title: Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos sprendimas Dėl Europos kultūrų dialogo metų (2008) {SEC(2005) 1202 }

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

52005PC0467

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 5.10.2005KOM(2005) 467 galutinis2005/0203 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMASDėl Europos kultūrų dialogo metų (2008)(pateikta Komisijos) {SEC(2005) 1202 }AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASBENDRA INFORMACIJA APIE PASIūLYMą |110 | Pasiūlymo pagrindas Kultūrų dialogas yra glaudžiai susijęs su pagrindiniu Europos kūrimo siekiu – suvienyti Europos tautas. Siekiant šio tikslo, dialogas turi tapti savanoriškai paskelbtu prioritetu ir raginti Europos piliečius bei visus joje gyvenančius asmenis visapusiškai dalyvauti mūsų įvairovės, kurią praturtina vis įvairiapusiškesnė aplinka ir su globalizacija susiję pokyčiai bei naujovės, valdyme. Be to, kultūrų dialogas yra priemonė, kuri galėtų padėti įgyvendinti keletą Sąjungos strateginių prioritetų. Europos kultūrų dialogo metai – tai išskirtinė informavimo priemonė, skirta šiam prioritetui remti ir skatinti piliečius dalyvauti šiame procese. |120 | Bendrosios aplinkybės Europos bendrijos steigimo sutartyje Bendrija įpareigojama kurti vis glaudesnę Europos tautų sąjungą ir prisidėti prie valstybių narių kultūrų klestėjimo gerbiant jų nacionalinę ir regioninę įvairovę bei išryškinant bendrą kultūros paveldą. Kultūrų dialogas yra itin svarbus siekiant sėkmingai įgyvendinti šią užduoti. Be to, dėl įvairiausių veiksnių – nuoseklių Sąjungos plėtros etapų, dėl bendros rinkos išaugusio mobilumo, ankstesnių ir dabartinių migracijos srautų, dėl prekybos, švietimo, laisvalaikio bei apskritai dėl globalizacijos suintensyvėjusių mainų su kitomis pasaulio šalimis stiprėja Europos piliečių ir visų joje gyvenančių asmenų sąveika su įvairiomis Europos ir kitų pasaulio šalių kultūromis, kalbomis, etninėmis grupėmis bei religijomis. Todėl reikia, kad Europos Sąjungos piliečiai ir visi joje laikinai ar nuolatos gyvenantys asmenys galėtų įgyti žinių, kvalifikacijų bei įgūdžių, kurie jiems suteiktų galimybę valdyti atviresnę, tačiau taip pat ir sudėtingesnę aplinką bei susidoroti su joje kylančiais sunkumais ir įtampa, kad ne tik Europoje, bet ir visame pasaulyje būtų galima pasinaudoti tokios visuomenės teikiamomis galimybėmis. Europos projekte pirmenybė teikiama sustiprintam ir labiau struktūriškai apibrėžtam kultūrų dialogui, siekiant atsižvelgus į Komisijos pageidaujamą naująjį dialogą skatinti Europos Sąjungos piliečius ir visus joje gyvenančius asmenis, o ypač jaunimą, dalyvauti veikloje. Kultūrų dialogas yra išskirtinė priemonė, suteikianti galimybę piliečiams valdyti sudėtingus mūsų visuomenės reiškinius ir skatinanti piliečių dinamiškumą. Todėl svarbu Europos Sąjungoje gyvenančius asmenis įkvėpti aktyviai ieškoti ryšio su kitomis kultūromis toje šalyje, kur jie gyvena ar kitose pasaulio šalyse ir taip padėti skatinti toleranciją ir abipusę pagarbą, kurios yra būtinos kultūrų dialogo sąlygos. Tokiu būdu kultūrų dialogas padeda įgyvendinti keletą Sąjungos strateginių prioritetų, ypač: - saugo ir skatina Europos kultūrų įvairovę bei skatina aktyvų ir atvirą pasauliui Europos pilietiškumą, grindžiamą Europos Sąjungos bendromis vertybėmis; - įtraukia atnaujintą Lisabonos strategiją, pagal kurią žinių ekonomikai reikalingi žmonės, galintys prisitaikyti prie pokyčių ir pasinaudoti visais galimais naujovių šaltiniais, kad padidintų gerovę; - atsižvelgiant į Europos Sąjungos bendras vertybes, remia Sąjungos įsipareigojimą dėl solidarumo, socialinio teisingumo ir didesnės sanglaudos; - suteikia galimybę Europai būti geriau išgirstai pasaulyje ir sukurti veiksmingą partnerystę su kaimyninėmis šalimis, tokiu būdu stabilumo ir demokratijos zoną išplečiant už Sąjungos ribų bei padidinti Europos piliečių ir kitų joje gyvenančių asmenų gerovę ir saugumą; Todėl Komisija siūlo, kad 2008 m. būtų paskelbti kultūrų dialogo metais. |139 | Pasiūlymo srityje taikomos nuostatos Pasiūlymo srityje negalioja jokia nuostata, susijusi su tokio pobūdžio tarptautiniu dialogu, tačiau yra daug projektų, finansuojamų pagal įvairias Bendrijos programas, kurie tiesiogiai ar netiesiogiai padeda kurti tokį dialogą. |140 | Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos kryptimis ir tikslais 2008 m., kuriuos siūloma paskelbti kultūrų dialogo metais, bus apibrėžti ir įgyvendinami tam tikri pagrindiniai Europos Sąjungos principai: - Europos bendrijos steigimo sutartyje Bendrija įpareigojama kurti vis glaudesnę Europos tautų sąjungą ir prisidėti prie valstybių narių kultūrų klestėjimo gerbiant jų nacionalinę ir regioninę įvairovę bei išryškinant bendrą kultūros paveldą. Joje taip pat teigiama, kad „Bendrija į kultūros aspektus atsižvelgia imdamasi veiksmų pagal kitas šios Sutarties nuostatas, visų pirma siekdama gerbti ir skatinti savo kultūrų įvairovę“. - Pagal Sąjungos pagrindinių teisių chartiją „Sąjunga remiasi visuotinėmis ir nedalomomis vertybėmis: žmogiškuoju orumu, laisve, lygybe ir solidarumu; ji grindžiama demokratijos ir teisinės valstybės principais. Įkurdama Sąjungos pilietybę [...], Sąjunga pagrindinį dėmesį savo veikloje skiria žmogui. Sąjunga prisideda prie šių bendrų vertybių išsaugojimo ir plėtojimo, kartu gerbdama Europos tautų kultūrų ir tradicijų įvairovę bei valstybių narių nacionalinį savitumą“. Kultūrų dialogo metai padės įgyvendinti keletą Sąjungos strateginių prioritetų, ypač atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimo ir užimtumo klausimais bei Sąjungos įsipareigojimą dėl solidarumo, socialinio teisingumo ir didesnės sanglaudos. Jie taip pat padės Europai būti geriau išgirstai pasaulyje, tokiu būdu stabilumo ir demokratijos zoną išplečiant už Sąjungos ribų. Galiausiai, kadangi kultūrų dialogas padeda bendrauti su Europos piliečiais ir visais joje gyvenančiais asmenimis, jis yra Komisijos pageidaujamo naujojo dialogo ir komunikacijos metodo dalis. Daugelis svarbių Bendrijos veiksmų yra susiję su tarptautinio dialogo tema, tačiau jų tikslai ir siekiai yra skirtingi. Pradėta vykdyti arba numatoma pradėti vykdyti svarbias su kultūrų dialogu susijusias iniciatyvas, pavyzdžiui, kultūros, visą gyvenimą trunkančio mokymosi, jaunimo, pilietiškumo, kovos su diskriminacija ir socialine atskirtimi, kovos su rasizmu ir ksenofobija, prieglobsčio teikimo ir imigrantų integravimo politikos, vaizdo ir garso bei mokslinių tyrimų politikos srityse. Išorės santykių srityje Europos bendrija vykdo daugelį veiksmų, kuriais ypač padedama skatinti kultūrų dialogą. Reikšmingas pavyzdys yra Europos ir Viduržemio jūros šalių partnerystė, taip pat apjungianti šalis, iš kurių į ES atvyksta daug imigrantų. Ši partnerystė, inter alia, apima jaunimo mainų programą ir dvi kultūrų dialogo programas paveldo bei garso ir vaizdo informavimo priemonių srityse. Anna Lindh fondo, skirto kultūrų dialogui Aleksandrijoje (Egiptas), įsteigimas buvo itin svarbus įvykis. Europos metais atsiras galimybė šias iniciatyvas labiau integruoti į susijusias 2008 m. Bendrijos programas ir veiksmus, kad Europos metais vykdomi veiksmai būtų geriau matomi ir kad būtų sustiprintas bendras jų poveikis. Tai padės skatinti nuoseklų daugybės Bendrijos veiksmų, skatinančių kultūrų dialogą, įvaizdį ir stiprinti programų sąveiką. Tai taip pat padės paįvairinti veiksmus, kadangi Europos piliečiai ir visi joje gyvenantys asmenys bus išklausyti įvairioje jų gyvenimo aplinkoje ir įtraukti į atitinkamų dialogo formų paiešką. Taigi, Europos metų veiksmai galės būti vykdomi įvairiuose sektoriuose įgyvendinant konkrečius kultūrų dialogo projektus. Europos kultūrų dialogo metais visi šie projektai (ir juos papildančios programos) bus geriau matomi. Europos metų rengimas turi būti atliekamas jį atidžiai suderinus su Europos lygių galimybių visiems metų (2007 m.)[1] rengimu ir įgyvendinimu, siekiant užtikrinti šios dvi iniciatyvos labiau sąveikautų ir papildytų viena kitą. Europos metai yra daugiausiai skirti Europos Sąjungos valstybėms narėms. Su šalimis kandidatėmis Europos metų tema bus glaudžiai bendradarbiaujama rengiant kitas kultūrinį dialogą skatinančias iniciatyvas, kurios bus parengtos atsižvelgiant į bendradarbiavimą ir dialogą susijusiose srityse, o ypač į Europos Sąjungos bei šalių kandidačių pilietinės visuomenės dialogą. Kadangi Europos Sąjungoje kultūrų dialogas yra susijęs su mūsų pastangomis skatinti įvairių kultūrų ir civilizacijų dialogą tarptautiniu mastu, taip pat svarbu užtikrinti Europos kultūrų dialogo metų ir su kultūrų dialogu susijusių iniciatyvų, plėtojamų atsižvelgiant į atitinkamas programas su EEE susitarimą pasirašiusiomis ELPA šalimis, Vakarų Balkanų šalimis bei Europos kaimynystės politikos (EKP) šalimis partnerėmis, išorinių aspektų papildomumą. Visos bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis, ypač su besivystančiomis šalimis, iniciatyvos, susijusios su kultūrų dialogo metų tikslais, taip pat turės būti glaudžiai koordinuojamos. |KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis |219 | Kultūrų dialogas tai – horizontalusis klausimas, susijęs su visais visuomenės sluoksniais. Jis nėra skirtas jokiam konkrečiam visuomenės sluoksniui ar veikėjui. Nėra su kultūrų dialogu susijusių iš anksto parengtų formuluočių ar privilegijuotų sričių. Jis skirtas visiems Europos Sąjungos piliečiams ir visiems joje gyvenantiems asmenims, kurie turi būti pakviesti dalyvauti šiame dialoge. Kadangi neseniai įvyko daug įvairių su šia tema susijusių konsultacijų, ypač rengiant naujos kartos programas, susijusias su švietimu, kultūra, jaunimu ir pilietiškumu, buvo nuspręsta, kad daugiau nereikia rengti jokių specifinių konsultacijų dėl Europos kultūrų dialogo metų. |Tyrimo atlikimas ir jo taikymas |229 | Nepriklausomo tyrimo neprireikė. |230 | Poveikio vertinimas Papildomų veiksmų nebuvimas: jeigu be jau įgyvendintų specifinių ir sektorių veiksmų nebūtų vykdomi papildomi veiksmai, Sąjungos politikos prioritetas taptų nebe toks matomas ir būtų prarastos šios galimybės: Daugelyje sričių plačiai įgyvendintų integravimo priemonių nepakaktų ir