				|

		52012PC0234

			Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo patikslinami Europos Sąjungos pareigūnų ir kitų tarnautojų atlyginimų ir pensijų korekciniai koeficientai /* COM/2012/0234 final - 2012/0118 (NLE) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO
APLINKYBĖS
·      Pasiūlymo pagrindas ir tikslai
Remiantis Tarnybos nuostatų XI priedo
4 straipsnio 1 dalimi, tarpinis atlyginimų ir pensijų
patikslinimas pagal Tarnybos nuostatų 65 straipsnio 2 dalį
atliekamas remiantis Eurostato pateikta informacija, kai birželio–gruodžio
mėn. iš esmės pasikeičia pragyvenimo išlaidos, ir tinkamai
atsižvelgiant į perkamosios galios pokyčio einamuoju metiniu baziniu
laikotarpiu prognozę.
Bet kuris Komisijos pasiūlymas turi būti
nusiųstas Tarybai ne vėliau kaip per antrąją balandžio
mėn. pusę.
·      Bendrosios aplinkybės
Pagal Tarnybos nuostatų XI priedo 6
straipsnio 1 dalį tarpiniai patikslinimai atliekami visose vietose
(įskaitant Briuselį), jeigu Briuselyje yra pasiekta arba viršyta
ribinė vertė. Jei ši ribinė vertė Briuselyje nepasiekta,
tarpiniai patikslinimai atliekami tik tose vietose, kur ribinė vertė
yra viršyta.
Pagal Tarnybos nuostatų XI priedo 7
straipsnį tarpinio patikslinimo suma yra tarptautinis Briuselio indeksas,
prireikus padaugintas iš pusės prognozuojamo specifinio rodiklio dydžio,
jei jo vertė neigiama.
Valstybių narių centrinės valdžios
institucijų valstybės tarnautojų realių grynųjų
atlyginimų pokytis, neatsižvelgiant į infliaciją, nustatomas
pagal specifinį rodiklį. Eurostatas apskaičiavo šį
rodiklį, remdamasis Tarnybos nuostatų XI priedo
1 straipsnio 4 dalyje nurodytų aštuonių valstybių
narių pateikta informacija.
Tarptautiniu Briuselio indeksu nustatomas
pragyvenimo išlaidų Briuselyje pokytis Europos Sąjungos
pareigūnams ir kitiems tarnautojams. Eurostatas nustatė šį
indeksą, remdamasis Belgijos valdžios institucijų pateiktais
duomenimis.
Korekcinis koeficientas yra atitinkamo ekonominio
pariteto ir Tarnybos nuostatų 63 straipsnyje nurodyto valiutos
keitimo kurso santykis, padaugintas, jeigu tikslinimo ribinė vertė
Briuselyje nepasiekta, iš patikslinimo dydžio.
Atlyginimams taikomais ekonominiais paritetais
nustatoma, kiek atskaitos miestu laikomame Briuselyje mokamų
atlyginimų perkamoji galia ekvivalentiška kitose šalyse esančiose
darbo vietose mokamų atlyginimų perkamajai galiai. Eurostatas šiuos
paritetus apskaičiavo suderinęs su valstybių narių
nacionalinėmis statistikos įstaigomis.
Pensijoms taikomais ekonominiais paritetais
nustatoma, kiek atskaitos šalimi laikomoje Belgijoje mokamų pensijų
perkamoji galia ekvivalentiška kitose gyvenamosios vietos šalyse mokamų
pensijų perkamajai galiai. Eurostatas šiuos paritetus apskaičiavo
suderinęs su valstybių narių nacionalinėmis statistikos
įstaigomis.
·      Pasiūlymo srityje taikomos priemonės
Šiuo pasiūlymu papildomas kasmet pateikiamas
pasiūlymas patikslinti atlyginimus ir pensijas.
2.           KONSULTACIJŲ SU
SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
·      Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis
Taikyti konsultacijų metodai, pagrindiniai
išanalizuoti sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimas
Pasiūlymo aspektai atitinkama tvarka aptarti
su darbuotojų atstovais.
Gautų atsakymų santrauka ir kaip
į juos atsižvelgta
Pasiūlyme atsižvelgta į šalių, su
kuriomis buvo konsultuojamasi, nuomonę.
·      Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas
Nepriklausomo tyrimo neprireikė.
·      Poveikio vertinimas
–
Pasiūlymu siekiama patikslinti atlyginimus ir
pensijas, remiantis galiojančiais teisės aktais.
–
Šiuo metu galiojančiuose teisės aktuose
nenumatyta kitų alternatyvų.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO
ASPEKTAI
·      Siūlomų veiksmų santrauka
Remiantis Tarnybos nuostatų XI priedo 4
straipsniu, siūloma priemone siekiama patikslinti atlyginimus ir pensijas
tose vietose, kur iš esmės pasikeitė pragyvenimo išlaidos.
Pragyvenimo išlaidų Briuselyje pokytis,
nustatomas pagal tarptautinį Briuselio indeksą, per
praėjusių metų birželio–gruodžio mėn. laikotarpį yra
1,1 %.
