Bendrijos pramonei sąlygas 2010–2012 m., Reglamentas (EB) Nr. 824/2007 pakeičiamas šiuo reglamentu.3.  Reikėtų užtikrinti, kad visi Bendrijos importuotojai vienodomis sąlygomis ir nuolat galėtų naudotis tomis tarifinėmis kvotomis, o kvotoms nustatytos muito normos turėtų būti taikomos visam atitinkamų produktų importui į visas valstybes nares, kol tarifinės kvotos bus išnaudotos.4.  Siekiant užtikrinti bendro tarifinių kvotų valdymo veiksmingumą, valstybėms narėms turėtų būti leidžiama naudotis reikiamais kvotos kiekiais, atitinkančiais jų faktinį importą. Taikant šį valdymo būdą būtinas glaudus valstybių narių ir Komisijos bendradarbiavimas, todėl pirmiausia reikėtų, kad Komisija galėtų stebėti kvotų naudojimo tempą ir apie jį informuotų valstybes nares.5.  1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamente (EEB) Nr. 2454/93, išdėstančiame Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas[3], numatyta tarifinių kvotų valdymo sistema, kuri grindžiama išleidimo į laisvą apyvartą deklaracijų priėmimo datų chronologine tvarka. Šiuo reglamentu leidžiamas naudoti tarifines kvotas Komisija ir valstybės narės turėtų valdyti pagal tą sistemą.6.  Siekiant aiškumo, 2010 m. sausio 1 d. reikia panaikinti Reglamentą (EB) Nr. 824/2007.7.  Atsižvelgiant į klausimo skubumą, būtina nustatyti šešių savaičių termino, numatyto prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos Bendrijų steigimo sutarčių pridėto Protokolo dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje 1 dalies 3 punkte, išimtį,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnis8.  Priede išvardytų produktų importo muitų taikymas sustabdomas, laikantis jame nurodytų tarifinių kvotų, muito normų konkretiems laikotarpiams ir kiekių.9.  1 dalyje nurodytos kvotos importuojant priede išvardytus produktus taikomos tik jei deklaruota muitinė vertė yra bent jau lygi referencinei kainai, kuri yra nustatyta arba bus nustatyta pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 104/2000[4] 29 straipsnį.2 straipsnis1 straipsnyje nurodytos tarifinės kvotos administruojamos pagal Reglamento (EEB) Nr. 2454/93 308a, 308b ir 308c straipsnius.3 straipsnisKomisija ir valstybių narių muitinės institucijos glaudžiai bendradarbiauja siekdamos užtikrinti tinkamą šio reglamento taikymo valdymą ir kontrolę.4 straipsnisReglamentas (EB) Nr. 824/2007 panaikinamas.5 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja trečią dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Jis taikomas nuo 2010 m. sausio 1 d. iki 2012 m. gruodžio 31 d.Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje […]Tarybos varduPirmininkas […]PRIEDAS1.2.0 straipsnis | Poveikis nuosaviems ištekliams | - 56,2 per metus |4. KOVOS SU SUKČIAVIMU PRIEMONĖSKai kurių produktų, kuriems taikomas šis Tarybos reglamentas, galutinio naudojimo patikros bus atliktos remiantis Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93, išdėstančio Bendrijos muitinės kodekso įgyvendinimo nuostatas, 291–300 straipsniais.5. KITOS PASTABOSKadangi ankstesnė autonominių tarifinių kvotų sistema baigia galioti 2009 m. gruodžio 31 d., siūloma siekti tęstinumo ir nustatyti panašią sistemą tinkamai atsižvelgiant į tiekimo poreikius ir bendrąsias aplinkybes.Šiame pasiūlyme numatyti baigiančio galioti reglamento priedo pakeitimai, kuriuos reikia padaryti, siekiant atsižvelgti į prašymus įtraukti naujus produktus, padidinti autonomines tarifines kvotas ir pakeisti produktų, kuriems taikomos autonominės tarifinės kvotos, aprašus, kurie buvo pateikti ir priimti.Numatomos šios priemonės išlaidosPagrindinis šio reglamento poveikis – Bendrijos įplaukų sumažėjimas. Remiantis naujausiais išsamiais statistiniais duomenimis (2008 m.) galima apskaičiuoti, kad dėl šio reglamento įplaukos pirmaisiais trejų metų laikotarpio, prasidedančio 2010 m., metais gali sumažėti 75 mln. EUR. Apskaičiuota, kad dėl ankstesnio reglamento įplaukų sumažėjo 69 mln. EUR per metus.Nurodyta suma apskaičiuota remiantis didžiausio palankumo muitų normomis ir atsižvelgiant į tai, kad kvotos bus visiškai išnaudotos. Todėl nurodomas didžiausias prarastų įplaukų dydis, nes Bendrija skirtingoms trečiųjų valstybių grupėms taiko palankesnes prekybos lengvatas (BLS, BLS+, laisvosios prekybos susitarimą), o pirmaisiais dvejais baigiančio galioti reglamento taikymo metais vidutiniškai buvo išnaudota atitinkamai 78 % ir 75 % kvotų.Todėl faktinis įplaukų sumažėjimas paprastai būna mažesnis (apytikriai 25 mln. EUR), nes didžiausio palankumo muitų normos nėra taikomos nuolat. Apskaičiuota, kad, importuojant žuvininkystės produktus į ES, taikomas vidutinis mažesnis nei 3 % ad valorem muitas, palyginti su žuvininkystės produktams taikomu 10,9 % vidutiniu didžiausio palankumo muitu.Tačiau skaičiuojant įplaukų sumažėjimą buvo atsižvelgta į muitų tarifus, kurių taikymas sustabdomas pagal bendrą rinkos organizavimą.[pic][1] OL C […], […], p. […].[2] OL L 184, 2007 7 14, p. 1.[3] OL L 253, 1993 10 11, p. 1.[4] OL L 17, 2000 1 21, p. 22.[5] Tradicinių nuosavų išteklių atveju (žemės ūkio mokesčiai, cukraus mokesčiai, muitai) turi būti nurodytos grynosios sumos, t. y. bendros sumos atskaičius 25 % surinkimo išlaidų.