jos taptų mažiau matomos. Kultūrų dialogas vyktų tik tose srityse, kur jau sukurtos atitinkamos programos ir jo nebūtų galima įgyvendinti kitose srityse, taip pat nebūtų siekiama taikyti tarpsektorinio kultūrų dialogo metodo. Jau pradėti vykdyti veiksmai negalėtų pasiekti kitų nei specializuota auditorija (pvz.: mokslo bendruomenės, universitetų specialistai, kultūros veikėjai), kuriai dažniausiai jie yra skirti, asmenų. Nebūtų įmanoma pasiekti platesnio bendradarbiavimo, geresnio koordinavimo ir didesnės sąveikos tarp šių auditorijų. Būtų sunkiau įtraukti platesnę auditoriją ir apskritai Europos visuomenę. Reglamentuojantys veiksmai: Sutarties 151 straipsnyje nurodoma, kad „valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų derinimas“ yra neleistinas. Taigi, negalima taikyti jokių reglamentuojančių priemonių. Horizontalus metodas arba integravimas: daugelyje sričių šis metodas jau yra plačiai įgyvendintas ir jį reikėtų toliau įgyvendinti. Tačiau to neužtenka, kad būtų sudarytas pakankamas veiksmų skaičius ir kad veiksmai būtų pakankamai matomi. Kultūrų dialogas būtų vykdomas tik tose srityse, kuriose jau yra sukurtos atitinkamos programos, ir jo nebūtų galima įgyvendinti kitose srityse, taip pat nebūtų galima taikyti tarpsektorinio metodo. Daugiametė programa ir (arba) veiksmų planas: iki šiol sukaupta patirtis rodo, kad apie tai galvoti dar per anksti. Pirmiausia reikėtų ištirti realią padėtį. Atsižvelgiant į per Europos metus įgytą patirtį, galima sukurti reikalavimus atitinkančias daugiametes programas ar veiksmų planus, tačiau kol kas to nereikėtų planuoti. Europos metus pasirinkta orientuoti į tris veiklos kryptis, kuriose daugiausia dėmesio skiriama matomumo ir komunikacijos sritims. Šios veiklos kryptys remiasi įvairiausiais konkrečiais projektais, kurie, atsižvelgiant į šį aspektą, turi būti įgyvendinti 2008 m. pagal Bendrijos programas ir veiksmus. |231 | Komisija atliko į Komisijos teisės aktų leidybos ir darbo programą įtrauktą poveikio vertinimą, kurio ataskaitą galima rasti tinklapyje http://europa.eu.int/comm/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm. |TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI |305 | Siūlomų veiksmų ir priemonių santrauka Bendri Europos kultūrų dialogo metų tikslai: - Skatinti kultūrų dialogą, kuris Europos Sąjungos piliečiams ir visiems joje laikinai ar nuolatos gyvenantiems asmenims padėtų įgyti žinių, kvalifikacijų bei įgūdžių, kurie jiems suteiktų galimybę valdyti atviresnę, tačiau taip pat ir sudėtingesnę aplinką bei susidoroti su joje kylančiais sunkumais ir įtampa, kad ne tik Europoje, bet ir visame pasaulyje būtų galima pasinaudoti tokios visuomenės teikiamomis galimybėmis; - Europos piliečius ir visus Europos Sąjungoje gyvenančius asmenis informuoti apie tai, kaip svarbu kurti aktyvų[2] ir atvirą pasauliui Europos pilietiškumą, grindžiamą kultūrų įvairove bei Europos Sąjungos bendromis vertybėmis – žmogaus orumu, laisve, lygybe, nediskriminavimu, solidarumu, demokratijos ir teisinės valstybės principais bei žmogaus teisėmis, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teisėmis. Konkretūs šių veiksmų tikslai: - Padėti, kad kultūrinį dialogą skatinančios Bendrijos programos ir priemonės būtų geriau matomos ir nuoseklesnės. Kultūrų dialogas atsispindi daugelyje Bendrijos politikos sričių ir priemonių. Bendrijos iniciatyvos šioje srityje padėjo sukurti daug konkrečių projektų, kuriuose su skirtingais visuomenės sluoksniais aptariami įvairūs kultūrų dialogo aspektai. Be to, šios iniciatyvos padėjo pilietinę visuomenę įtraukti į piliečių gyvenimo realijas atspindinčių dialogo formų paiešką. Tačiau reikia sustiprinti Bendrijos veiksmų šioje srityje bendrą poveikį ir padaryti, kad jie būtų geriau matomi. Apskritai kultūrų dialogą bus galima įtraukti į visas susijusias Bendrijos programas ir priemones, jeigu kultūrų dialogas bus suderintas su jų pobūdžiu ir administravimo ypatybėmis. Be to, Europos metai padės projektų vykdytojams nustatyti atitinkamas Bendrijos priemones, susijusias su kultūrų dialogu, ir skatinti šių veiksmų sąveiką. Europos metai padės geriau įgyvendinti Bendrijos veiksmus šioje srityje ir taip pat turėtų padidinti šių veiksmų nuoseklumą ir veiksmingumą. - Informuoti apie įvairių kultūrų indėlį į mūsų paveldą ir gyvenimo būdą; Europos piliečius ir visus Europos Sąjungoje gyvenančius asmenis, o ypač jaunimą, informuoti apie būtinybę ieškoti būdų kaip per kultūrų dialogą įtvirtinti aktyvų ir atvirą pasauliui Europos pilietiškumą, grindžiamą kultūrų įvairove ir Europos Sąjungos bendromis vertybėmis. - Remti naujoves ir horizontalios bei tarpsektorinės dimensijos taikymą skatinant kultūrų dialogą, ypač tarp jaunų žmonių. Europos metais ypač reikės pabrėžti iniciatyvų, kurios suburia įvairias bendruomenes ir visuomenės sluoksnius bei kuriose atsižvelgiama į įvairius kultūrų dialogo aspektus, svarbą. Plečiant tarpsektorinį bendradarbiavimą, Europos metai netiesiogiai padės sektoriams keistis gerąja praktika ir patirtimi, susijusia su kultūrų dialogo skatinimu. Europos metais bus plėtojamos trys veiksmų rūšys, iš kurių yra sudaryti veiklos tikslai: Veiksmai Bendrijos lygmeniu: informacijos kampanija Europos metų tikslams skleisti (įskaitant kampaniją nacionaliniu lygmeniu), apklausos ir tyrimai Bendrijos lygmeniu, siekiant įvertinti bei paruošti ataskaitą apie Europos kultūrų dialogo metų rengimą, veiksmingumą, poveikį ir tolesnius veiksmus šioje srityje. Dotacijos Bendrijos lygmeniu vykdomiems veiksmams: ribotam skaičiui pavyzdinių Europos lygmeniu vykdomų veiksmų, kuriais siekiama gyventojus, o ypač jaunimą, informuoti apie Europos metų tikslus, gali būti teikiama 80 % visų jų išlaidų neviršijanti Bendrijos pagalba. Nacionaliniu lygiu vykdomų veiksmų, kurie yra reikšmingi Europos mastu, bendras finansavimas: nacionaliniu lygmeniu vykdomi veiksmai gali atitikti reikalavimus, keliamus norint gauti 50 % visų jų išlaidų neviršijančią Bendrijos pagalbą. Viešųjų ar privačiųjų įstaigų sukurtoms iniciatyvoms Bendrija gali teikti nefinansinę pagalbą, įskaitant rašytinį sutikimą, leidžiantį naudoti emblemą ir kitą su Europos kultūrų dialogo metais susijusią medžiagą, jeigu šios įstaigos Komisijai gali užtikrinti, kad šios iniciatyvos bus vykdomos 2008 m. ir padės įgyvendinti Europos kultūrų dialogo metų tikslus. Nors trečiosiose šalyse vykdomoms su Europos metais susijusioms iniciatyvoms, įgyvendinamoms bendradarbiaujant pagal Europos metų programą ir negali būti teikiama finansinė pagalba, joms Bendrija gali teikti nefinansinę pagalbą ir leisti naudoti emblemą bei kitą medžiagą, susijusią su Europos metais. |310 | Teisinis pagrindas EB sutarties 151 straipsnis |320 | Subsidiarumo principas Subsidiarumo principas taikomas, nes pasiūlymas nėra susijęs su išimtinei Bendrijos kompetencijai priklausančia sritimi. |Valstybės narės vienos negali deramai pasiekti pasiūlymo tikslų dėl šių priežasčių: |321 | - Srityse, kuriose nacionalinės ir vietos valdžios institucijos turi plačią kompetenciją (ypač kultūros ir švietimo politikos srityse), skatinant kultūrų dialogą reikia imtis veiksmų skirtingose srityse ir įvairiais lygmenimis. Bendrija atlieka papildomą vaidmenį, nes savo veiksmais – nors jie orientuoti į individualius piliečius – ji daro didesnį poveikį Bendrijos nei valstybių narių lygmeniu. Vien nacionaliniu lygmeniu vykdoma veikla galėtų apriboti kultūrų dialogo taikymo sritį ir nebūtų pakankamai atsižvelgta į su šiuo dialogu susijusį Europos pilietiškumą. |Bendrijos veiksmais galima geriau pasiekti pasiūlymo tikslus dėl šių priežasčių: |324 | - Įgyvendinant susijusias Bendrijos programas, jeigu tik įmanoma bus aptariamas kultūrų dialogo klausimas. Kultūrų dialogo integravimo į Bendrijos programas sustiprinimas ne vien padės pasiekti tai, kad Europos mastu būtų įgyvendinamas pakankamas projektų ir iniciatyvų, susijusių su kultūrų dialogu, skaičius, bet ir atvers vartus plačiosios visuomenės dalyvavimui. |325 | - Europos metais daugiausia siekiama įtraukti kuo įvairesnę auditoriją, kad visuomenė būtų geriau informuota tam tikru klausimu. Platus dalyvavimas per ribotą laikotarpį taip pat gali padėti išryškinti Sąjungos politinius prioritetus. |327 | - Be poveikio, atsiradusio kultūrų dialogą integruojant į Bendrijos programas, Europos kultūrų dialogo metais pagrindinis dėmesys bus skiriamas veiksmams, kurie Bendrijai teikia didelę pridedamąją vertę, o valstybėms narėms bus patikėta, atsižvelgiant į jų šalies ypatumus, mobilizuoti dalyvius regionų ir vietos lygiu. |Proporcingumo principas |331 | Kadangi Europos metai yra paremti pagal Bendrijos programas finansuojamų projektų būtinu skaičiumi, svarbių Bendrijos vystymosi veiksmų vykdymui ketinama skirti 10 mln. EUR. Dėl per Europos metus sukurtos dinamikos reikės papildomo finansavimo. Veiksmai, kuriems teikiama nefinansinė pagalba, gali būti vykdomi siekiant padidinti veiksmų, kuriuose naudojamos Europos metų komunikacinės priemonės, skaičių ir padaryti, kad šie veiksmai būtų geriau matomi. Europos metai jokiu būdu neriboja nacionaliniu lygiu vykdomų veiksmų ir jie šiems veiksmams suteikia Bendrijos impulsą. Be to, nustatyti veiklos būdai yra paprasti, atsakingoms įstaigoms nenumatantys jokių neproporcingų apribojimų už Europos metais įgyvendinamą. Pagal proporcingumo principą šiame sprendime numatytais veiksmais ir jų finansavimu nesiekiama daugiau, nei būtina šiems tikslams pasiekti. |Priemonių pasirinkimas |342 | Kultūrų dialogo problematika nesusijusi su norminiais veiksmais. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas yra pati tinkamiausia priemonė atitinkamai vystymosi programai nustatyti. |POVEIKIS BIUDžETUI |401 | Europos metams numatyta skirti 10 mln. EUR. |F-14403 | (Exposé des motifs validé - 14 403 caractères - conforme à la norme DGT.) |1.  