Pragyvenimo išlaidų pokyčiai ne
Belgijoje ir ne Liuksemburge baziniu laikotarpiu yra apskaičiuojami
taikant išvestinius indeksus, kuriuos apskaičiuoja Eurostatas. Šie
indeksai apskaičiuojami tarptautinį Briuselio indeksą dauginant
iš ekonominio pariteto pokyčio.
Iš esmės pasikeitusių pragyvenimo
išlaidų ribinė vertė yra 7 % per 12 mėnesių
laikotarpį (3,5 % per 6 mėnesių laikotarpį).
Estijoje atlyginimams taikomas išvestinis indeksas
viršijo ribinę vertę (4,1 %). Pensijoms taikomas išvestinis indeksas
nepasiekė ribinės vertės nė vienoje šalyje.
Tarpinio patikslinimo dydis yra lygus
tarptautiniam Briuselio indeksui, prireikus padaugintam iš pusės
prognozuojamo specifinio rodiklio dydžio, jei jo vertė neigiama.
Prognozuojamas specifinis rodiklis yra lygus
-1,6%, taigi tarpinio patikslinimo dydis yra lygus 0,3 %.
Korekcinis koeficientas yra lygus atitinkamo
ekonominio pariteto ir valiutos keitimo kurso santykiui, padaugintam, jeigu
tikslinimo ribinė vertė Briuselyje nepasiekta, iš tarpinio
patikslinimo dydžio.
Šie nauji korekciniai koeficientai įsigalioja
sausio 1 d. Tačiau tose šalyse arba vietose, kuriose išvestinis
indeksas yra didesnis nei 6,3 %, korekciniai koeficientai įsigalioja
lapkričio 16 d. Tose šalyse arba vietose, kuriose išvestinis indeksas
yra didesnis nei 12,6 %, įsigaliojimo data yra lapkričio 1 d.
2011 m. gruodžio mėn. apskaičiuotas
korekcinis koeficientas Talinui (pagal 2011 m. gruodžio mėn. perkamosios
galios paritetą) – 77,6. Taigi, atsižvelgiant į tarpinio patikslinimo
sumą, nuo 2012 m. sausio 1 d. taikomas šis Estijoje
įdarbintų Europos Sąjungos pareigūnų ir kitų
tarnautojų atlyginimų korekcinis koeficientas: 77.8. Pensijoms ir
pervedimams taikomi korekciniai koeficientai lieka nepakitę.
·      Teisinis pagrindas
Teisinis pagrindas yra Tarnybos nuostatai,
visų pirma jų XI priedas.
·      Subsidiarumo principas
Pasiūlymas priklauso išimtinei Sąjungos
kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas.
·      Proporcingumo principas
Pasiūlymas atitinka proporcingumo
principą dėl šių priežasčių:
–
- Tarnybos nuostatų XI priede numatomas
Tarybos reglamentas.
–
- Finansinės išlaidos tiesiogiai priklauso nuo
Tarnybos nuostatuose numatyto atlyginimų ir pensijų tikslinimo metodo
taikymo.
·      Pasirinkta priemonė
Siūloma (-os) priemonė (-ės):
reglamentas.
Kitos priemonės nebūtų tinkamos
dėl šių priežasčių:
–
Tarnybos nuostatų XI priede numatomas
Tarybos reglamentas.
4.           POVEIKIS BIUDŽETUI
Europos Sąjungos pareigūnų ir
kitų tarnautojų atlyginimų ir pensijų korekcinių
koeficientų patikslinimo poveikis administracinėms išlaidoms išsamiai
paaiškintas priede pateiktoje finansinėje pažymoje.
Nors atliekant tarpinį patikslinimą
atsižvelgiama į ES tarnautojų pragyvenimo išlaidų
padidėjimą Estijoje, dėl jo sumažėja išlaidos. Taip yra
dėl to, kad Taryba 2011 m. gruodžio mėn. nepriėmė Komisijos
pasiūlymo dėl metinio patikslinimo[1].
Atlikus 2011 m. metinį patikslinimą, korekcinio koeficiento Estijoje
vertė būtų sumažinta nuo 78,5 iki 75,4. Kadangi metinis
patikslinimas nebuvo patvirtintas, liko galioti ankstesnė vertė –
78,5. Pagal naują Eurostato tarpinio patikslinimo apskaičiavimą,
pragyvenimo išlaidos Estijoje padidėjo nuo 75,4 iki 77,8. Kadangi ši nauja
tarpinio patikslinimo vertė yra mažesnė negu šiuo metu galiojanti
vertė, dėl tarpinio patikslinimo sumažėja išlaidos.
2012/0118 (NLE)
Pasiūlymas
TARYBOS REGLAMENTAS
kuriuo patikslinami Europos Sąjungos
pareigūnų ir kitų tarnautojų atlyginimų ir
pensijų korekciniai koeficientai
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į Protokolą dėl
Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų, ypač į jo
12 straipsnį,
atsižvelgdama į Europos Sąjungos
pareigūnų tarnybos nuostatus ir kitų Sąjungos
tarnautojų įdarbinimo sąlygas, nustatytas Reglamentu (EEB,
Euratomas, EAPB) Nr. 259/68[2],
ypač į Tarnybos nuostatų 64 straipsnį,
65 straipsnio 2 dalį ir į VII, XI ir XIII priedus ir
į kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų
20 straipsnio pirmą pastraipą, 64 ir 92 straipsnius,
atsižvelgdama į Europos Komisijos
pasiūlymą,
kadangi:
(1)       2011 m. birželio–gruodžio
mėn. laikotarpiu iš esmės padidėjo pragyvenimo išlaidos
Estijoje, todėl reikia patikslinti korekcinius koeficientus, taikomus
Sąjungos pareigūnų ir kitų tarnautojų atlyginimams,
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Nuo 2012 m. sausio 1 d. pagal
Tarnybos nuostatų 64 straipsnį taikomi šie toliau išvardytose
šalyse ir vietose įdarbintų pareigūnų ir kitų
tarnautojų atlyginimų korekciniai koeficientai:
–
Estijoje 77,8.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą
dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas
privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
Priedas
FINANSINĖ
TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA
1.           PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
STRUKTŪRA
1.1.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pavadinimas
Tarybos
reglamento, kuriuo patikslinami Europos Sąjungos pareigūnų ir
kitų tarnautojų atlyginimų ir pensijų korekciniai
koeficientai, pasiūlymas
1.2.        Atitinkama (-os) politikos
sritis (-ys) VGV ir VGB sistemoje[3]
Gali
būti visos sritys ir veiklos rūšys.
1.3.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pobūdis
ý Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs
(-usi) su nauja priemone (periodine, kuria patikslinamas galiojantis
reglamentas)
1.4.        Tikslai
1.4.1.     Numatomas (-i) rezultatas
(-ai) ir poveikis
Nurodyti poveikį,
kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams
gavėjams (grupėms)
Europos
Sąjungos pareigūnų ir kitų tarnautojų atlyginimų
korekcinių koeficientų patikslinimas Estijoje, iš esmės
pasikeitus pragyvenimo joje išlaidoms, leis išlaikyti lygiavertę
perkamąją galią skirtingose darbo vietose, kaip nustatyta
Tarnybos nuostatuose.
1.5.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pagrindas
1.5.1.     Trumpalaikiai ir ilgalaikiai
poreikiai
Užtikrinti,
kad iš esmės pakitus pragyvenimo išlaidoms, Europos Sąjungos
pareigūnų ir kitų tarnautojų atlyginimams ir pensijoms
taikomi korekciniai koeficientai būtų patikslinti ir, jei tinkama,
pritaikyti atgaline data. Užtikrinti, kad ES tarnautojų atlyginimo ir pensijų
perkamoji galia kistų lygiagrečiai valstybių narių
centrinės valdžios tarnautojų perkamajai galiai, kaip nustatyta
Tarnybos nuostatų XI priede. Užtikrinti, kad būtų išsaugotas
skirtingose darbo vietose dirbančių pareigūnų perkamosios
galios panašumas.
1.6.        Trukmė ir finansinis
poveikis
ý Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
neribota
–
Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo 2012
m. sausio 1 d.,
–
po to – visavertis taikymas.
1.7.        Numatytas (-i) valdymo
būdas (-ai)[4]
ý Centralizuotas tiesioginis Komisijos
valdymas: Individualių išmokų administravimo ir mokėjimo biuras
(PMO).
2.           NUMATOMAS PASIŪLYMO
(INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS
2.1.        Atitinkama (-os)
daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir
biudžeto išlaidų eilutė(s)
·      Dabartinės biudžeto išlaidų eilutės
Daugiametės finansinės programos
išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris [Aprašymas…...….] || DA/NDA ([5]) || iš ELPA šalių[6] || iš šalių kandidačių[7] || iš trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
   || XX 01 01 01 || NDA || NE || NE || NE || NE
2.2.        Numatomas poveikis išlaidoms
2.2.1.     Numatomo poveikio išlaidoms
suvestinė
Mln. eurų
(tūkstantųjų tikslumu)
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Numeris || XX 01 01 01 ir 11 skyrius, 42 skyrius – Europos Parlamento narių padėjėjų išlaidos
 GD: HR ||   ||   || N metai[8] || N+1  metai || N+2 metai || N+3 metai || ... įterpti tiek metų, kiek reikia poveikio trukmei perteikti (žr. 1.6 punktą) || IŠ VISO
  Veiklos asignavimai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Biudžeto eilutės numeris || Mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu) || (1) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mokėjimai || (2) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Biudžeto eilutės numeris || Įsipareigojimai || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mokėjimai || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami tam tikrų programų rinkinio lėšomis[9] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Biudžeto eilutės numeris ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO asignavimų HR GD || Įsipareigojimai || =1+1a +3 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mokėjimai || =2+2a +3 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mokėjimai || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų paketo lėšomis || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
             IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos <...> IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Įsipareigojimai || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mokėjimai || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Jei pasiūlymas (iniciatyva) daro poveikį
kelioms išlaidų kategorijoms:
  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mokėjimai || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų paketo lėšomis || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–4 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS (Orientacinė suma) || Įsipareigojimai || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mokėjimai || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || 5 || „Administracinės išlaidos“
Mln. eurų
(tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || 2012 metai || 2013 metai || 2014 metai || 2015 metai || ... įterpti tiek metų, kiek reikia poveikio trukmei perteikti (žr. 1.6 punktą) || IŠ VISO
 GD: <…….> ||
  Žmogiškieji ištekliai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Kitos administracinės išlaidos ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO GD || Asignavimai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimai = Iš viso mokėjimai) || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || nėra
Mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || 2012 metai || 2013 metai || 2014 metai || 2015 metai || ... įterpti tiek metų, kiek reikia poveikio trukmei perteikti (žr. 1.6 punktą) || IŠ VISO
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS || Įsipareigojimai || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || nėra
 Mokėjimai || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || nėra
2.2.2.     Numatomas poveikis veiklos
asignavimams
–
ý  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai
nenaudojami
2.2.3.     Numatomas poveikis
administracinio pobūdžio asignavimams
2.2.3.1.  Santrauka
–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai
asignavimai nenaudojami
–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai
asignavimai naudojami taip:
Mln. eurų
(tūkstantųjų tikslumu)
   ||   N metai[10]   || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || ... įterpti tiek metų, kiek reikia poveikio trukmei perteikti (žr. 1.6 punktą) || IŠ VISO
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Žmogiškieji ištekliai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kitos administracinės išlaidos ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ[11]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Žmogiškieji ištekliai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kitos administracinio pobūdžio išlaidos ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Tarpinė suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
2.2.3.2.