2005/0203 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMASDėl Europos kultūrų dialogo metų (2008)EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 151 straipsnio 5 dalies pirmą įtrauką,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[3],atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę,[4]atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[5],laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje[6] nustatytos tvarkos,kadangi:(1) Europos bendrijos steigimo sutartyje Bendrija įpareigojama kurti vis glaudesnę Europos tautų sąjungą ir prisidėti prie valstybių narių kultūrų klestėjimo gerbiant jų nacionalinę ir regioninę įvairovę bei išryškinant bendrą kultūros paveldą.(2) Dėl įvairiausių veiksnių – nuoseklių Sąjungos plėtros etapų, dėl bendros rinkos išaugusio mobilumo, ankstesnių ir dabartinių migracijos srautų, dėl prekybos, švietimo, laisvalaikio bei apskritai dėl globalizacijos suintensyvėjusių mainų su kitomis pasaulio šalimis stiprėja Europos piliečių ir visų joje gyvenančių asmenų sąveika su įvairiomis Europos ir kitų pasaulio šalių kultūromis, kalbomis, etninėmis grupėmis bei religijomis.(3) Todėl reikia, kad Europos Sąjungos piliečiai ir visi joje laikinai ar nuolatos gyvenantys asmenys galėtų įgyti žinių, kvalifikacijų bei įgūdžių, kurie jiems suteiktų galimybę valdyti atviresnę, tačiau taip pat ir sudėtingesnę aplinką bei susidoroti su joje kylančiais sunkumais ir įtampa, kad ne tik Europoje, bet ir visame pasaulyje būtų galima pasinaudoti tokios visuomenės teikiamomis galimybėmis.(4) Vykdant Europos projektą kultūrų dialogas tampa išskirtine priemone, piliečiams suteikiančia galimybę valdyti sudėtingus mūsų visuomenės reiškinius ir skatinančia piliečių dinamiškumą.(5) Tokiu būdu kultūrų dialogas prisideda prie keleto Sąjungos strateginių prioritetų įgyvendinimo, ypač:- saugo ir skatina Europos kultūrų įvairovę bei įtvirtina aktyvų Europos pilietiškumą, grindžiamą Europos Sąjungos bendromis vertybėmis;- įtraukia atnaujintą Lisabonos strategiją, pagal kurią žinių ekonomikai reikalingi žmonės, galintys prisitaikyti prie pokyčių ir pasinaudoti visais galimais naujovių šaltiniais, kad padidintų gerovę;- atsižvelgiant į Europos Sąjungos bendras vertybes, remia Europos Sąjungos įsipareigojimą dėl solidarumo, socialinio teisingumo ir didesnės sanglaudos;- padeda Europai būti geriau išgirstai pasaulyje ir suteikia galimybę sukurti veiksmingą partnerystę su kaimyninėmis šalimis, tokiu būdu stabilumo ir demokratijos zoną išplečiant už Sąjungos ribų, bei padidinti Europos piliečių ir kitų joje gyvenančių asmenų gerovę ir saugumą;(6) Kultūrų dialogas yra svarbus daugelio Bendrijos politikos krypčių ir priemonių tokiose srityse, kaip švietimas, jaunimas, kultūra, pilietiškumas, sportas, kova su diskriminacija ir socialine atskirtimi, visą gyvenimą trunkantis mokymasis, kova su rasizmu ir ksenofobija, prieglobsčio ir imigrantų integravimas, vaizdo ir garso bei mokslinių tyrimų politika, dėmuo. Be to, dialogas tampa vis svarbesniu Europos Sąjungos išorės santykių, ypač šalių kandidačių, Vakarų Balkanų šalių ir Europos kaimynystės politikos (EKP)[7] šalių partnerių atžvilgiu, veiksniu.(7) Remiantis šia įvairiapusiška Bendrijos patirtimi ir iniciatyvų įvairove, į kultūrų dialogą svarbu įtraukti visus piliečius ir visą Europos visuomenę.(8) Šiame sprendime sąvoka „aktyvus Europos pilietiškumas“ apima ne vien tik Europos Sąjungos piliečius, kaip tai apibrėžta Europos Sąjungos sutarties 17 straipsnyje, bet visus Europos Sąjungoje nuolat ar laikinai gyvenančius asmenis.(9) Bendros Europos Sąjungos vertybės yra nustatytos Europos Sąjungos sutarties 6.1 straipsnyje.(10) Svarbu užtikrinti suderinamumą su visais Bendrijos, nacionaliniais, regioniniais ir vietiniais veiksmais, kuriems ypač svarbi kultūrų dialogo dalis. Europos kultūrų dialogo metai turėtų padėti, kad šie veiksmai taptų geriau matomi ir nuoseklesni bei tuo pat metu remti naujoves ir horizontalios bei tarpsektorinės dimensijos taikymą skatinant kultūrų dialogą.(11) Taip pat svarbu užtikrinti Europos kultūrų dialogo metų ir su kultūrų dialogu susijusių iniciatyvų, plėtojamų atsižvelgiant į atitinkamas programas su EEE susitarimą pasirašiusiomis ELPA šalimis, Vakarų Balkanų šalimis bei Europos kaimynystės politikos (EKP) šalimis partnerėmis, išorinių aspektų papildomumą. Komisija turės užtikrinti papildomumą su kitomis bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis, ypač su besivystančiomis šalimis, iniciatyvomis, kurios yra susiję su kultūrų dialogo metų tikslais.(12) Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms. Vykdant Europos kultūrų dialogo metų veiksmus, reikėtų glaudžiai bendradarbiauti su šalimis kandidatėmis organizuojant kultūrų dialogą skatinančias iniciatyvas, kurios bus rengiamos atsižvelgiant į bendradarbiavimą ir dialogą atitinkamose srityse, o ypač į Europos Sąjungos bei šalių kandidačių pilietinės visuomenės dialogą[8].(13) Šiuo sprendimu visam veiklos laikotarpiui yra nustatomas finansinis paketas, kuris yra biudžeto valdymo institucijų orientyras, kaip apibrėžta 1999 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstituciniame susitarime dėl biudžeto vykdymo tvarkos ir biudžeto sudarymo procedūros tobulinimo[9](14) Šiam sprendimui įgyvendinti būtinas priemones reikia priimti pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais, tvarką. Todėl atsižvelgiant į planuojamų veiksmų pobūdį ir mastą manoma, kad reikia įsteigti konsultacinį komitetą.(15) Kadangi valstybės narės negali deramai pasiekti planuojamų veiksmų tikslų, nes tam reikalinga daugiašalė partnerystė ir tarpvalstybiniai mainai Bendrijos lygmeniu, atsižvelgiant į veiklos apimtį, geriau būtų šių tikslų siekti Bendrijos lygiu. Bendrija gali patvirtinti priemones pagal Sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą. Pagal proporcingumo principą, kaip numatyta tame straipsnyje, šis sprendimas nenustato nieko daugiau negu būtina siekiant šių tikslų.PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisTikslas2008 m. skelbiami „Europos kultūrų dialogo metais“.2 straipsnisTikslai1. Bendri Europos kultūrų dialogo metų tikslai yra padėti:- Skatinti kultūrų dialogą, kuris Europos Sąjungos piliečiams ir visiems joje laikinai ar nuolatos gyvenantiems asmenims padėtų įgyti žinių, kvalifikacijų bei įgūdžių, kurie jiems suteiktų galimybę valdyti atviresnę, tačiau taip pat ir sudėtingesnę aplinką bei susidoroti su joje kylančiais sunkumais ir įtampa, kad ne tik Europoje, bet ir visame pasaulyje būtų galima pasinaudoti tokios visuomenės teikiamomis galimybėmis;- Europos piliečius ir visus Europos Sąjungoje gyvenančius asmenis informuoti apie tai, kaip svarbu kurti aktyvų ir atvirą pasauliui Europos pilietiškumą, grindžiamą kultūrų įvairove bei Europos Sąjungos bendromis vertybėmis – žmogaus orumu, laisve, lygybe, nediskriminavimu, solidarumu, demokratijos ir teisinės valstybės principais bei žmogaus teisėmis, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teisėmis.2. Konkretūs Europos kultūrų dialogo metų tikslai:- Padėti, kad kultūrinį dialogą skatinančios Bendrijos programos ir priemonės būtų geriau matomos ir nuoseklesnės;- Informuoti apie įvairių kultūrų indėlį į mūsų paveldą ir gyvenimo būdą; Europos piliečius ir kitus Europos Sąjungoje gyvenančius asmenis, o ypač jaunimą, informuoti apie būtinybę ieškoti būdų kaip per kultūrų dialogą įtvirtinti aktyvų ir atvirą pasauliui Europos pilietiškumą, grindžiamą kultūrų įvairove Europos Sąjungos bendromis vertybėmis.- Remti naujoves ir horizontalios bei tarpsektorinės dimensijos taikymą skatinant kultūrų dialogą, ypač tarp jaunų žmonių.3 straipsnisPriemonių turinys1. Priemonės, kurių imamasi 2 straipsnio tikslams pasiekti, yra pateiktos priede.Jos apima toliau išvardytos veiklos įgyvendinimą arba paramos teikimą šiai veiklai:a) informavimo ir reklamos kampanijos, vykdomos Bendrijos ir nacionaliniu lygmenimis, ypač bendradarbiaujant su žiniasklaida, siekiant skleisti pagrindines su Europos kultūrų dialogo metais susijusias mintis;b) Bendrijos lygmeniu vykdomi renginiai ir iniciatyvos, kuriais siekiama skatinti kultūrų dialogą ir kuriuose išryškinami pasiekimai ir patirtis, susiję su Europos kultūrų dialogo metų tema;c) nacionaliniu lygmeniu vykdomi renginiai ir iniciatyvos, kurie yra reikšmingi Europos mastu ir kuriais skatinama siekti Europos kultūrų dialogo metų tikslų;d) apklausos ir tyrimai Bendrijos bei nacionaliniu lygmenimis, siekiant įvertinti bei sudaryti ataskaitą apie Europos kultūrų dialogo metų rengimą, veiksmingumą, poveikį ir tolesnius veiksmus šioje srityje.4 straipsnisĮgyvendinimasŠiam sprendimui įgyvendinti būtinos priemonės priimamos pagal 6 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką.5 straipsnisBendradarbiavimas su valstybėmis narėmisKiekviena valstybė narė paskiria nacionalinę koordinavimo įstaigą arba atitinkamą administracinę įstaigą, kurios uždavinys – organizuoti tos valstybės dalyvavimą Europos kultūrų dialogo metų veikloje. Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad ši įstaiga tinkamu būdu įtrauktų nacionaliniu lygmeniu kultūrų dialoge dalyvaujančias šalis. Ši įstaiga užtikrina su Europos kultūrų dialogo metais susijusių veiksmų koordinavimą nacionaliniu lygiu.6 straipsnisKomitetas1. Komisijai padeda komitetas.2. Darant nuorodą į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 3 ir 7 straipsniai atsižvelgiant į šio sprendimo 8 straipsnio nuostatas.3. Komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles.7 straipsnisFinansinės nuostatos1. Dėl visoje Bendrijoje taikomų priemonių, kurios yra nustatytos priedo A dalyje, pasirašomos viešųjų pirkimų sutartys arba joms iš bendrojo Europos Bendrijų biudžeto skiriamos dotacijos.2. Visoje Bendrijoje taikomoms priemonėms, nustatytoms priedo B dalyje, iš bendrojo Europos Bendrijų biudžeto gali būti skiriamos iki 80 % visų jų išlaidų neviršijančios dotacijos.3. Pagal 8 straipsnyje nustatytą tvarką priedo C dalyje nustatytoms priemonėms iš bendrojo Europos Bendrijų biudžeto gali būti skiriamos 50 % visų jų išlaidų neviršijančios dotacijos.8 straipsnisParaiškų teikimo ir atrankos tvarka1. Sprendimus dėl dotacijų skyrimo priima Komisija, laikydamasi 6 straipsnio 2 dalyje nustatytos tvarkos. Komisija užtikrina tolygų paramos paskirstymą tarp valstybių narių ir atitinkamų veiklos sričių.2. Pagal 7 straipsnio 3 dalį pateiktas paraiškas dėl dotacijų skyrimo Komisijai teikia 5 straipsnyje nurodyta įstaiga.9 straipsnisTarptautinės organizacijosSiekiant įgyvendinti Europos kultūrų dialogo metų tikslus, Komisija gali bendradarbiauti su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis.10 straipsnisKomisijos vaidmuo1. Komisija užtikrina šiame sprendime nurodytų priemonių ir kitų Bendrijos veiksmų ir iniciatyvų nuoseklumą.2. Komisija stengiasi į Europos kultūrų dialogo metų veiklą įtraukti šalis kandidates, remdama jų dalyvavimą daugelyje su kultūrų dialogu susijusių Bendrijos programų ir rengdama konkrečias iniciatyvas pagal atitinkamas programas, ypač Europos Sąjungos bei šalių kandidačių pilietinės visuomenės dialogo programas.3. Komisija taip pat užtikrina priemonių, kurių imamasi Europos kultūrų dialogo metų tikslams pasiekti ir iniciatyvų, kurios gali būti plėtojamos atsižvelgiant į bendradarbiavimo programas ir atitinkamą dialogą su EEE susitarimą pasirašiusiomis ELPA šalimis, su Vakarų Balkanų šalimis bei Europos kaimynystės politikos (EKP) šalimis partnerėmis, papildomumą.4. Komisija turės užtikrinti papildomumą su kitomis bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis, ypač su besivystančiomis šalimis, iniciatyvomis, atitinkančiomis kultūrų dialogo metų tikslus.11 straipsnisBiudžetas1. Laikotarpiui nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2008 m. gruodžio 31 d. šio sprendimo įgyvendinimui skiriamas 10 mln. EUR finansinis paketas.2. Metinius asignavimus tvirtina biudžeto valdymo institucija, neviršydama finansinių perspektyvų ribų.12 straipsnisBendrijos finansinių interesų apsauga1. Komisija užtikrina, kad, įgyvendinant pagal šį sprendimą finansuojamus veiksmus, Bendrijos finansiniai interesai būtų apsaugomi taikant prevencines priemones prieš sukčiavimą, korupciją ir kitokią neteisėtą veiką, atliekant veiksmingus tikrinimus, išieškant netinkamai sumokėtas sumas ir, nustačius pažeidimus, skiriant veiksmingas, proporcingas ir įtikinamas nuobaudas pagal Tarybos reglamentus (EB, Euratomas) Nr. 2988/95, (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999.2. Pagal šį sprendimą finansuojamiems Bendrijos veiksmams pažeidimo sąvoka, nustatyta Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 1 straipsnio 2 dalyje, reiškia bet kokį Bendrijos teisės nuostatų nesilaikymą arba sutarties įsipareigojimų nevykdymą, atsiradusį dėl ekonominės veiklos vykdytojo kaltės, kai neteisėtai išleidus lėšas padaroma ar būtų padaryta žala Bendrijų bendrajam biudžetui arba jų valdomiems biudžetams.3. Komisija sumažina, sustabdo arba susigrąžina veiklai suteiktą finansinę paramą, jeigu nustato pažeidimus, tarp jų ir neatitiktį šio sprendimo nuostatoms, atskiram sprendimui, sutarčiai arba susitarimui, suteikiančiam svarstomą finansinę paramą, arba jeigu paaiškėja, kad finansinės paramos buvo siekiama be Komisijos pritarimo arba veikla buvo pakeista taip, kad ėmė neatitikti projekto pobūdžio arba jo įgyvendinimo sąlygų.4. Jeigu nesilaikoma terminų arba jeigu atliktais darbais pateisinama tik dalis skirtos finansinės paramos, Komisija pareikalauja, kad paramos gavėjas per tam tikrą laikotarpį pateiktų pasiaiškinimą. Jeigu paramos gavėjas nepateikia įtikinamo atsakymo, Komisija gali atšaukti likusios finansinės paramos dalies teikimą ir pareikalauti grąžinti jau išmokėtas sumas.5. Bet kuri permokėta suma grąžinama Komisijai. Už laiku negrąžintas sumas skaičiuojamos palūkanos pagal Finansinio reglamento nustatytas sąlygas.13 straipsnisPriežiūra1. Norėdamas pagal šį sprendimą gauti finansavimą veiklai, paramos gavėjas turi pateikti technines ir finansines nuveikto darbo ataskaitas. Baigiamoji ataskaita taip pat turi būti pateikta per tris mėnesius nuo veiklos pabaigos. Ataskaitų formą ir turinį nustato Komisija.2. Penkerius metus po paskutinio mokėjimo veiklai finansuoti finansinės paramos gavėjas sudaro Komisijai galimybes susipažinti su visais veiklos išlaidų patvirtinamaisiais dokumentais.3. Komisija imasi bet kokių kitų veiksmų, būtinų norint patikrinti, ar finansuojama veikla yra vykdoma tinkamai ir atsižvelgiant į šio reglamento bei Finansinio reglamento (2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentas (EB/Euratomas) Nr. 1605/2002) nuostatas.14 straipsnisPriežiūra ir įvertinimasKomisija pateikia ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui apie šiame sprendime numatytų priemonių įgyvendinimą, rezultatus ir visapusišką vertinimą ne vėliau kaip iki 2009 m. gruodžio 31 d.15 straipsnisĮsigaliojimasŠis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos.16 straipsnisŠis sprendimas skirtas valstybėms narėms.Priimta Briuselyje,Europos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas PirmininkasPRIEDAS3 STRAIPSNYJE NURODYTOS PRIEMONĖSA) BENDRIJOS LYGMENIU VYKDOMI VEIKSMAI1) Informavimo ir reklamos kampanijos, įskaitant:a) Europos kultūrų dialogo metų emblemos ir šūkių, susijusių su visa tais metais vykdoma veikla, kūrimą;b) informavimo kampaniją Bendrijos lygmeniu ir jos perkėlimą į nacionalinį lygmenį;c) bendradarbiavimą su privačiu sektoriumi, radijo transliuotojais ir kitomis žiniasklaidos priemonėmis, kaip partneriais skleidžiant informaciją apie Europos kultūrų dialogo metus;d) įvairių priemonių, skirtų visuomenės susidomėjimui skatinti ir kurias bus galima gauti visoje Bendrijoje, rengimą;e) atitinkamas priemones, kuriomis skelbiami rezultatai ir kurios padeda Bendrijos programas, veiksmus bei iniciatyvas, padedančius siekti Europos kultūrų dialogo metų tikslų, padaryti labiau matomus;f) atitinkamas švietimo įstaigų ir plačiosios visuomenės iniciatyvas, kuriomis siekiama skleisti informaciją apie Europos kultūrų dialogo metus;g) informacinės interneto svetainės Europa tinklalapyje sukūrimą, įskaitant su kultūrų dialogu susijusio portalo, skirto projektų vykdytojams sukūrimą, siekiant šiems pateikti informaciją apie įvairias su šia tema susijusias Bendrijos programas ir veiksmus;2) Kiti veiksmai :– apklausos ir tyrimai Bendrijos bei nacionaliniu lygmenimis, siekiant įvertinti bei sudaryti ataskaitą apie Europos kultūrų dialogo metų rengimą, veiksmingumą, poveikį ir tolesnius veiksmus šioje srityje.3) Paprastai finansavimas bus skiriamas tiesioginio prekių ir paslaugų pirkimo būdu, skelbiant atvirus ir (arba) ribotus konkursus. Jis taip pat galės būti skiriamas dotacijų pavidalu.B) BENDRIJOS LYGMENIU VYKDOMŲ VEIKSMŲ BENDRASIS FINANSAVIMASTam tikriems pavyzdiniams Europos lygmeniu vykdomiems veiksmams, kuriais siekiama gyventojus, ypač jaunimą, informuoti apie Europos metų tikslus, gali būti teikiama 80 % visų jų išlaidų neviršijanti Bendrijos pagalba.Šie veiksmai gali apimti tam tikrus renginius, įskaitant ir Bendrijos lygmeniu vyksiančius Europos kultūrų dialogo metų atidarymo ir uždarymo renginius, rengiamus bendradarbiaujant su 2008 m. pirmininkausiančiomis valstybėmis.C) NACIONALINIU LYGMENIU VYKDOMŲ VEIKSMŲ BENDRASIS FINANSAVIMASNacionaliniu lygmeniu vykdomi veiksmai, kurie yra reikšmingi Europos mastu, gali atitikti reikalavimus, Bendrijos paramai gauti. Jiems gali būti skiriama daugiausiai 50 % visų išlaidų.Šie veiksmai ypač susiję su vienos nacionalinės iniciatyvos iš kiekvienos valstybės narės bendruoju finansavimu.D) VEIKSMAI, KURIEMS NETEIKIAMA BENDRIJOS FINANSINĖ PAGALBABendrija viešųjų ar privačiųjų įstaigų sukurtoms iniciatyvoms gali teikti nefinansinę pagalbą, įskaitant rašytinį sutikimą, leidžiantį naudoti emblemą, kai tik ji bus sukurta, ir kitą su Europos kultūrų dialogo metais susijusią medžiagą, jeigu šios įstaigos Komisijai gali užtikrinti, kad šios iniciatyvos bus vykdomos 2008 m. ir padės įgyvendinti Europos kultūrų dialogo metų tikslus. Nors trečiosiose šalyse vykdomoms su Europos metais susijusioms iniciatyvoms, įgyvendinamoms bendradarbiaujant pagal Europos metų programą ir negali būti teikiama finansinė pagalba, joms Bendrija gali teikti nefinansinę pagalbą ir leisti naudoti emblemą bei kitą medžiagą, susijusią su Europos metais.TEISINĘ GALIĄ TURINTI FINANSINĖ PAŽYMA1. PASIŪLYMO PAVADINIMAS: Europos kultūrų dialogo metai2. VALDYMO PAGAL VEIKLOS RŪŠĮ IR BIUDŽETO SUDARYMO PAGAL VEIKLOS RŪŠIS SISTEMAAtitinkama(-os) politikos sritis(-ys) ir susijusios veiklos rūšys:Politikos sritis: Švietimas ir kultūraVeiklos rūšis: Kultūra ir kalbos3. BIUDŽETO EILUTĖS3.1. Biudžeto eilutės (veiklos eilutės ir atitinkamos techninės ir administracinės pagalbos eilutės (buvusios BA eilutės)), įskaitant pavadinimus:15.04.02.04 Europos kultūrų dialogo metai3.2. Priemonės ir jos finansinio poveikio trukmė:2007 01 01 – 2008 12 313.3. Biudžetinės charakteristikos ( jei reikia, įterpti eilučių ):Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Nauja | ELPA įnašas | Šalių kandidačių įnašai | Finansinės perspektyvos išlaidų kategorija |15.04.02.04 | Neprivalomosios išlaidos | Diferencijuoti asignavimai | TAIP | NE | NE | 3 |4. IŠTEKLIŲ APŽVALGA4.1. Finansiniai ištekliai4.1.1. Įsipareigojimų asignavimų (ĮA) ir mokėjimų asignavimų (MA) dabartinėmis kainomis suvestinėmln. EUR (trijų dešimtųjų tikslumu)Išlaidų rūšis | Skirsnio Nr. | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | n + 4 ir vėliau | Iš viso |Veiklos išlaidos[10] |Įsipareigojimų asignavimai | 8.1 | a | 3 000 | 7 000 | 10 000 |Mokėjimų asignavimai (MA) | b | 1 200 | 4 600 | 4 200 | 10 000 |BENDRA ORIENTACINĖ SUMA |Įsipareigojimų asignavimai | a+c | 3 000 | 7 000 | 10 000 |Mokėjimų asignavimai | b+c | 1 200 | 4 600 | 4 200 | 10 000 |Į orientacinę sumą neįskaičiuotos administracinės išlaidos[11] |Žmogiškieji ištekliai ir susijusios išlaidos (NDIF) | 8.3.4 | d | 0 378 | 0 432 | 0 108 | 0 918 |Administravimo išlaidos, nepriskiriamos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms, neįskaičiuotos į orientacinę sumą (NDIF) | 8.3.5 | e | 0 026 | 0 064 | 0 016 | 0 106 |Bendra orientacinė intervencijos finansinių išlaidų sumaIš viso ĮA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | a+c+d+e | 3,404 | 7,496 | 0,124 | 11,024 |Iš viso MA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | b+c+d+e | 1,604 | 5,096 | 4,324 | 11,024 |mln. EUR (trijų dešimtųjų tikslumu)4.1.2. Derėjimas su finansinėmis programomisx Pasiūlymas suderintas su 2004 m. liepos 14 d. Komisijos komunikatu dėl 2007–2013 m. finansinių perspektyvų, KOM(2004)487 galutinis.