2.2.3.3.  Numatomi žmogiškųjų
išteklių poreikiai
–
ý  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai
nenaudojami
2.2.4.     Suderinamumas su dabartine
daugiamete finansine programa
–
ý  Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka dabartinę finansinę
programą
2.2.5.     Trečiųjų
šalių įnašai
–
ý Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su trečiosiomis
šalimis finansavimo
2.3.        Numatomas poveikis
įplaukoms
–
ý  Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio įplaukoms.
[1]               COM(2011) 820.
[2]               OL L 56, 1968 3 4, p. 1.
[3]               VGV – veikla grind˛iamas valdymas, VGB – veikla
grind˛iamas biud˛eto sudarymas.
[4]               Informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į
Finansinį reglamentą pateikiamos svetainėje BudgWeb http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[5]               DA – diferencijuotieji asignavimai / NDA –
nediferencijuotieji asignavimai.
[6]               ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija.
[7]               Šalių kandidačių ir, kai taikoma,
Vakarų Balkanų potencialių šalių kandidačių.
[8]               N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos)
įgyvendinimo pradžios metai.
[9]               Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei
išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti
(buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai
moksliniai tyrimai.
[10]             N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo
pradžios metai.
[11]             Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei
išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti
(buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai
moksliniai tyrimai.


Avis juridique important

|

52004PC0389

Pasiūlymas Tarybos reglamentas iš dalies pakeičiančio Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1601/1999, nustatantį galutinį kompensacinį muitą Indijos kilmės mažesnio nei 1 mm skersmens nerūdijančio plieno vielos importui  /* KOM/2004/0389 galutinis */

Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS iš dalies pakeičiančio Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1601/1999, nustatantį galutinį kompensacinį muitą Indijos kilmės mažesnio nei 1 mm skersmens nerūdijančio plieno vielos importui(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS2003 m. liepos 10 d. Komisija inicijavo greitesnę Indijos kilmės mazesnio nei 1 mm skersmens nerūdijančio plieno vielos importui nustatyto kompensacinio muito perziūrą.Tyrimas parodė, kad aptariamajam importuojamam produktui, kurį gamina ir eksportuoja pirmiau minėtos perziūros paprasęs pareiskėjas, turi būti nustatytas galutinis kompensacinis muitas.Todėl siūloma, kad Taryba priimtų pridedamą pasiūlymą dėl reglamento, kuris turėtų būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS is dalies pakeičiančio Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1601/1999, nustatantį galutinį kompensacinį muitą Indijos kilmės mazesnio nei 1 mm skersmens nerūdijančio plieno vielos importuiEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsizvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsizvelgdama į 1997 m. spalio 6 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2026/97 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo is Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių( [1]) (toliau - pamatinis reglamentas), ypač jo 20 straipsnį,[1] 1) OL L 288, 1997 10 21, p. 1, Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (OL L 77, 2004 3 13, p. 12).atsizvelgdama į pasiūlymą, kurį Komisija pateikė pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,kadangi:A. ANKSTESNĖ PROCEDŪRA(1) Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1601/1999( [2]) nustatė galutinį kompensacinį muitą Indijos kilmės mazesnio nei 1 mm skersmens nerūdijančio plieno vielos (toliau - aptariamasis produktas), zenklinamos KN kodu ex 7223 00 19, importui. Priemonių taikymo forma - ad valorem muitas, svyruojantis nuo 0% iki 42,9% individualiems eksportuotojams ir 44,4% - nebendradarbiaujantiems eksportuotojams.[2] 2) OL L 189, 1999 7 22, p. 26.B. DABARTINĖ PROCEDŪRA1. Prasymas atlikti perziūrą(2) Nustačius galutines priemones, Komisija gavo vieno Indijos gamintojo, VSL Wires Limited (toliau - pareiskėjas), prasymą inicijuoti greitesnę Reglamento (EB) Nr. 1601/1999 perziūrą pagal pamatinio reglamento 20 straipsnio nuostatas. Pareiskėjas tvirtino, kad nebuvo susijęs su jokiais kitais aptariamojo produkto Indijos eksportuotojais. Be to, jis tvirtino neeksportavęs į Bendriją sio produkto pradiniu tyrimo laikotarpiu (t. y. nuo 1997 m. balandzio 1 d. iki 1998 m. kovo 31 d.), tačiau eksportavęs vėliau, po minėto laikotarpio. Remdamasis tuo, kas pirmiau isdėstyta, pareiskėjas prasė, kad jam būtų nustatyta individuali muito norma.2. Greitesnės perziūros inicijavimas(3) Komisija isnagrinėjo pareiskėjo pateiktą informaciją ir mano, kad jos pakanka perziūrai pagal pamatinio reglamento 20 straipsnį pradėti. Komisija, pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir suteikusi galimybę atitinkamai Bendrijos pramonei pateikusi savo pastabas, Oficialiajame leidinyje( [3]) paskelbdama pranesimą inicijavo atitinkamai kompanijai skirtą greitesnę Reglamento (EB) Nr. 1601/1999 perziūrą ir pradėjo savo tyrimą.[3] 3) OL C 161, 2003 7 10, p. 3.3. Aptariamasis produktas(4) Produktas, kuriam taikoma si perziūra, yra tas pats, kuris aptariamas Tarybos reglamente (EB) Nr. 1601/1999, būtent nerūdijančio plieno vielos, kurių skersmuo - mazesnio nei 1 mm skersmens ir kuriose nikelis sudaro 2,5% arba didesnę svorio dalį, isskyrus vielas, kuriose nikelis sudaro 28% arba didesnę svorio dalį, bet ne daugiau kaip 31%, o chromas sudaro 20% arba didesnę svorio dalį, bet ne daugiau kaip 22%.4. Tyrimo laikotarpis(5) Subsidijavimo tyrimas trunka nuo 2002 m. balandzio 1 d. iki 2003 m. kovo 31 d. (toliau - su perziūra susijęs tyrimo laikotarpis).5. Suinteresuotosios salys(6) Komisija oficialiai informavo pareiskėją ir Indijos vyriausybę apie pradėtą procedūrą. Be to, kitoms tiesiogiai suinteresuotoms salims ji suteikė galimybę rastu pareiksti savo nuomonę ir paprasyti būti isklausytiems. Tačiau nei nuomonės, nei prasymo būti isklausytiems Komisija negavo.(7) Komisija issiuntė pareiskėjui klausimyną ir per nustatytą terminą gavo issamų atsakymą. Komisija susirinko ir patikrino visą, jos nuomone, tyrimui būtiną informaciją ir atliko patikrinimą pareiskėjo patalpose.C. PERIŪROS APIMTIS(8) Kadangi pareiskėjas nepareikalavo perziūrėti isvadų dėl padarytos zalos, perziūra apsiribojo dempingu.(9) Komisija patikrino tas pačias subsidijavimo schemas, kurios buvo analizuojamos atliekant pradinį tyrimą. Ji taip pat patikrino, ar pareiskėjas naudojo kokias nors subsidijavimo schemas, dėl kurių buvo pateiktas kaltinimas pirmajame skunde, bet kuriomis nebuvo pasinaudota atliekant pradinį tyrimą.Galiausiai buvo patikrinta, ar pareiskėjas pasinaudojo kokiomis nors subsidijavimo schemomis, kurios buvo įdiegtos pasibaigus pradinio tyrimo laikotarpiui ir ar po pradinio tyrimo laikotarpio jis negavo ad hoc subsidijų.D. TYRIMO REZULTATAI1. Naujo eksportuotojo kvalifikacija(10) Pareiskėjas sugebėjo įtikinamai įrodyti, kad jis nei tiesiogiai, nei netiesiogiai nesusijęs su jokiais Indijos eksportuojančiais gamintojais, kuriems dėl aptariamojo produkto taikomos galiojančios antidempingo priemonės.(11) Tyrimas patvirtino, kad pareiskėjas pradiniu tyrimo laikotarpiu, t. y. nuo 1997 m. balandzio 1 d. ik 1998 m. kovo 31 d., neeksportavo aptariamojo produkto.(12) Buvo nustatyta, kad pareiskėjas įvykdė tik vieną pardavimą Bendrijai, bet sis faktiskai įvyko 2001 m. rugpjūčio mėn., t. y. pasibaigus pradiniam tyrimo laikotarpiui ir dar gerokai iki su perziūra susijusio tyrimo laikotarpio.(13) Atsakydamas į klausimyną, pareiskėjas pripazino, kad su perziūra susijusio tyrimo laikotarpiu buvo pasirasyta sutartis, tačiau čia pat patvirtino, kad prekybos sandoris niekados neįvyko. Todėl nustatyta, kad pareiskėjas nebuvo sutartimi neatsaukiamai įsipareigojęs eksportuoti į Bendriją.