( Atsižvelgiant į pasiūlymą, teks pakeisti atitinkamų finansinės perspektyvos išlaidų kategorijų programas.( Įgyvendinant pasiūlymą gali tekti taikyti tarpinstitucinio susitarimo nuostatas[12] (t. y. panaudoti lankstumo priemonę arba pertvarkyti finansines perspektyvas).4.1.3. Finansinis poveikis pajamomsx Pasiūlymas neturi finansinio poveikio pajamoms.( Pasiūlymas turi finansinį poveikį pajamoms, poveikis pajamoms yra toks:4.2. Žmogiškųjų išteklių visos darbo dienos ekvivalentas (įskaitant pareigūnus, laikinus ir išorės darbuotojus) – išsamią informaciją žr. 8.2.1. punkte.Poreikiai metams | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | n + 4 ir vėliau |Iš viso žmogiškųjų išteklių | 4 | 5 | 2 |5. CHARAKTERISTIKOS IR TIKSLAI5.1. Poreikis, kurį reikia patenkinti per trumpą ar ilgą laikotarpįŽr. sprendimo pasiūlymo aiškinamojo memorandumo 1 punktą.5.2. Bendrijai dalyvaujant sukurta pridėtinė vertė, pasiūlymo derėjimas su kitomis finansinėmis priemonėmis ir galima sinergija.Europos metų tikslus, susijusius su visais piliečiais, gali būti geriau ir veiksmingiau pasiekti Bendrijos, o ne valstybių narių lygmeniu. Pagal subsidiarumo principą šiame sprendime numatytais veiksmais nesiekiama nieko daugiau, nei būtina šiems tikslams pasiekti.Komisija užtikrins, kad pagal Europos metų programą finansuojama veikla papildytų kitus Bendrijos veiksmus, pavyzdžiui, švietimo, jaunimo, kultūros, pilietiškumo, sporto, kovos su diskriminacija ir socialine atskirtimi, visą gyvenimą trunkančio mokymosi, kovos su rasizmu ir ksenofobija, prieglobsčio teikimo ir imigrantų integravimo, vaizdo ir garso politikos bei mokslinių tyrimų srityse. Itin svarbu užtikrinti papildomumą su Europos lygių galimybių visiems metais, siekiant, kad abipusiu pagrindu būtų remiami abiejų metų tikslai ir veiksmai.5.3. Pasiūlymo tikslai, numatomi rezultatai ir susiję rodikliai, atsižvelgiant į valdymą pagal veiklos rūšįŽr. sprendimo 2 ir 3 straipsnius bei atitinkamą priedą.5.4. Įgyvendinimo metodai (preliminarūs)Toliau pateikite metodą(-us)[13], kurį(-iuos) pasirinkote priemonei įgyvendinti.x Centralizuotas valdymasx Tiesioginis Komisijosٱ Netiesioginis, deleguojant:ٱ Vykdomosioms agentūromsٱ Bendrijų įkurtoms įstaigoms, nurodytoms Finansinio reglamento 185 str.ٱ Nacionalinėms viešojo sektoriaus įstaigoms ir (arba) įstaigoms, teikiančioms visuomenines paslaugasٱ Pasidalijimas arba decentralizuotas valdymasٱ Kartu su valstybėmis narėmisٱ Kartu su trečiosiomis šalimisٱ Bendras valdymas kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti)6. STEBĖJIMAS IR VERTINIMAS6.1. Stebėjimo sistemaKomisija ir valstybės narės turi užtikrinti finansuojamų priemonių nuoseklumą. Stebėjimas turėtų padėti užtikrinti finansuojamų veiksmų kokybę ir derėjimą su Europos metų tikslais. Komisija, konsultuodamasi su dalyvaujančiomis valstybėmis, bus atsakinga už stebėjimo sistemos sukūrimą. Stebėjimo sistemos bus taikomos atsižvelgiant į įsipareigojimus dėl veiklos finansavimo. Toliau esančioje lentelėje pateikiami tam tikri rodikliai:Tikslai | Rodikliai (orientaciniai) |Bendri: |Skatinti kultūrų dialogą, kuris Europos Sąjungos piliečiams ir visiems joje laikinai ar nuolatos gyvenantiems asmenims padėtų įgyti žinių, kvalifikacijų bei įgūdžių, kurie jiems suteiktų galimybę valdyti atviresnę, tačiau taip pat ir sudėtingesnę aplinką bei susidoroti su joje kylančiais sunkumais ir įtampa, kad ne tik Europoje, bet ir visame pasaulyje būtų galima pasinaudoti tokios visuomenės teikiamomis galimybėmis | Pagal Europos metų programą finansuojamų ir remiamų iniciatyvų skaičius bei rūšis Žmonių, dalyvavusių Europos metų veikloje požiūrio pasikeitimas |Europos piliečius ir visus Europos Sąjungoje gyvenančius asmenis informuoti apie tai, kaip svarbu kurti aktyvų ir atvirą pasauliui Europos pilietiškumą, grindžiamą kultūrų įvairove bei Europos Sąjungos bendromis vertybėmis – žmogaus orumu, laisve, lygybe, nediskriminavimu, solidarumu, demokratijos ir teisinės valstybės principais bei žmogaus teisėmis, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teisėmis. | Europos metų renginiuose dalyvaujančių piliečių skaičius Žmonių, dalyvavusių Europos metų veikloje požiūrio pasikeitimas |Konkretūs: | Rodikliai |Padėti, kad kultūrinį dialogą skatinančios Bendrijos programos ir priemonės būtų geriau matomos ir nuoseklesnės | Sudaryti galimybę susipažinti su sukurtomis ir išplatintomis, su Europos metais susijusiomis informacinėmis priemonėmis bei atitinkamomis Bendrijų programomis Europos metuose dalyvaujančius asmenis informuoti apie šias programas ir priemones |Informuoti apie įvairių kultūrų indėlį į mūsų paveldą ir gyvenimo būdą; Europos Sąjungos piliečius ir visus Europos Sąjungoje gyvenančius asmenis, o ypač jaunimą, informuoti apie būtinybę ieškoti būdų kaip per kultūrų dialogą įtvirtinti aktyvų ir atvirą pasauliui Europos pilietiškumą, grindžiamą kultūrų įvairove ir Europos Sąjungos bendromis vertybėmis. | Žmonių (ypač jaunimo), dalyvavusių Europos metų veikloje požiūrio pasikeitimas Šių renginių nušvietimo spaudoje ir žiniasklaidoje mastas bei tonas (kokybė ir kiekybė) |Remti naujoves ir horizontalios bei tarpsektorinės dimensijos taikymą skatinant kultūrų dialogą, ypač tarp jaunų žmonių. | Projektų, kuriuose dalyvauja projektų vykdytojai arba skirtingų sektorių tinklai, skaičius |Veiklos: | Rodikliai |Bendrijos lygmeniu vykdomos informavimo kampanijos | Informacinių ir rėmimo veiksmų skaičius ir rūšis Visuomenės, ypač jaunimo, informuotumo didinimas Pagal Europos metų programą remiamų renginių nušvietimas žiniasklaidoje Žmonių, kuriuos pasiekė informacija, procentas Priemonių, skatinančių plačiosios visuomenės susidomėjimą, kūrimas |Apklausos ir tyrimai | Apklausų ir tyrimų Europos metų tema skelbimas |Bendrijos lygmeniu organizuojami renginiai ir iniciatyvos | Surengtų renginių skaičius ir Bendrijos paramos dydis Renginių nušvietimas žiniasklaidoje Pagal Europos metus remiamuose renginiuose dalyvaujančių žmonių (ypač jaunimo) skaičius Visuomenės informuotumo didinimas Biudžeto dalis, šiam veiklos tikslui remti (orientacinis rodiklis: 24 %). |Nacionaliniu lygmeniu organizuojami renginiai ir iniciatyvos | Surengtų renginių skaičius ir Bendrijos paramos dydis Nacionalinių iniciatyvų nušvietimas žiniasklaidoje Daugialypis poveikis (pagal Europos metus remiamų, bet nefinansuojamų nacionaliniu, regionų ir vietos lygmeniu vykdomų veiksmų skaičius) Biudžeto dalis, skirta šiam veiklos tikslui remti (orientacinis rodiklis: 25 %). |Rodikliai bus nustatomi remiantis iš įvairių šaltinių gautais duomenimis: apklausų ir iš diskusijų grupių gautais duomenimis, nuolatiniu Europos metų vertinimu bei nacionalinių institucijų ir atitinkamų EB programų vykdytojų surinktais duomenimis.6.2. Vertinimas6.2.1. Ex–ante vertinimas-  Europos metų Ex–ante vertinimas pridedamas prie šio Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo pasiūlymo.6.2.2. Priemonės, kurių buvo imtasi atlikus tarpinį arba ex–post vertinimą (panašios ankstesnės veiklos patirtis)Išorinis vertinimas bus pradėtas prieš Europos metus sekančiais metais (t. y. 2007 m.), siekiant užtikrinti nuolatinę Europos metų priežiūrą ir prireikus pateikti tarpinius rezultatus. Šio vertinimo rezultatai bus pateikti 2009 m. viduryje.7. KOVOS SU SUKČIAVIMU PRIEMONĖSŽr. sprendimo pasiūlymo 12 ir 13 straipsnius.8. IŠSAMI INFORMACIJA APIE IŠTEKLIUS8.1. Pasiūlymo tikslai, vertinant pagal jų finansines išlaidasĮsipareigojimų asignavimai mln. EUR (trijų dešimtųjų tikslumu)2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |Pareigūnai arba laikinas personalas[14] (XX 01 01) | A*/AD | 2 | 2 | 0.5 |B*, C*/AST | 1 | 1 | 0.5 |Personalas, finansuojamas[15] pagal XX 01 02 str. | 1 | 2 | 1 |Kitas personalas, finansuojamas[16] pagal XX 01 04/05 str. | 0 | 0 | 0 |IŠ VISO | 4 | 5 | 2 |-  8.3.2. Užduočių, susijusių su priemone, aprašymasPareigūnai A: patariamasis komitetas, konkursų rengimas, valstybėms narėms skirtų dotacijų priežiūra, informavimo kampanija, renginiai, tyrimai ir spaudos pranešimai.B pareigūnai: pasiūlymų ir dotacijų finansinė kontrolė, bendra pagalba A pareigūnams, susijusi su visų užduočių vykdymuC pareigūnai: pagalba įgyvendinant visas pirmiau minėtas užduotis8.3.3. Žmogiškųjų išteklių (numatytų teisės aktais) šaltiniaiٱ Šiuo metu programos valdymui skirtos pareigybės gali būti pakeistos arba joms skirtas laikas pratęstas.1 Pareigybės, preliminariai skirtos 2006 m. MPS/PBP vykdyti.1 Pareigybės, kurių bus prašoma 2007 m. MPS/PBP procedūros metu.1 Pareigybės, kurios bus perskirstytos, naudojant valdymo tarnybos išteklius (vidinis perskirstymas)ٱ Pareigybės, reikalingos n metams, tačiau nenumatytos MPS/PBP.Kitos administracinės išlaidos, įskaičiuotos į orientacinę sumą (XX 01 04/05 – Administracinės valdymo išlaidos)NETAIKOMAmln. EUR (trijų dešimtųjų tikslumu)Biudžeto eilutė (numeris ir pavadinimas) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | IŠ VISO |Kita finansinė ir administracinė pagalba | 0 | 0 | 0 |- intra muros |- extra muros |Iš viso techninei ir administracinei pagalbai | 0 | 0 | 0 |8.3.4. Finansinės išlaidos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusios išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumąmln. EUR (trijų dešimtųjų tikslumu)Žmogiškųjų išteklių rūšis | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |Pareigūnai ir laikinasis personalas (XX 01 01) | 0, 324 | 0, 324 | 0, 054 |Personalas, finansuojamas pagal XX 01 02 str. (pagalbinis personalas, deleguotieji nacionaliniai ekspertai, personalas, dirbantis pagal sutartis ir kt.) (nurodyti biudžeto eilutę) | 0, 054 | 0, 108 | 0, 054 |Iš viso žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms (NEĮSKAIČIUOTOMS į orientacinę sumą) | 0, 378 | 0, 432 | 0, 108 |Apskaičiuota – Pareigūnai ir laikinieji tarnautojaiJei tinka, pateikti nuorodą į 8.2.1 punktą.Gairėse pareigūnams nustatomos 108 000 EUR standartinės išlaidos (personalo ir susijusios išlaidos)..Apskaičiuota – Personalas, finansuojamas pagal XX 01 02 str.Jei tinka, pateikti nuorodą į 8.2.1 punktą.8.3.5. Kitos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą mln. EUR (trijų dešimtųjų tikslumu) |2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | IŠ VISO |XX 01 02 11 01 – Misijos | 0,010 | 0,030 | 0,040 |XX 01 02 11 02 – Susitikimai ir konferencijos |XX 01 02 11 03 – Komitetai[18] | 0,016 | 0,034 | 0,016 | 0, 066 |XX 01 02 11 04 – Tyrimai ir konsultacijos |XX 01 02 11 05 – Informacinės sistemos |2. Iš viso kitų valdymo išlaidų (XX 01 02 11) | 0,026 | 0,064 | 0,016 | 0,106 |3. Kitos administravimui priskiriamos išlaidos (patikslinti, nurodant biudžeto eilutę) |Iš viso administravimo išlaidų, nepriskiriamų žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms (NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą) | 0,026 | 0,064 | 0,016 | 0,106 |Apskaičiuota – Kitos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumąMisijos: vidutiniškai 2 misijos 25 šalyse x 800 EURPatariamasis komitetas: 4 posėdžiai x 25 dalyviai x 665 EURIšlaidos, skirtoms žmogiškiesiems ir administraciniams ištekliams, apmokamos iš valdančiajam GD pagal metinių paskyrimų tvarką skirtų lėšų.