(14) Tačiau buvo nurodyta, kad per su perziūra susijusį tyrimo laikotarpį kompanija atliko didelius pardavimus eksportui į kitas salis, kurie leido apskaičiuoti padidėjusią naudą, kuri buvo gauta skiriant subsidijas eksporto pardavimams, nes ta nauda didėja neatsizvelgiant į tų pardavimų paskirties vietą.Šiuo atzvilgiu Komisija, siekdama, kad būtų apskaičiuoti visi kompensuotinos subsidijos dydziai, nusprendė patikrinti visą informaciją, kurią laikė reikalinga su greitesne perziūra susijusiam tyrimui atlikti, skirdama tą dydį, kuris virsytų pareiskėjo atitinkamą bendrą apyvartos lygį su perziūra susijusiu tyrimo laikotarpiu.2. Subsidijavimas(15) Atsizvelgiant į informaciją, kuri buvo pateikta pareiskėjo atsakyme į Komisijos klausimyną, buvo tirtos sios schemos:- muito tarifo sumazinimo leidimo schema,- atleidimo nuo pelno mokesčio schema,- pagrindinių priemonių eksporto skatinimo schema,- eksporto perdirbimo zonos ir į eksportą orientuoti padaliniai.3. Muito tarifo sumazinimo leidimo schema (toliau - ,MTSLS")Bendroji dalis(16) Buvo nustatyta, kad per su perziūra susijusį tyrimo laikotarpį pareiskėjas pagal sią schemą yra gavęs naudos. Jis po prekės eksporto fakto naudojosi ,MTSLS". Schema issamiai aprasyta Eksporto ir importo politikos 4.3 dalyje (2002 m. kovo 31 d. Indijos vyriausybės Prekybos ir pramonės ministerijos pranesimas Nr. 1/2002 - 07).Pagal sią schemą bet koks atitinkamą teisę turintis eksportuotojas gali prasyti kreditų, kurių dydis apskaičiuojamas kaip tam tikras eksportuojamų galutinių produktų vertės procentas. Indijos kompetentingos institucijos tokius ,MTSLS" tarifus daugumai produktų, įskaitant svarstomą produktą, nustatė remdamosi standartinėmis sąnaudų ir produkcijos normomis (SSPN). Licencija, kurioje nurodyta suteikiamo kredito suma, isduodama automatiskai.Naudojimasis ,MTSLS" po produkto eksporto leidzia pasinaudoti tokiais kreditais atitinkamiems importuojamiems produktams įsigyti (pvz., zaliavoms ar pagrindinėms priemonėms), isskyrus prekėms, kurių importas yra ribojamas arba uzdraustas. Tokias importuotas prekes galima parduoti vidaus rinkoje (apmokestinant pardavimo mokesčiu) arba panaudoti kitaip.,MTSLS" kreditus galima laisvai perleisti. ,MTSLS" licencija galioja12 mėnesių nuo licencijos isdavimo dienos.(17) Nuo pradinio tyrimo ,MTSLS" charakteristikos nepasikeitė. Ši schema - tai nuo eksporto veiklos lygio priklausanti subsidija, todėl pradinio tyrimo metu nustatyta, kad ji laikytina individualia ir kompensuotina pagal pamatinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punktą.Subsidijos dydzio apskaičiavimas(18) Buvo nustatyta, kad pareiskėjas visus ,MTSLS" kreditus perleido su juo susijusiai kompanijai Viraj Alloys Ltd. Tokios pačios praktikos taip pat laikėsi kitos trys susijusios pareiskėjo kompanijos, t. y. Viraj Forgings Ltd, Viraj Impoexpo Ltd ir Viraj Profiles Ltd. Atlikus tyrimą buvo patvirtinta, kad Viraj Alloys Ltd tiekė zaliavą visoms pirmiau minėtoms kompanijoms ir naudojo jų perleistus ,MTSLS" kreditus importuodama be muito.Be to, buvo nustatyta, kad aptariamąjį produktą eksportavo kelios susijusios kompanijos. Atsizvelgiant į tai, kad pareiskėjo savininkai visas sias susijusias kompanijas kontroliuoja isplėtota akcijų valdymo sistema ir kad susijusios kompanijos tam tikrais atzvilgiais dalyvauja gaminant ir platinant aptariamąjį produktą, buvo nuspręsta visas pirmiau minėtas kompanijas laikyti vienu naudos gavėju.Dėl to subsidijos dydis pagal ,MTSLS" schemą buvo grindziamas licencijose nustatytu visu kredito, kuris buvo suteiktas pareiskėjui ir su juo susijusioms kompanijoms, dydziu. Dėl to, kad subsidija nebuvo suteikta remiantis eksportuoto produkto kiekiais, Baigiant VSL Wires Limited per su perziūra susijusį tyrimo laikotarpį naudojosi sia schema ir jai buvo skirta 12,7% subsidija.4. Atleidimo nuo pelno mokesčio schema (,APMS")Bendroji dalis(19) Buvo nustatyta, kad pareiskėjas gavo naudos pagal sią schemą, ypač Indijos pajamų įstatymo 80 HHC skirsnį.1961 m. Indijos pajamų mokesčio įstatymas nustato pagrindą, kuriuo remdamosi įmonės gali prasyti atleidimo surenkant mokesčius. Galima pateikti prasymą dėl atleidimų, kuriems taikomos sių įstatymo skirsnių nuostatos - 10 A (galioja laisvosiose ekonominėse zonose įsisteigusioms kompanijoms), 10 B (galioja kompanijoms, kurios laikomos į eksportą orientuotais padaliniais) ir 80 HHC (galioja prekes eksportuojančioms kompanijoms). Siekdama, kad galėtų naudotis ,APMS", įmonė atitinkamą prasymą mokesčių institucijai turi pareiksti įteikdama savo mokesčių deklaraciją. Mokestiniai metai prasideda balandzio 1 d. ir baigiasi kitų metų kovo 31 d., ir mokesčių deklaraciją privaloma įteikti iki kitų metų lapkričio 30 d. Šiuo atveju su perziūra susijęs tyrimo laikotarpis sutapo su mokestiniais ir finansiniais metais (2002 m. balandzio 1 d.-2003 m. kovo 31 d.).(20) (20) ,APMS" charakteristikos nepasikeitė nuo pradinio tyrimo. Per pradinį tyrimą buvo nustatyta, kad ,APMS" - tai kompensuotina subsidija, nes Indijos vyriausybė teikia kompanijai finansinius įnasus atsisakydama Vyriausybės pajamų, t. y. tiesioginių mokesčių nuo uz eksportą gauto pelno, kurie paprastai turėtų būti mokami, jeigu kompanija nebūtų prasiusi atleidimo nuo pajamų mokesčio. Tačiau buvo nustatyta, kad ,APMS" pagal 80 HHC skirsnį buvo palaipsniui nutraukiama pradedant 2000-2001 finansiniais metais ir iki 2004-2005 finansinių metų, kai jokiam eksporto pelnui nebus taikomas atleidimas nuo pajamų mokesčio. Per su perziūra susijusį tyrimo laikotarpį tik 50% uz eksportą gauto pelno nebuvo apmokestinta pajamų mokesčiu.(21) 21) Subsidija yra nustatyta teisės aktais atsizvelgiant į eksporto veiklos lygį, kaip apibrėzta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a pastraipoje, nes ji neapmokestina tik pardavimų eksportui pelno ir dėl to laikoma individualia.Subsidijos dydzio apskaičiavimas(22) Pareiskėjo gauta nauda buvo apskaičiuota atsizvelgiant į paprastai mokėtinų mokesčių dydzio su atleidimo nauda ir be tos naudos skirtumą per su perziūra susijusį tyrimo laikotarpį. Per sį laikotarpį buvo taikytas 36,75% mokesčių tarifas, įskaitant įmonių pelno ir pridėtinį mokestį. Siekiant, kad būtų nustatyta pareiskėjo visa nauda, ir atsizvelgiant į tai, kad per su perziūra susijusį tyrimo laikotarpį (zr. pirmiau nurodytą konstatuojamosios dalies 18 pastraipą) su pareiskėju susijusios trys kompanijos taip pat eksportavo svarstomą produktą, subsidijos dydis buvo nustatytas remiantis atleidimais pagal 80 HHC skirsnį nuo pajamų mokesčio, kurie buvo suteikti pareiskėjui, Viraj Forgings Ltd, Viraj Impoexpo Ltd ir Viraj Profiles Ltd. Dėl to, kad subsidija nebuvo skirta atsizvelgiant į eksportuotus kiekius, subsidijos dydis buvo nustatytas remiantis pareiskėjo ir susijusių jo kompanijų bendra eksporto apyvarta pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalies nuostatas. Atsizvelgiant į pirmiau minėtus dalykus buvo nustatyta, kad VSL Wires Limited pagal sią schemą gavo 1,4% subsidiją.5. Pagrindinių priemonių eksporto skatinimo schema (toliau - ,PPESS")(23) Buvo nustatyta, kad pareiskėjas nesinaudojo ,PPESS" schema.6. Eksporto perdirbimo zonos (toliau - ,EPZ") ir į eksportą orientuoti padaliniai (toliau - ,ĮEOP")(24) Buvo nustatyta, kad pareiskėjas nėra įsisteigęs eksporto perdirbimo zonoje ir jis nelaikytinas į eksportą orientuotu padaliniu, dėl to jis nesinaudojo schema.7. Kitos schemos(25) Buvo nustatyta, kad pareiskėjas nėra nei naudojęsis naujomis subsidijavimo schemomis, kurios buvo sukurtos pasibaigus pradiniam tyrimo laikotarpiui, nei nėra gavęs jokių ad hoc subsidijų po sios datos.8. Kompensuotinos subsidijos dydis(26) Atsizvelgiant į su pirmiau nustatytomis įvairiomis schemomis susijusias galutines isvadas, kompensuotinos subsidijos dydis pareiskėjui yra:>TABELPOSITION>E. PERIŪRIMŲ PRIEMONIŲ PAKEITIMAI(27) Atsizvelgus į atliekant tyrimą padarytas isvadas, manoma, kad į Bendriją importuojant mazesnio nei 1 mm skersmens nerūdijančio plieno vielą, kurią pagamino ir eksportavo VSL Wires Limited, turėtų būti taikomas toks kompensacinio muito lygis, kuris atitiktų per su perziūra susijusį tyrimo laikotarpį kompanijai nustatytus atskirų subsidijų dydzius.