[1] KOM (2005) 225 galutinis, 2005 06 1 Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos lygių galimybių metų (2007 m.) pasiūlymas. Teisingos visuomenės linkme.[2] Šiame sprendime sąvoka „aktyvus Europos pilietiškumas“ apima ne vien tik Europos Sąjungos piliečius, kaip tai apibrėžta Europos Sąjungos sutarties 17 straipsnyje, bet ir visus Europos Sąjungoje nuolatos ar laikinai gyvenančius asmenis.[3] OL C ..., [...], p. ... .[4] OL C ..., [...], p. ... .[5] OL C ..., [...], p. ... .[6] OL C ..., [...], p. ... .[7] KOM (2004) 373 galutinis, 2004 5 12. Komisijos komunikatas. Europos kaimynystės politika. Strateginis dokumentas.[8] Žr. 2005 6 29 Komisijos komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui dėl Europos Sąjungos ir šalių kandidačių pilietinės visuomenės dialogo–KOM(2005) 290galutinis[9] OL C 172, 1999 6 18, p. 1.[10] Išlaidos, nepriklausančios atitinkamos xx antraštinės dalies xx skyriui.[11] Išlaidos pagal xx skyrių, nepriskiriamos xx straipsniui.[12] ˛r. tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.[13] Jei nurodomas daugiau nei vienas metodas, pateikti papildomą išsamią informaciją šio punkto atitinkamų komentarų skiltyje.[14] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą.[15] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą.[16] Kurių išlaidos įskaičiuotos į orientacinę sumą.[17] Prie atitinkamos(-ų) vykdomosios(-ųjų) agentūros(-ų) reikėtų pateikti nuorodą į konkrečią teisinę galią turinčią finansinę pažymą.[18] Nurodykite komiteto rūšį ir kuriai grupei priklauso.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52008PC0571

Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl Bendrijos pozicijos EB ir Kroatijos stabilizacijos ir asociacijos taryboje dėl Kroatijos dalyvavimo Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros veikloje stebėtojos teisėmis ir susijusių sąlygų Tarybos reglamento (EB) Nr. 168/2007 4 ir 5 straipsniuose nustatyta tvarka, įskaitant nuostatas, susijusias su dalyvavimu agentūros vykdomose iniciatyvose, finansine įmoka ir darbuotojais  /* KOM/2008/0571 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 19.9.2008KOM(2008) 571 galutinisPasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl Bendrijos pozicijos EB ir Kroatijos stabilizacijos ir asociacijos taryboje dėl Kroatijos dalyvavimo Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros veikloje stebėtojos teisėmis ir susijusių sąlygų Tarybos reglamento (EB) Nr. 168/2007 4 ir 5 straipsniuose nustatyta tvarka, įskaitant nuostatas, susijusias su dalyvavimu agentūros vykdomose iniciatyvose, finansine įmoka ir darbuotojaisAIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. Bendrosios aplinkybėsEuropos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra (PTA, toliau – Agentūra) įsteigta Tarybos reglamentu (EB) Nr. 168/2007[1] (toliau – Reglamentas). Agentūra 2007 m. kovo 1 d. pakeitė Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centrą.Pagal Reglamento 2 straipsnį Agentūros uždavinys – teikti pagalbą atitinkamoms Bendrijos ir jos valstybių narių institucijoms, įstaigoms, biurams ir agentūroms, jiems įgyvendinant Bendrijos teisę, ir dalintis patirtimi pagrindinių teisių srityje, siekiant jiems padėti, kai jie pagal savo atitinkamą kompetenciją imasi priemonių ar nustato veiklos kryptis, siekdami užtikrinti, kad pagrindinių teisių būtų visapusiškai paisoma.Pagal Tarybos reglamento 168/2007/EB 28 straipsnio 1 dalį šalys kandidatės gali dalyvauti Agentūros veikloje stebėtojų teisėmis. Dalyvavimas ir susijusios sąlygos turėtų būti nustatyti atitinkamos Asociacijos tarybos sprendimu, kuriame būtų apibrėžtas konkretus dalyvavimo pobūdis, mastas ir būdas. Priėmusi šį sprendimą Agentūra šalyje kandidatėje galės spręsti pagrindinių teisių klausimus pagal Reglamento 3 straipsnio 1 dalį, kiek tai būtina laipsniškam atitinkamos šalies teisės suderinimui su Bendrijos teise.2. Siūlomas sprendimasKroatija pareiškė norą dalyvauti Agentūros veikloje 2008 m. vasario 27 d. raštu.Komisija siūlo Tarybai priimti sprendimą dėl Bendrijos pozicijos EB ir Kroatijos stabilizacijos ir asociacijos taryboje Kroatijos dalyvavimo Agentūros veikloje klausimu. Į siūlomą sprendimą įtrauktas Stabilizacijos ir asociacijos tarybos sprendimo projektas, atitinkantis 28 straipsnio reikalavimus.Laikantis vieno pagrindinių principų, kuriais pagrįstas Reglamentas, (t. y. Agentūra veikia teminiu, o ne konkrečioms šalims pritaikytu metodu) sprendimo projektu Agentūrai bus sudarytos sąlygos Kroatijoje vykdyti Reglamento 4 ir 5 straipsniuose nustatytas užduotis.Sprendimo projekte taip pat nustatyta, kad Kroatija paskiria Agentūros valdybos stebėtoją ir pakaitinį stebėtoją. Šie asmenys turi atitikti Reglamento 12 straipsnio 1 dalyje nustatytus kriterijus. Jie vienodomis teisėmis dalyvauja valdybos darbe kartu su valstybių narių paskirtais nariais ir pakaitiniais nariais, bet neturi teisės balsuoti.Į sprendimą dėl dalyvavimo Agentūros veikloje taip pat įtrauktos nuostatos, susijusios su Kroatijos finansine įmoka ir darbuotojais.Kroatijos finansinė įmoka nustatoma proporcingai sumai, kuri tais metais yra Agentūros bendrajame biudžete, ir ją papildo. Įmokai taikomas proporcingumo koeficientas apskaičiuotas naudojant atitinkamos šalies gyventojų skaičiaus ir bendrojo vidaus produkto (BVP) perkamosios galios standartais (PGS) formulę. Jie apskaičiuojami remiantis 2007 m. statistiniais duomenimis, kuriuos skelbia Europos Bendrijų statistikos tarnyba (Eurostatas). Taikoma formulė, pagal kurią skaičiuojama šalies kandidatės finansinė įmoka, gali būti peržiūrėta 2009 m. remiantis naujausiais Eurostato paskelbtais statistiniais duomenimis.Siūlomame sprendime nuostatos dėl finansinės įmokos pagrįstos tuo, kad Kroatija pradės dalyvauti Agentūros veikloje 2009 m. (pirmieji dalyvavimo metai pagal I priedo 5 dalį).Sprendimo projektas taip pat atitinka Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatus ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygas. ES valstybėms narėms taikomas Agentūros biudžeto administracinių ir veiklos sąnaudų santykis taip pat vidutiniškai taikomas šalių kandidačių skaičiavimams.Prie sprendimo projekto pridedama finansinė pažyma.PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl Bendrijos pozicijos EB ir Kroatijos stabilizacijos ir asociacijos taryboje dėl Kroatijos dalyvavimo Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros veikloje stebėtojos teisėmis ir susijusių sąlygų Tarybos reglamento (EB) Nr. 168/2007 4 ir 5 straipsniuose nustatyta tvarka, įskaitant nuostatas, susijusias su dalyvavimu agentūros vykdomose iniciatyvose, finansine įmoka ir darbuotojaisEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač jos 308 straipsnį kartu su jos 300 straipsnio 2 dalies antra pastraipa,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi:1.  1997 m. gruodžio mėn. Liuksemburge susirinkusi Europos Vadovų Taryba nusprendė, kad dalyvavimas Bendrijos agentūrose yra būdas paspartinti pasirengimo narystei strategiją. Europos Vadovų Tarybos išvadose numatyta, kad „Bendrijos agentūros, kuriose galės dalyvauti šalys kandidatės, bus nurodomos kiekvienu konkrečiu atveju“.2.  Tarybos reglamento (EB) Nr. 168/2007, įsteigiančio Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrą, 28 straipsnyje nustatyta, kad Agentūros veikloje gali dalyvauti šalys kandidatės, atsižvelgiant į 4 ir 5 straipsnio nuostatas.3.  Kroatija pritaria Agentūrai nustatytiems tikslams bei uždaviniams ir Reglamentu (EB) Nr. 168/2007 Agentūrai nustatytų užduočių mastui ir apibūdinimui.4.  Kroatijos galutinis uždavinys yra tapti Europos Sąjungos nare, o šį uždavinį jai įvykdyti padės dalyvavimas Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūroje.NUSPRENDĖ:1 straipsnisPozicija dėl Kroatijos dalyvavimo Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros veikloje stebėtojos teisėmis ir susijusių sąlygų, kuri turi būti priimta Stabilizacijos ir asociacijos taryboje, grindžiama EB ir Kroatijos stabilizacijos ir asociacijos tarybos sprendimo projektu, pridedamu prie šio sprendimo.Priimta Briuselyje […].Tarybos varduPirmininkasPRIEDASProjektasSPRENDIMAS Nr. .../2008dėl Kroatijos dalyvavimo Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros veikloje stebėtojos teisėmis ir susijusių sąlygų Tarybos reglamento (EB) Nr. 168/2007 4 ir 5 straipsniuose nustatyta tvarka, įskaitant nuostatas, susijusias su dalyvavimu agentūros vykdomose iniciatyvose, finansine įmoka ir darbuotojaisASOCIACIJOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Kroatijos Respublikos stabilizacijos ir asociacijos susitarimą (2005/40/EB, Euratomas),atsižvelgdama į Tarybos reglamentą (EB) Nr. 168/2007, įsteigiantį Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrą, ypač į jo 28 straipsnio 2 dalį,kadangi:(1) 1997 m. gruodžio mėn. Liuksemburge susirinkusi Europos Vadovų Taryba nusprendė, kad dalyvavimas Bendrijos agentūrose yra būdas paspartinti pasirengimo narystei strategiją. Europos Vadovų Tarybos išvadose numatyta, kad „Bendrijos agentūros, kuriose galės dalyvauti šalys kandidatės, bus nurodomos kiekvienu konkrečiu atveju“.(2) Kroatija pritaria Agentūrai nustatytiems tikslams bei uždaviniams ir Reglamentu (EB) Nr. 168/2007 Agentūrai nustatytų užduočių mastui ir apibūdinimui.(3) Reikia nustatyti tokio dalyvavimo sąlygas, įskaitant nuostatas, susijusias su dalyvavimu Agentūros vykdomose iniciatyvose, finansine įmoka ir darbuotojais.(4) Taip pat reikia, kad Agentūra Kroatijoje spręstų pagrindinių teisių klausimus Reglamento (EB) Nr. 168/2007 3 straipsnio 1 dalyje nurodytoje taikymo srityje, kiek būtina, kad jie būtų palaipsniui suderinti su Bendrijos teise.NUSPRENDĖ:1 straipsnisKroatija, kaip šalis kandidatė, dalyvauja Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros (toliau – Agentūra) veikloje stebėtojos teisėmis, kaip nustatyta Tarybos reglamente (EB) Nr. 168/2007 (toliau – Reglamentas).2 straipsnis1. Agentūra gali Kroatijoje spręsti pagrindinių teisių klausimus Reglamento 3 straipsnio 1 dalyje nurodytoje taikymo srityje, kiek būtina, kad jie būtų palaipsniui suderinti su Bendrijos teise.2. Šiuo tikslu Agentūra galės vykdyti Kroatijoje Reglamento 4 ir 5 straipsniuose nustatytas užduotis.3 straipsnisKroatija prisideda prie Agentūros veiklos, minimos Reglamento 4 straipsnyje, finansavimo šio sprendimo I priede, kuris yra neatskiriama sprendimo dalis, nustatytomis sąlygomis.4 straipsnis1. Kroatija skiria asmenis, atitinkančius Reglamento 12 straipsnio 1 dalyje nustatytus kriterijus, atitinkamai stebėtoju ir pakaitiniu stebėtoju. Jie vienodomis teisėmis gali dalyvauti valdybos darbe kartu su valstybių narių paskirtais nariais ir pakaitiniais nariais, bet neturi teisės balsuoti.2. Kroatija skiria vyriausybės pareigūną nacionaliniu ryšių palaikymo pareigūnu, kaip apibrėžta 8 straipsnio 1 dalyje.3. Per keturis mėnesius nuo šio sprendimo įsigaliojimo Kroatija praneša Europos Komisijai pirmesnėse dviejose dalyse nurodytų pareigūnų vardus ir pavardes, kvalifikaciją ir kontaktinius duomenis.5 straipsnisAgentūrai teikiami arba Agentūros skleidžiami duomenys gali būti skelbiami ir yra prieinami visuomenei su sąlyga, kad konfidencialios informacijos apsaugos lygis Kroatijoje atitinka apsaugos lygį Bendrijoje.6 straipsnisKroatijoje Agentūros teisinė padėtis atitinka juridinių asmenų padėtį pagal Kroatijos teisę.7 straipsnisKad Agentūra ir jos darbuotojai galėtų vykdyti savo užduotis, Kroatija suteikia tokias pačias privilegijas ir imunitetus, kokie numatyti Protokole dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų[2] 1–4 straipsniuose, 6 ir 7 straipsniuose, 11–14 straipsniuose, 16 straipsnyje, 18 ir 19 straipsniuose.8 straipsnisNukrypstant nuo kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygų, numatytų Tarybos reglamento (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68 dėl Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatų ir kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 3 straipsnyje, 12 straipsnio 2 dalies a punkto, Agentūros direktorius gali pagal sutartį įdarbinti visateisius Kroatijos piliečius.9 straipsnisŠalys imasi būtinų bendrų arba specifinių priemonių, kad įvykdytų savo įsipareigojimus pagal šį sprendimą, ir praneša apie juos Stabilizacijos ir asociacijos tarybai.10 straipsnisŠis sprendimas įsigalioja antro mėnesio pirmą dieną nuo 9 straipsnyje minimo pranešimo dienos.11 straipsnisŠis sprendimas priimamas neribotam laikui.I PRIEDASKROATIJOS FINANSINĖ ĮMOKA EUROPOS SĄJUNGOS PAGRINDINIŲ TEISIŲ AGENTŪRAI1. Finansinė įmoka, kurią Kroatija turės mokėti į Europos Sąjungos biudžetą, kad dalyvautų Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros veikloje, nustatoma proporcingai sumai, kuri tais metais yra Agentūros bendrajame biudžete, ir ją papildo.2. Įmokai taikomas proporcingumo koeficientas apskaičiuotas nustatant 0,6 santykį Kroatijos gyventojų skaičiaus atžvilgiu ir 0,4 santykį bendrojo vidaus produkto (BVP) perkamosios galios standartais (PGS) atžvilgiu. Šie santykiai apskaičiuoti remiantis 2007 m. statistiniais duomenimis, kuriuos paskelbė Europos Bendrijų statistikos tarnyba (Eurostatas). Taip pat apsvarstyta, kad darbuotojams ir pagal finansines perspektyvas skirtam biudžetui gali tekti taikyti natūralią masto ekonomiją.3. Taikomas ekonomijos masto svorio koeficientas, todėl pasiūlymo suma sumažėja 20 %. Šis sumažinimas taikomas tiek finansiniams, tiek žmogiškiesiems ištekliams. Finansiniai ištekliai atitinkamai padidinti tais atvejais, kai minėtos formulės rezultatas buvo mažesnis negu šalies kandidatės dalyvavimo Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros veikloje apskaičiuota vieneto kaina.4. Pateikti skaičiavimai yra laikini ir gali būti peržiūrėti pagal Agentūros daugiametę darbo programą, kai tik ją priims biudžeto valdymo institucija. Agentūros valdyba gali priimti šio pasiūlymo nuostatas, jeigu, jos manymu, tai būtina.5. Finansinė įmoka, kurią Kroatija mokės į Europos Sąjungos biudžetą:1 metai: | 180 020 EUR |2 metai: | 180 020 EUR |3 metai: | 180 020 EUR |4 metai: | 205 020 EUR |5 metai: | 205 020 EUR |6. Dėl galimos finansinės paramos iš Bendrijos pagalbos programų bus susitarta atskirai pagal atitinkamas Bendrijos programas.7. Kroatijos įmoka bus tvarkoma vadovaujantis Finansiniu reglamentu, kuris yra taikomas Europos Sąjungos bendrajam biudžetui.8. Kelionės ir pragyvenimo išlaidas, kurias dėl dalyvavimo Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros veikloje ar posėdžiuose, susijusiuose su Agentūros darbo programos įgyvendinimu, patiria Kroatijos atstovai ir ekspertai, Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra padengia tuo pačiu pagrindu ir laikydamasi tos pačios tvarkos, kuri šiuo metu galioja Europos Sąjungos valstybėms narėms.9. Įsigaliojus šiam sprendimui ir kiekvienų vėlesnių metų pradžioje Komisija informuos Kroatiją apie lėšų, atitinkančių jos įmoką Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrai pagal šį sprendimą, poreikį. Pirmaisiais kalendoriniais dalyvavimo metais Kroatija mokės įmoką, proporcingai apskaičiuotą nuo dalyvavimo pradžios dienos iki metų pabaigos. Vėlesniais metais įmoka bus mokama pagal šį sprendimą.10. Ši įmoka išreiškiama eurais ir mokama į Europos Bendrijų Komisijos banko sąskaitą eurais.11. Kroatija sumokės įmoką pagal lėšų reikalavimą vėliausiai per 30 dienų nuo Komisijos išsiųsto lėšų reikalavimo.12. Kroatijai delsiant mokėti įmoką, ji nuo įmokos mokėjimo dienos moka delspinigius už nesumokėtą sumą. Palūkanų norma atitinka normą, kurią savo operacijoms eurais mokėjimo dieną taiko Europos Centrinis Bankas, padidintą 1,5 procentinio punkto.LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT1. NAME OF THE PROPOSAL:COUNCIL DECISION on a Community position in the EC-Croatia Stabilisation and Association Council on the participation of Croatia as an observer in the European Union Agency for Fundamental Rights' work and the respective modalities, within the framework set in Articles 4 and 5 of Council Regulation (EC) No 168/2007, including provisions relating to participation in initiatives undertaken by the Agency, to the financial contribution and to staff2. ABM / ABB FRAMEWORKTitle 18: Freedom, Security and Justice, Chapter 1804: Fundamental Rights and Citizenship3. BUDGET LINES3.1. Budget lines (operational lines and related technical and administrative assistance lines (ex- B..A lines)) including headings:Article 603.1 Association agreement between the Communities and the third countries, items 18040503, 18040504The contribution of Croatia to the Community Budget for its participation in the FRA's work has been calculated as described in the Annex to this financial statement.3.2. Duration of the action and of the financial impact:Until the date of Croatia's accession to the EU3.3. Budgetary characteristics : N/ABudget line | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective |Comp/ Non-comp | Diff[3]/ Non-diff[4] | YES/ NO | YES/NO | YES/NO |Comp/ Non-comp | Diff/ Non-diff | YES/ NO | YES/NO | YES/NO |4. SUMMARY OF RESOURCES4.1. Financial Resources4.1.1. Summary of commitment appropriations (CA) and payment appropriations (PA)EUR million (to 3 decimal places)Expenditure type | Section no. | 2009 | 2010 | 2011 | 1012 | 2013 | n + 5 and later | Total |Operational expenditure[5] |Commitment Appropriations (CA) | 8.1 | a |Payment Appropriations (PA) | b |Administrative expenditure within reference amount[6] |Technical & administrative assistance (NDA) | 8.2.4 | c |TOTAL REFERENCE AMOUNT |Commitment Appropriations | a+c |Payment Appropriations | b+c |Administrative expenditure not included in reference amount[7] |Human resources and associated expenditure (NDA) | 8.2.5 | d | 0,0585 | 0,0585 | 0,0585 | 0,0585 | 0,0585 | 0,2925 |Administrative costs, other than human resources and associated costs, not included in reference amount (NDA) | 8.2.6 | e |Total indicative financial cost of interventionTOTAL CA including cost of Human Resources | a+c+d+e |TOTAL PA including cost of Human Resources | b+c+d+e | 0,0585 | 0,0585 | 0,0585 | 0,0585 | 0,0585 | 0,2925 |Co-financing details N/AIf the proposal involves co-financing by Member States, or other bodies (please specify which), an estimate of the level of this co-financing should be indicated in the table below (additional lines may be added if different bodies are foreseen for the provision of the co-financing):EUR million (to 3 decimal places)Co-financing body | Year n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 and later | Total |…………………… | f |TOTAL CA including co-financing | a+c+d+e+f |4.1.2. Compatibility with Financial ProgrammingX Proposal is compatible with existing financial programming.( Proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the financial perspective.( Proposal may require application of the provisions of the Interinstitutional Agreement[8] (i.e. flexibility instrument or revision of the financial perspective).4.1.3. Financial impact on Revenue( Proposal has no financial implications on revenueX Proposal has financial impact – the effect on revenue is as follows:EUR million (to one decimal place)Prior to action [Year n-1] | Situation following action |Total number of human resources | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 |5. CHARACTERISTICS AND OBJECTIVES5.1. Need to be met in the short or long termThis decision will allow Croatia to participate in the work of the European Union Agency for Fundamental Rights and thus, will help the country to achieve its ultimate objective to become a member of the European Union.5.2. Value-added of Community involvement and coherence of the proposal with other financial instruments and possible synergyBy dealing with fundamental rights issues in Croatia the Agency will be of help to the necessary gradual alignment to Community law of the country concerned.5.3. Objectives, expected results and related indicators of the proposal in the context of the ABM frameworkThis decision should allow Croatia to participate as an observer in the FRA's work and the Agency to cover fundamental rights issues in Croatia. This will contribute to a successful preparation of Croatia for the full-fledged membership in the European Union.5.4. Method of Implementation (indicative)( Centralised Management( directly by the CommissionX indirectly by delegation to:( executive AgenciesX bodies set up by the Communities as referred to in art. 185 of the Financial Regulation( national public-sector bodies/bodies with public-service mission( Shared or decentralised management( with Member states( with Third countries( Joint management with international organisations (please specify)Relevant comments:6. MONITORING AND EVALUATION6.1. Monitoring systemThe work of the Fundamental Rights Agency shall be regularly evaluated in accordance with the framework laid down in Regulation 168/2007 and taking into account the Agency's Multi-Annual Framework as well as the Annual Work Programmes.6.2. Evaluation6.2.1. Ex-ante evaluationThe proposal for the FRA Regulation contained an impact assessment dealing with the issue of the geographical scope of the Agency's activities.6.2.2. Measures taken following an intermediate/ex-post evaluation (lessons learned from similar experiences in the past)The EUMC (the pre-cursor of the Agency) carried out PHARE projects in different candidate countries (i.e. RO, BG, TK and HR) which proved very positive for both candidate countries and the EUMC.6.2.3. Terms and frequency of future evaluationThe participation of candidate countries in the FRA's activities will be evaluated in future evaluations of the Agency.7. ANTI-FRAUD MEASURESIn order to combat fraud, corruption and other unlawful activities, the provisions of Regulation (EC) No 1073/1999 shall apply without restrictions to the Agency.The Agency shall accede to the Inter-institutional Agreement of 25 May 1999 between the European Parliament, the Council of the European Union and the Commission of the European Communities concerning internal investigations by the European Anti-fraud Office (OLAF) [11] and shall issue, without delay, the appropriate provisions applicable to its entire staff.The decisions concerning funding and the implementing agreements and instruments resulting from them shall explicitly stipulate that the Court of Auditors and OLAF may carry out, if necessary, on-the-spot checks on the recipients of the Agency's funding and the staff responsible for allocating it.8. DETAILS OF RESOURCESN/A8.1. Objectives of the proposal in terms of their financial costCommitment appropriations in EUR million (to 3 decimal places)2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |Officials or temporary staff[10] (XX 01 01) | A*/AD | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 |B*, C*/AST |Staff financed[11] by art. XX 01 02 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |Other staff[12] financed by art. XX 01 04/05 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |TOTAL | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 |8.2.2. Description of tasks deriving from the actionManagement of the Croatia's financial contribution under Financial Regulation.8.2.3. Sources of human resources (statutory)X Posts currently allocated to the management of the programme to be replaced or extended( Posts pre-allocated within the APS/PDB exercise for year n( Posts to be requested in the next APS/PDB procedure( Posts to be redeployed using existing resources within the managing service (internal redeployment)( Posts required for year n although not foreseen in the APS/PDB exercise of the year in question8.2.4. Other Administrative expenditure included in reference amount (XX 01 04/05 – Expenditure on administrative management) N/AEUR million (to 3 decimal places)Budget line (number and heading) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | TOTAL |Other technical and administrative assistance |- intra muros |- extra muros |Total Technical and administrative assistance |8.2.5. Financial cost of human resources and associated costs not included in the reference amountEUR million (to 3 decimal places)Type of human resources | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |Officials and temporary staff (XX 01 01) | 0,0585 | 0,0585 | 0,0585 | 0,0585 | 0,0585 |Staff financed by Art XX 01 02 (auxiliary, END, contract staff, etc.) (specify budget line) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |Total cost of Human Resources and associated costs (NOT in reference amount) | 0,0585 | 0,0585 | 0,0585 | 0,0585 | 0,0585 |Calculation– Officials and Temporary agents |Calculation– Staff financed under art. XX 01 02 |8.2.6. Other administrative expenditure not included in reference amount N/A EUR million (to 3 decimal places) |2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | TOTAL |XX 01 02 11 01 – Missions |XX 01 02 11 02 – Meetings & Conferences |XX 01 02 11 03 – Committees[14] |XX 01 02 11 04 – Studies & consultations |XX 01 02 11 05 - Information systems |2 Total Other Management Expenditure (XX 01 02 11) |3 Other expenditure of an administrative nature (specify including reference to budget line) |Total Administrative expenditure, other than human resources and associated costs (NOT included in reference amount) |Calculation - Other administrative expenditure not included in reference amountPRIEDAS(Apskaičiavimo metodas)Įmokai taikomas proporcingumo koeficientas apskaičiuotas nustatant 0,6 svorio koeficientą Kroatijos gyventojų skaičiaus atžvilgiu ir 0,4 svorio koeficientą bendrojo vidaus produkto (BVP) perkamosios galios standartais (PGS) atžvilgiu, kaip parodyta toliau lentelėje. Šie svorio koeficientai apskaičiuoti remiantis 2007 m. statistiniais duomenimis, kuriuos paskelbė Europos Bendrijų statistikos tarnyba (Eurostatas). Taip pat apsvarstyta, kad darbuotojams ir pagal finansines perspektyvas skirtam biudžetui gali tekti taikyti natūralią masto ekonomiją.Buvo pritaikytas ekonomijos masto svorio koeficientas, todėl pasiūlymo suma sumažėjo 20 %. Šis sumažinimas taikomas tiek finansiniams, tiek žmogiškiesiems ištekliams. Finansiniai ištekliai atitinkamai padidinti tais atvejais, kai minėtos formulės rezultatas buvo mažesnis negu šalies kandidatės dalyvavimo Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros veikloje apskaičiuota vieneto kaina.Vidutinis biudžeto padidėjimas 2009–2013 m. pagrįstas finansinėmis perspektyvomis; numatomas toks Agentūros biudžeto padidėjimas: 2010 m. +18 %, 2011 m. išliks nepakitęs, 2012 m. +10 %, o 2013 m. išliks nepakitęs.A |B |C |D | |E |F |G | |H |I |J |K | | |Gyventojai |Gyventojų svertinis daugiklis |Rezultatai pagal gyventojų skaičių (remiantis 2013 m. biudžetu) | |BVP |BVP svertinis daugiklis |Rezultatai pagal BVP (remiantis 2013 m. biudžetu) | |Masto ekonomija |Operacijos nuo „rezultatų“ iki „įmokos“ |Įmoka (remiantis 2013 m. biudžetu) |Įmoka per kelerius metus | |ŽI |4 441 238 |0,60 |118 402 | |51,60 |0,40 |40 730 | |netaikoma |Minimalus stabilus biudžetas |205 020 |a) 180 020b) 180 020c) 205 020 | |Santykis nustatytas atsižvelgiant į Agentūros darbą ir ypatumus, gyventojų kriterijui pritaikytas 0,60 svorio koeficientas. Jis skirtas didesnėms studijų, mokslinių tyrimų ir sąmoningumo ugdymo sąnaudoms padengti. Šių didesnių sąnaudų reikia, kad būtų pasiekti patikimi atrankos kriterijai, atsižvelgiant į tai, kad gyventojų paskirstymas susijęs su geografiniu veiksniu.Kroatijos atveju įmokos skaičiavimui pritaikytos funkcijos rezultato suma buvo nedidelė. Ši suma nelaikyta pakankama Agentūros veiklos šioje šalyje poreikiams patenkinti. Todėl, remiantis Agentūros darbo praktika, šiuo tikslu apskaičiuota minimali suma.Atsižvelgiant į Agentūros biudžetą ir finansines perspektyvas, 2013 m. biudžetas buvo sumažintas, kad būtų galima apskaičiuoti ankstesnių metų sumas. Tais atvejais, kai sumos buvo mažos, buvo taikomos minimalios sumos, kurių reikia Agentūros veiklai įgyvendinti.a) nurodo 2009 m.b) nurodo 2010 ir 2011 m.c) nurodo 2012 ir 2013 m.Tolesnių metų padėtis visuomet bus skaičiuojama naudojant šią funkciją. Kai šios funkcijos rezultatas bus suma, kurios nepakaks Agentūros veiklai įgyvendinti, ji bus adaptuota remiantis Agentūros darbo praktika.[1] 2007 m. vasario 15 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 168/2007, įsteigiantis Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrą, OL L 53, 2007 2 22, p. 1.[2] Protokolas dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų, pridėtas prie Europos Bendrijų jungtinės Tarybos ir jungtinės Komisijos steigimo sutarties, OL L 152, 1967 7 13, p. 13, (vokiečių, prancūzų, italų ir olandų kalbomis).[3] Differentiated appropriations[4] Non-differentiated appropriations hereafter referred to as NDA[5] Expenditure that does not fall under Chapter xx 01 of the Title xx concerned.[6] Expenditure within article xx 01 04 of Title xx.[7] Expenditure within chapter xx 01 other than articles xx 01 04 or xx 01 05.[8] See points 19 and 24 of the Interinstitutional agreement.[9] As described under Section 5.3[10] Cost of which is NOT covered by the reference amount[11] Cost of which is NOT covered by the reference amount[12] Cost of which is included within the reference amount[13] Reference should be made to the specific legislative financial statement for the Executive Agency(ies) concerned.[14] Specify the type of committee and the group to which it belongs.