(28) Reglamentas (EB) Nr. 1601/1999 dėl to turėtų būti atitinkamai pakeistas.F. PRANEŠIMAS IR PRIEMONIŲ TRUKMĖ(29) Komisija informavo pareiskėją ir Indijos vyriausybę apie svarbiausius faktus ir motyvus, kuriais remiantis buvo ketinta pasiūlyti is dalies pakeisti Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1601/1999. Be to, jiems suteiktas pagrįstas laikas pastaboms pateikti.(30) Pareiskėjas, atsakydamas į pranesimą, pareiskė pretenziją, kad po eksporto taikoma ,MTSLS" - tai pakeičiamoji sumazinimo/grązinimo schema, kurią Komisija klaidingai įvertino subsidijos apimties ir kompensuotinos naudos dydzio atzvilgiais. Pareiskėjas įrodinėjo, kad Komisija naudą pagal sią schemą įvertino klaidingai, nes tik pernelyg didelį muito grązinimą galima laikyti subsidija, ir kad Komisija netyrė pagal sią sistemą atliekamų operacijų.Komisija dar kartą padarė tą pačią isvadą (zr., pvz., Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1338/2002( [4]), ypač jo 14 - 20 konstatuojamąsias dalis), kad po eksporto taikoma ,MTSLS" nėra grązinimo arba pakeičiamoji grązinimo schema, nes ji neatitinka jokių su pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies ii pastraipa siejamų I - III priedų nuostatų. Schemoje nėra nustatyto įpareigojimo, uztikrinančio, kad būtų laikomasi I priedo i dalies nuostatų, jog būtų importuojamos tik eksportuojamoms prekėms gaminti naudojamos prekės (pagrindinio reglamento II priedas). Be to, nėra įdiegtos tikrinimo sistemos, kad būtų nustatyta, ar importuotos prekės is tikrųjų buvo sunaudotos gamybos procesui. Taip pat tai nėra pakeičiamoji grązinimo schema, nes importuotų prekių kiekis ir jų charakteristikos neturi atitikti gamybai naudojamų vietinių isteklių, is kurių buvo pagaminti eksportuotini produktai, kiekio ir charakteristikų (pagrindinio reglamento III priedas). Galiausiai eksportuojantieji gamintojai turi teisę gauti naudą pagal ,MTSLS" neatsizvelgiant į tai, ar jie apskritai importuoja kokius nors isteklius.[4] 4) OL L 196, 2002 7 25, p. 1.Atlikus tyrimą dėl pareiskėjo buvo patvirtinta, kad zaliavą be muito importavo viena is su pareiskėjų susijusių kompanijų, naudodama visų susijusių kompanijų perleistus ,MTSLS" kreditus, kurie buvo gauti eksportuojant skirtingus produktus. Tačiau negalima nustatyti jokio rysio tarp kiekvienos kompanijos kreditų ir tam tikros kompanijos, kuriai buvo skirta uzduotis importuoti zaliavą, is tikrųjų importuotų prekių. Be to, Indijos vyriausybė neįdiegė tikrinimo sistemos, kad būtų galima nustatyti, kokias importuotas prekes kokia kompanija is tikrųjų sunaudojo tam tikram produktui pagaminti. Kadangi pirmiau minėta islyga subsidijos apibrėzimui dėl to netaikoma, kompensuotina nauda - tai bendras pagal schemą suteikto kredito dydis. Dėl sių priezasčių pirmiau minėtam pareiskimui negalima pritarti.Be to, pareiskėjas dar tvirtino, kad ,Komisijos padaliniai importo muitų nesubalansavo su islaidomis ir dėl to subsidija buvo apskaičiuota neteisingai ir iskreiptai". Šiuo atzvilgiu reikėtų pasakyti, kad is anksto ir remiantis pirmiau minėtoje 18 konstatuojamojoje dalyje aprasyta padėtimi pareiskėjo buvo prasyta pateikti per su perziūra susijusį tyrimo laikotarpį su visomis eksportuotomis prekėmis susijusių po eksporto suteiktų ,MTSLS" kreditų sąrasą. Pareiskėjo taip pat buvo prasyta pateikti tą pačią informaciją apie visas prekes, kurias su juo susijusios kompanijos eksportavo per tą patį laikotarpį, bei issamią informaciją apie visus paraiskos pateikimo mokesčius arba kitas islaidas, kurios buvo padarytos siekiant gauti kreditų. Tačiau pareiskėjas nepateikė jokios issamios informacijos ir negalėjo tos informacijos pateikti atliekant patikrinimą vietoje. Dėl to neturint jokios patikimos informacijos subsidijos dydzio nebuvo galima patikslinti atsizvelgiant į tas islaidas kaip nustatyta pirmiau minėtoje 18 konstatuojamojoje dalyje.(31) Ši perziūra neturi įtakos datai, nuo kurios pagal pamatinio reglamento 11 straipsnio 2 dalies nuostatas nustoja galioti Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1601/1999.PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisŠiuo dokumentu Tarybos reglamento (EB) Nr. 1601/1999 1 straipsnio 2 dalyje pateikta lentelė keičiama ir papildoma taip:>TABELPOSITION>2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkas