               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2012.1.9
            KOM(2011) 936 galutinis
            2011/0462(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS REGLAMENTAS
            kuriuo pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos ir Ukrainos kilmės plieniniams lynams ir kabeliams nustatomas galutinis antidempingo muitas, kuris taip pat taikomas importuojamiems iš Maroko, Moldavijos ir Korėjos Respublikos siunčiamiems plieniniams lynams ir kabeliams, deklaruojamiems arba nedeklaruojamiems kaip šių šalių kilmės, ir baigiama pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį atliekama importuojamiems Pietų Afrikos kilmės plieniniams lynams ir kabeliams taikomų priemonių galiojimo termino peržiūra

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               Pasiūlymo pagrindas ir tikslai

               Šis pasiūlymas susijęs su 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (toliau – pagrindinis reglamentas) taikymu atliekant Kinijos Liaudies Respublikos, Pietų Afrikos ir Ukrainos kilmės plieninių lynų ir kabelių importo tyrimą.

               Bendrosios aplinkybės

               Šis pasiūlymas teikiamas atsižvelgiant į pagrindinio reglamento įgyvendinimą ir yra parengtas remiantis tyrimu, atliktu pagal pagrindiniame reglamente, ypač jo 9 straipsnyje ir 11 straipsnio 2 dalyje, nustatytus esminius ir procedūrinius reikalavimus.

               Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos

               Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1858/2005 importuojamiems, inter alia, Kinijos Liaudies Respublikos, Indijos, Pietų Afrikos ir Ukrainos kilmės plieniniams lynams ir kabeliams buvo nustatytos šiuo metu galiojančios priemonės, kurios Tarybos reglamentu (ES) Nr. 400/2010 buvo taip pat nustatytos iš Korėjos Respublikos siunčiamiems importuojamiems plieniniams lynams ir kabeliams, deklaruojamiems arba nedeklaruojamiems kaip Korėjos Respublikos kilmės.

               Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais

               Netaikoma.

               2.KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS

               Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

               Su tyrimu susijusios suinteresuotosios šalys turėjo galimybę ginti savo interesus atliekant tyrimą pagal pagrindinio reglamento nuostatas.

               Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

               Nepriklausomo tyrimo neprireikė.

               Poveikio vertinimas

               Šis pasiūlymas parengtas įgyvendinant pagrindinį reglamentą.

               Pagrindiniame reglamente nenumatytas bendras poveikio vertinimas, tačiau jame pateiktas išsamus būtinų įvertinti sąlygų sąrašas.

               3.TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI

               Siūlomų veiksmų santrauka

               2010 m. lapkričio 13 d. Komisija inicijavo importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos, Pietų Afrikos Respublikos ir Ukrainos kilmės plieniniams lynams ir kabeliams taikomų antidempingo priemonių galiojimo termino peržiūrą. Pridėtas Tarybos reglamento pasiūlymas yra pagrįstas ilgalaikio pobūdžio su importuojamais Kinijos Respublikos ir Ukrainos kilmės plieniniais lynais ir kabeliais susijusio dempingo ir žalos tęsimosi arba pasikartojimo įrodymais. Pietų Afrikos atveju nustatyta, kad baigus galioti priemonėms žala veikiausiai nepasikartotų.

               Todėl siūloma, kad Taryba priimtų pridėtą reglamento pasiūlymą šiuo metu galiojančias priemones importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos ir Ukrainos kilmės plieniniams lynams ir kabeliams taikyti penkerius metus ir baigti Pietų Afrikos kilmės plieninių lynų ir kabelių importo tyrimą.

               Teisinis pagrindas

               2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių, ypač jo 11 straipsnio 2 dalis.

               Subsidiarumo principas

               Pasiūlymas priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas.

               Proporcingumo principas

               Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytų priežasčių.

               Veiksmų pobūdis aprašytas minėtame pagrindiniame reglamente, nesuteikiant galimybės taikyti nacionalinį sprendimą.

               Nuoroda apie Sąjungai, šalių vyriausybėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms, ūkinės veiklos vykdytojams ir piliečiams tenkančios finansinės bei administracinės naštos mažinimą ir jos proporcingumą pasiūlymo tikslui netaikoma.

               Pasirinkta priemonė

               Siūloma priemonė – reglamentas.

               Kitos priemonės būtų netinkamos dėl toliau nurodytos priežasties. Minėtame pagrindiniame reglamente kitos galimybės nenumatytos.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

               Pasiūlymas neturi poveikio Sąjungos biudžetui.

               2011/0462 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS REGLAMENTAS

               kuriuo pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos ir Ukrainos kilmės plieniniams lynams ir kabeliams nustatomas galutinis antidempingo muitas, kuris taip pat taikomas importuojamiems iš Maroko, Moldavijos ir Korėjos Respublikos siunčiamiems plieniniams lynams ir kabeliams, deklaruojamiems arba nedeklaruojamiems kaip šių šalių kilmės, ir baigiama pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį atliekama importuojamiems Pietų Afrikos kilmės plieniniams lynams ir kabeliams taikomų priemonių galiojimo termino peržiūra

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

               atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių
                  1
                (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio 2 bei 4 dalis ir 11 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau – Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,

               kadangi:

               A. PROCEDŪRA

               1.Ankstesni tyrimai ir galiojančios priemonės

               (1)Reglamentu (EB) Nr. 1796/1999
                  2
                (toliau – pradinis reglamentas) Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą importuojamiems plieniniams lynams ir kabeliams (toliau – PLK), kurių kilmės šalys, inter alia, yra Kinijos Liaudies Respublika (toliau – KLR), Indija, Pietų Afrika ir Ukraina. Šios priemonės toliau vadinamos pradinėmis priemonėmis, o tyrimas, po kurio pradiniu reglamentu buvo nustatytos priemonės, toliau vadinamas pradiniu tyrimu.

               (2)2001 m. Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1601/2001
                  3
                nustatė galutinį 9,7–50,7 proc. dydžio muitą tam tikriems importuojamiems, inter alia, Rusijos Federacijos kilmės geležiniams arba plieniniams lynams ir kabeliams. Tokio pat dydžio muitas buvo nustatytas Tarybos reglamentu (EB) 1279/2007
                  4
                atlikus dalinę tarpinę ir priemonių galiojimo termino peržiūras. Atlikusi antidempingo priemonių, nustatytų per Moldaviją importuojamiems Ukrainos kilmės PLK, vengimo tyrimą, 2004 m. balandžio mėn. Taryba Reglamentu (EB) Nr. 760/2004
                  5
                pradines priemones nustatė iš Moldavijos siunčiamiems importuojamiems PLK. 2004 m. spalio mėn. Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1886/2004
                  6
                pradines priemones taip pat nustatė iš Maroko siunčiamiems importuojamiems KLR kilmės PLK.

               (3)Atlikusi priemonių galiojimo termino peržiūrą, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1858/2005
                  7
                nustatė, kad toliau būtų taikomos pradinės priemonės pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. Toliau šios priemonės vadinamos galiojančiomis priemonėmis, o priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimas – paskutiniu tyrimu. Atlikusi antidempingo priemonių, nustatytų per Korėjos Respubliką importuojamiems Kinijos kilmės PLK, vengimo tyrimą, 2010 m. gegužės mėn. Taryba Reglamentu (ES) Nr. 400/2010
                  8
                pradines priemones nustatė iš Korėjos Respublikos siunčiamiems importuojamiems PLK.

               2.Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą

               (4)2010 m. lapkričio 13 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje Komisija, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi, paskelbė apie antidempingo priemonių, taikomų importuojamiems KLR, Pietų Afrikos ir Ukrainos kilmės PLK, galiojimo termino peržiūros inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą)
                  9
               .

               (5)Peržiūra inicijuota gavus pagrįstą Europos Sąjungos vielinių lynų pramonės ryšių palaikymo komiteto (toliau –pareiškėjas) Sąjungos gamintojų, pagaminančių didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 60 proc.) visų Sąjungoje pagaminamų PLK, vardu pateiktą prašymą. Prašymas pagrįstas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas ir jo daroma žala Sąjungos pramonei (toliau – SP) greičiausiai tęstųsi arba pasikartotų.

               (6)Kadangi tokių įrodymų dėl importuojamų Indijos kilmės produktų nebuvo, pareiškėjas neprašė inicijuoti priemonių, taikomų importuojamiems Indijos kilmės produktams, galiojimo termino peržiūros. Todėl importuojamiems Indijos kilmės produktams taikomos priemonės baigė galioti 2010 m. lapkričio 17 d.
                  10
               .

               3.Tyrimas

               (7)Komisija oficialiai pranešė eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, žinomiems naudotojams ir jų asociacijoms, eksportuojančių šalių atstovams, pareiškėjui ir prašyme nurodytiems Sąjungos gamintojams apie peržiūros inicijavimą. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.

               (8)Atsižvelgiant į didelį KLR eksportuojančių gamintojų, Sąjungos gamintojų ir su tyrimu susijusių importuotojų skaičių, pranešime apie inicijavimą iš pradžių buvo numatyta atlikti atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka tikrai būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves) minėtų šalių prašyta per dvi savaites po tyrimo inicijavimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją.

               (9)Atsižvelgiant į tai, kad pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją pateikė ir norą toliau bendradarbiauti su Komisija išreiškė tik vienas KLR eksportuojantis gamintojas, buvo nuspręsta netaikyti KLR eksportuojančių gamintojų atrankos ir minėtam gamintojui nusiųsti klausimyną.

               (10)Pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją pateikė ir norą bendradarbiauti su Komisija išreiškė dvidešimt Sąjungos gamintojų ir (arba) gamintojų grupių. Remdamasi Sąjungos gamintojų ir (arba) gamintojų grupių pateikta informacija Komisija atrinko tris gamintojus ir (arba) gamintojų grupes, kurie, kaip nustatyta, yra tipiški Sąjungos gamintojai atsižvelgiant į panašaus produkto gamybos ir pardavimo Sąjungoje apimtį.

               (11)Pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją pateikė ir norą bendradarbiauti su Komisija išreiškė aštuoni importuotojai. Tačiau nagrinėjamąjį produktą faktiškai importavo tik du importuotojai, todėl Komisija nusprendė netaikyti atrankos ir minėtiems importuotojams išsiųsti klausimyną.

               (12)Todėl klausimynai buvo nusiųsti trims atrinktiems Sąjungos gamintojams ir (arba) gamintojų grupėms, dviems importuotojams ir visiems trijų nagrinėjamųjų šalių žinomiems eksportuojantiems gamintojams.

               (13)Atrankos formą užpildęs KLR eksportuojantis gamintojas nepateikė klausimyno atsakymų. Todėl laikoma, kad tyrime nedalyvavo nė vienas KLR eksportuojantis gamintojas.

               (14)Inicijuojant tyrimą vienas Ukrainos eksportuojantis gamintojas pateikė ribotą informaciją. Gamintojo buvo paprašytą užpildyti klausimyną, tačiau klausimyno atsakymų jis nepateikė. Todėl laikoma, kad tyrime nedalyvavo nė vienas Ukrainos eksportuojantis gamintojas.

               (15)Klausimyno atsakymus pateikė vienas Pietų Afrikos eksportuojantis gamintojas.

               (16)Klausimyno atsakymus taip pat pateikė trys atrinkti Sąjungos gamintojai ir (arba) gamintojų grupės, du importuotojai ir vienas naudotojas.

               (17)Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, būtina nustatant dempingo ir jo daromos žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybę ir Sąjungos interesus. Tikrinamieji vizitai buvo surengti šių bendrovių patalpose:

               a) Sąjungos gamintojai:

               –CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Vokietija,

               –BRIDON grupė, kurią sudaro dvi bendrovės: Bridon International Ltd., Jungtinė Karalystė, ir BRIDON International GmbH, Vokietija,

               –REDAELLI Tecna Spa, Italija.

               b) Pietų Afrikos eksportuojantis gamintojas:

               –SCAW South Africa Ltd., Pietų Afrika.

               c) Importuotojai:

               –HEKO Industrieerzeugnisse GmbH, Vokietija,

               –SENTECH International, Prancūzija.

               d) Naudotojas:

               –ASCENSORES ORONA S coop, Ispanija.

               (18)Atliekant tyrimą dėl dempingo ir žalos tęsimosi ar pasikartojimo buvo nagrinėjamas 2009 m. spalio 1 d. – 2010 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Tiriant žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2007 m. sausio 1 d. iki PTL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

               B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

               1.Nagrinėjamasis produktas

               (19)Nagrinėjamasis produktas – tas pats produktas kaip ir pradiniame bei paskutiniame tyrimuose, kuriuos atlikus nustatytos šiuo metu galiojančios priemonės, t. y. plieniniai lynai ir kabeliai, įskaitant uždaros konstrukcijos lyno rites, išskyrus lynus ir kabelius iš nerūdijančio plieno, kurių didžiausias skerspjūvis didesnis kaip 3 mm (pramonės terminologijoje dažnai vadinami plieniniais vielos lynais), kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ir ex 7312 10 98 (toliau – nagrinėjamasis produktas).

               2.Panašus produktas

               (20)Kaip nustatyta atliekant pradinį ir paskutinį tyrimus, šiuo peržiūros tyrimu patvirtinta, kad KLR ir Ukrainoje gaminamų ir į Sąjungą eksportuojamų PLK, Pietų Afrikoje gaminamų ir vidaus rinkoje parduodamų ir į Sąjungą eksportuojamų PLK, panašioje šalyje – Turkijoje – gaminamų ir vidaus rinkoje parduodamų PLK ir Sąjungos gamintojų Sąjungoje gaminamų ir parduodamų PLK fizinės bei techninės savybės ir galutinio naudojimo paskirtis yra tokios pačios, todėl šie produktai laikomi panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

               (21)Importuotojas pateikė tokį pat argumentą kaip Europos vielinių lynų importuotojų asociacija (toliau – EWRIA) atliekant paskutinį tyrimą. Buvo teigiama, kad nagrinėjamasis produktas ir Sąjungoje gaminamas ir parduodamas produktas labai skiriasi ir kad reikėtų skirti bendrosios bei specialiosios paskirties lynus. Šie argumentai buvo išsamiai nagrinėjami pradiniame ir paskutiniame reglamentuose, kuriais nustatytos laikinosios ir galutinės priemonės importuojamam nagrinėjamajam produktui. Be to, teismo byloje T-369/08 EWRIA prieš Komisiją Bendrasis Teismas nusprendė, kad Komisija nepadarė akivaizdžios vertinimo klaidos, kai pagal turimus įrodymus atlikdama vertinimą neatskyrė bendrosios ir specialiosios paskirties lynų
                  11
               .

               (22)Importuotojas nepateikė jokios naujos informacijos, įrodančios, kad aplinkybės, kuriomis pagrįstos pradinės išvados, pasikeitė, todėl buvo patvirtintos pradiniame ir paskutiniame reglamentuose padarytos išvados.

               C.
                     DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

               (23)Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį nagrinėta dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybė, jeigu baigtų galioti taikomos priemonės.

               1.Įžanginės pastabos

               (24)KLR ir Ukrainos atveju visapusiškai nebendravo nė vienas eksportuojantis gamintojas. Apie save pranešė vienas Ukrainos eksportuojantis gamintojas bei vienas KLR eksportuojantis gamintojas ir jiems buvo išsiųstas eksportuojantiems gamintojams skirtas klausimynas. Jų klausimyno atsakymai laikyti neišsamiais ir prieštaringais, todėl jų patalpose nebuvo galima atlikti tikrinamųjų vizitų. Susijusioms bendrovėms buvo tinkamai raštu pranešta, kad šiomis aplinkybėmis reikės naudotis turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Vienintelis žinomas Pietų Afrikos eksportuojantis gamintojas pateikė informacijos apie per PTL eksportui į Sąjungą parduotą kiekį, kuris sudarė visą Pietų Afrikos eksportui į Sąjungą parduotą kiekį per tą patį laikotarpį.

               (25)Remiantis Eurostato duomenimis, per PTL visa PLK importo iš KLR, Pietų Afrikos ir Ukrainos apimtis sudarė 4 833 tonas, t. y. 2,4 proc. Sąjungos rinkos dalies. Atliekant paskutinį tyrimą bendras nagrinėjamųjų šalių importas sudarė 3 915 tonų, t. y. 2,2 proc. Sąjungos rinkos dalies.

               2.Importas dempingo kaina per PTL

               (26)Vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 9 dalimi, jei nepasikeitė aplinkybės arba buvo informacijos, buvo naudojami tie patys metodai kaip ir atliekant pradinį tyrimą. Nebendradarbiavimo atveju, kaip antai KLR ir Ukrainos atveju, turėjo būti naudojami turimi faktai pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį.

               2.1.KLR

               (27)Remiantis Eurostato duomenimis, per PTL visa PLK importo iš KLR apimtis sudarė 4 530 tonų, t. y. 2,2 proc. Sąjungos rinkos dalies.

               2.1.1.Panaši šalis

               (28)Kadangi KLR yra pereinamojo laikotarpio ekonomikos šalis, normalioji vertė turėjo būti apskaičiuota remiantis atitinkamoje rinkos ekonomikos trečiojoje šalyje gauta informacija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkte.

               (29)Paskutiniame tyrime siekiant nustatyti normaliąją vertę, panašia šalimi pasirinkta Turkija. Turkiją pareiškėjas pasiūlė pasirinkti taip pat šiame tyrime. Panašios šalies pasirinkimui niekas neprieštaravo.

               (30)Iš tyrimo paaiškėjo, kad Turkijoje PLK rinka yra konkurencinga: apie 53 proc. rinkos priklauso trims vietos gamintojams ir konkuruojama su importu iš kitų trečiųjų šalių. Turkijoje netaikomas importo muitas nagrinėjamajam produktui, taip pat netaikomi jokie apribojimai PLK importui į Turkiją. Galiausiai, kaip minėta 20 konstatuojamojoje dalyje, Turkijos vidaus rinkoje gaminamas ir parduodamas produktas buvo panašus į produktą, kurį Kinijos eksportuojantis gamintojas eksportuoja į Sąjungą.

               (31)Todėl padaryta išvada, kad Turkija yra tinkama panaši šalis siekiant nustatyti normaliąją vertę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkte.

               2.1.2.Normalioji vertė

               (32)Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu normalioji vertė buvo nustatyta remiantis bendradarbiaujančio panašios šalies gamintojo pateikta informacija, t. y. remiantis nesusijusių pirkėjų Turkijos vidaus rinkoje sumokėta arba mokėtina kaina. Išnagrinėjus gamintojo pateiktą informaciją, nustatyta, kad pardavimas vykdomas įprastomis prekybos sąlygomis, o parduodamas kiekis yra tipiškas.

               (33)Todėl normalioji vertė buvo nustatyta kaip vidutinė svertinė vidaus rinkos pardavimo kaina, kurią Turkijos bendradarbiaujantis gamintojas taiko nesusijusiems pirkėjams.

               2.1.3.Eksporto kaina

               (34)Kadangi Kinijos gamintojai nebendradarbiavo, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį eksporto kaina buvo nustatyta remiantis vieša informacija. Nustatyta, kad apskaičiuojant dempingo skirtumą labiau tiko pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalį gauta informacija nei Eurostato duomenys, nes atitinkami KN kodai taikomi platesnei produktų apibrėžtajai sričiai nei 19 konstatuojamojoje dalyje apibrėžtas nagrinėjamasis produktas.

               2.1.4.Palyginimas

               (35)Kad būtų užtikrintas sąžiningas normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimas remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis ir tuo pačiu prekybos lygiu, buvo deramai atsižvelgta į skirtumus, kurie, kaip nustatyta, turėjo įtakos kainų palyginimui. Kainos buvo pakoreguotos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį atsižvelgiant į vežimo ir draudimo išlaidas.

               2.1.5.Dempingo skirtumas

               (36)Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalimi dempingo skirtumas nustatytas remiantis vidutinės svertinės normaliosios vertės ir vidutinės svertinės eksporto į Sąjungą kainos palyginimu. Atlikus šį palyginimą nustatytas net apie 38 proc. dempingas.

               2.2.Pietų Afrika

               (37)Remiantis Eurostato duomenimis, per PTL visa PLK importo iš Pietų Afrikos apimtis buvo 281 tona ir sudarė 0,1 proc. Sąjungos rinkos dalies, t. y. buvo de minimis lygio. Vieninteliam žinomam eksportuojančiam gamintojui priklausė 100 proc. šio importo.

               2.2.1.Normalioji vertė

               (38)Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalį normalioji vertė nustatyta remiantis Pietų Afrikos vidaus rinkoje nesusijusių pirkėjų sumokėta arba mokėtina kaina, nes nustatyta, kad pardavimas vykdomas įprastomis prekybos sąlygomis, o parduodamas kiekis yra tipiškas.

               2.2.2.Eksporto kaina

               (39)Kadangi visas eksportui skirtas nagrinėjamojo produkto kiekis buvo tiesiogiai parduotas nepriklausomiems Sąjungos pirkėjams, eksporto kaina nustatyta pagal faktiškai sumokėtas arba mokėtinas kainas remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalimi.

               2.2.3.Palyginimas

               (40)Kad būtų užtikrintas sąžiningas normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimas remiantis tuo pačiu prekybos lygiu ir gamintojo kainomis EXW sąlygomis, buvo deramai atsižvelgta į skirtumus, kurie, kaip teigta ir įrodyta, turėjo įtakos kainų palyginimui. Kainos buvo pakoreguotos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį atsižvelgiant į vežimo, draudimo ir kredito išlaidas.

               2.2.4.Dempingo skirtumas

               (41)Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalimi dempingo skirtumas nustatytas remiantis kiekvienos rūšies produkto vidutinės svertinės normaliosios vertės ir vidutinės svertinės eksporto į Sąjungą kainos palyginimu. Atlikus šį palyginimą nustatytas 17 proc. dempingas, kuris yra mažesnis nei pradiniame tyrime nustatytas 38,6 proc. dempingo skirtumas.

               2.3.Ukraina

               (42)Remiantis Eurostato duomenimis, per PTL visa PLK importo iš Ukrainos apimtis buvo 22 tonos ir sudarė mažiau nei 0,1 proc. Sąjungos rinkos dalies, t. y. de minimis rinkos dalies.

               2.3.1.Normalioji vertė

               (43)Pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį normalioji vertė nustatyta remiantis pareiškėjo peržiūros prašyme pateikta informacija ir atitinka Ukrainos vidaus rinkoje nesusijusių pirkėjų sumokėtą arba mokėtiną kainą.

               2.3.2.Eksporto kaina

               (44)Kadangi Ukrainos gamintojai nebendradarbiavo, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį eksporto kaina buvo nustatyta remiantis vieša informacija. Nustatyta, kad apskaičiuojant dempingo skirtumą pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalį gauta informacija yra tinkamiausia, nes ji yra būtent apie 19 konstatuojamojoje dalyje apibrėžtą nagrinėjamąjį produktą.

               2.3.3.Palyginimas

               (45)Siekiant užtikrinti teisingą palyginimą, eksporto kaina pakoreguota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį atsižvelgiant į pareiškėjo peržiūros prašyme nurodytą jūrų frachtą ir draudimą. Nustatyta, kad PTL dempingo skirtumas buvo daugiau nei 80 proc.

               3.Tikėtina importo raida, jeigu priemonės būtų panaikintos

               3.1.Įžanginės pastabos

               (46)Nė vienas iš 28 žinomų Kinijos eksportuojančių gamintojų nebendradarbiavo.

               (47)Komisijai apie save pranešė du peržiūros prašyme nurodyti Pietų Afrikos eksportuojantys gamintojai, tačiau klausimyną užpildė tik tas, kuris turėjo su eksportu į Sąjungą susijusių interesų. Kitų žinomų Pietų Afrikos gamintojų nėra.

               (48)Žinomas Ukrainos eksportuojantis gamintojas nustojo bendradarbiauti, kaip paaiškinta 14 konstatuojamojoje dalyje. Kiti Ukrainos gamintojai nežinomi.

               3.2.KLR

               3.2.1.Įžanginės pastabos

               (49)Atliekant pradinį tyrimą visoms Kinijos bendrovėms buvo taikomas bendras 60,4 proc. dydžio antidempingo muitas. Importo iš KLR apimtis labai sumažėjo: nuo 11 484 tonų per pradinio tyrimo TL (ES-15) iki 1 942 tonų per paskutinio tyrimo PTL (ES-25), tačiau šiuo PTL padidėjo iki 4 530 tonų. Pažymima, kad Kinijos importas nuo 2001 m. didėjo. Dabartinė KLR rinkos dalis yra apie 2,2 proc.

               (50)Siekiant nustatyti dempingo tęsimosi tikimybę, jei priemonės būtų panaikintos, buvo tiriama eksportuojančių gamintojų kainodara kitose eksporto rinkose, eksporto į Sąjungą kainos, gamybos pajėgumai ir priemonių vengimas. Su eksportuotojų importo kainomis susijusi informacija nustatyta remiantis Eurostato duomenimis, informacija apie eksporto apimtį ir kainas – remiantis Kinijos statistine informacija, o su pajėgumais susijusi informacija – remiantis prašyme pateikta informacija. Nustatyta, kad Eurostato duomenys buvo tinkamiausi, palyginti su Kinijos statistine informacija, pagal kurią buvo galima palyginti tik platesnės apibrėžtosios srities produktą, kaip paaiškinta kitoje konstatuojamojoje dalyje.

               3.2.2.Eksporto į trečiąsias šalis kainų ir eksporto į Sąjungą kainų santykis

               (51)Turima viešų Kinijos duomenų bazių statistinė informacija apima platesnę produktų apibrėžtąją sritį nei nagrinėjamasis produktas. Todėl remiantis šia informacija nebuvo įmanoma atlikti tinkamos į kitas rinkas eksportuoto kiekio analizės. Kainų analizė, kurią atliekant būtų galima naudotis Kinijos duomenų baze, pagrįsta tinkamais vertinimais atsižvelgiant į tai, kad atliekant analizę greičiausiai buvo atsižvelgta į panašias kitų produktų savybes.

               (52)Kaip paaiškinta ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje, remiantis turima informacija nustatyta, kad KLR eksporto į kitas eksporto rinkas kainos vidutiniškai buvo daug mažesnės nei eksporto į Sąjungą kainos (apie 30 proc. neatsižvelgiant į mokėtinus antidempingo muitus). Kaip nuspręsta 36 konstatuojamojoje dalyje, KLR eksporto į Sąjungą pardavimas buvo vykdomas dempingo kaina, o tai rodo, kad eksportas į kitų trečiųjų šalių rinkas greičiausiai buvo vykdomas dar labiau sumažinta dempingo kaina nei eksporto į Sąjungą pardavimas. Be to, buvo manoma, kad eksporto į kitas trečiąsias šalis kainų lygį galima laikyti tikėtino eksporto į Sąjungą pardavimo kainų lygio panaikinus priemones rodikliu. Atsižvelgiant į tai ir į žemą eksporto į trečiųjų šalių rinkas kainų lygį, padaryta išvada, kad galima dar labiau sumažinti eksporto į Sąjungą kainas, todėl dempingas padidėtų.

               3.2.3.Eksporto į trečiąsias šalis kainų ir Sąjungos kainų lygio santykis

               (53)Be to, nustatyta, kad Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungoje kainų lygis vidutiniškai buvo daug didesnis nei Kinijos eksportuotojo eksporto į trečiųjų šalių rinkas kainų lygis. Faktas, kad dėl Sąjungos rinkoje bendrai dominuojančio nagrinėjamojo produktų kainų lygio Sąjungos rinka yra labai patraukli, taip pat taikomas KLR. Aukštesnis kainų lygis Sąjungos rinkoje yra paskata didinti eksportą į Sąjungos rinką.

               3.2.4.Dempingo skirtumas

               (54)Kaip nuspręsta 36 konstatuojamojoje dalyje, KLR eksporto į Sąjungą pardavimas buvo vykdomas labai sumažinta dempingo kaina, remiantis panašios šalies normaliąją verte. Nėra priežasties manyti, kad panaikinus priemones importas nebūtų vykdomas panašiomis dempingo kainomis ir didesne apimtimi.

               3.2.5.Nepanaudoti pajėgumai ir atsargos

               (55)Remiantis prašymu atlikti peržiūrą ir atlikus kryžminį viešai skelbiamos informacijos (t. y. bendrovių interneto svetainėse skelbiamos informacijos) patikrinimą nustatyta, kad visų KLR eksportuojančių gamintojų pajėgumai yra 1 355 000 tonų. Pareiškėjas mano, kad Kinijos gamintojų pajėgumų naudojimo koeficientas yra apie 63 proc., atsižvelgiant į tai, kad nepanaudoti pajėgumai sudaro apie 500 000 tonų. Pareiškėjas taip pat pateikė informacijos apie steigiamas kitas gamyklas ir vidaus rinkos dydį. Taigi Kinijos gamintojai turi daug nepanaudotų pajėgumų, kurie per PTL itin viršijo ne tik eksporto į Sąjungą apimtį, bet ir visą Sąjungos suvartojimą. Todėl yra pajėgumų gerokai padidinti eksporto į Sąjungą apimtį, ypač dėl to, kad nėra požymių, kad trečiųjų šalių rinkose ar vidaus rinkoje būtų galima absorbuoti tokio kiekio papildomą produkciją. Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad mažai tikėtina, kad KLR vidaus rinka galėtų absorbuoti visus šiuos didelius nepanaudotus pajėgumus, nes joje yra daug konkuruojančių gamintojų.

               3.2.6.Priemonių vengimas

               (56)Nustatyta, kad iš KLR importuojamam nagrinėjamajam produktui taikomų priemonių buvo vengiama importuojamus produktus 2004 m. perkraunant Maroke, o 2010 m. – Korėjos Respublikoje. Tai įrodo, kad Kinijos PLK pardavėjai akivaizdžiai domėjosi Sąjungos rinka ir nenorėjo konkuruoti Sąjungos rinkoje pardavinėdami produktus ne dempingo kaina. Manoma, kad tai yra dar vienas požymis, kad, jei būtų panaikintos priemonės, Kinijos eksporto apimtis greičiausiai padidėtų ir eksportuojami produktai Sąjungos rinkoje būtų pardavinėjami dempingo kaina.

               3.3.Pietų Afrika

               3.3.1.Įžanginės pastabos

               (57)Yra žinomi du Pietų Afrikos gamintojai. Kaip paaiškinta pirmiau, vienas eksportuojantis gamintojas bendradarbiavo atliekant šį tyrimą.

               (58)Kitas žinomas gamintojas nesidomėjo eksportu į Sąjungą, nes, kaip jis teigė, jo gamybos pajėgumai yra visiškai išnaudojami ir parduodami Pietų Afrikos vidaus rinkoje.

               (59)Nustačius pradines priemones importas iš Pietų Afrikos labai sumažėjo. Importo iš Pietų Afrikos rinkos dalis per PTL nesiekė de minimis lygio (0,1 proc.) ir sudarė iš viso 281 toną. Be to, dauguma importuotų produktų galiausiai buvo skirti naudoti ne sausumoje (ši paskirties sritis nuo ankstesnio tyrimo labai išsiplėtė) ir ES muitinėje nebuvo forminami. Tik nedidelė nagrinėjamojo produkto dalis buvo išleista į laisvą apyvartą ES.

               (60)Siekiant nustatyti, ar panaikinus priemones būtų toliau vykdomas dempingas, išnagrinėta bendradarbiaujančio eksportuotojo pateikta informacija apie eksporto į Sąjungą ir į trečiąsias šalis apimtį ir kainas, nepanaudotus pajėgumus, atsargas ir Pietų Afrikos vidaus rinkos padėtį.

               3.3.2.Eksporto į trečiąsias šalis kainų ir eksporto į Sąjungą kainų santykis

               (61)Bendradarbiaujantis nagrinėjamojo produkto eksportuotojas pateikė informacijos apie apimtį ir kainas kitose nei Sąjungos eksporto rinkose. Eksportuojantis gamintojas didelę dalį produkcijos parduoda eksporto rinkose, nepaisant to, kad eksporto apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo. Bendrovės eksporto veikla orientuota į du konkrečius rinkos segmentus: kasybai giliose šachtose skirtus lynus ir su gręžimu atviroje jūroje susijusias paskirtis.

               (62)Bendrovės eksporto kainos trečiosiose šalyse, palyginti su eksporto kainomis Sąjungoje, įskaitant taikytiną antidempingo muitą, apskritai buvo didesnės visus nagrinėjamojo laikotarpio metus (30 proc. palyginti su 70 proc.). Atsižvelgiant į eksportuotojo kainų kitose trečiųjų šalių rinkose pranašumą, palyginti su kainomis Sąjungos rinkoje, galima teigti, kad panaikinus priemones eksportuotojo eksporto į Sąjungos rinką apimtis ateityje nebūtų didelė. Todėl taip pat buvo manoma, kad, kaip paaiškinta 61 konstatuojamojoje dalyje, bendrovė daugiausia eksportuoja produktus, kurie nėra visų pirma paklausūs Sąjungos rinkoje.

               3.3.3.Nepanaudoti pajėgumai ir atsargos

               (63)Nuo paskutinio tyrimo bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo atsargos išliko beveik nepakitusios. Pajėgumų naudojimas (apie 70–75 proc.) buvo taip pat įprasto lygio, atsižvelgiant į techninius gamybos proceso suvaržymus. Didžiausi nepanaudoti pajėgumai yra 1 500–3 500 tonų. Eksportuojantis gamintojas neplanuoja itin padidinti gamybos pajėgumų. Manoma, kad pajėgumai padidinti eksporto į Sąjungą apimtį yra labai riboti, atsižvelgiant į tai, kad trečiųjų šalių rinkos ar vidaus rinka galėtų absorbuoti papildomą produkciją.

               (64)Be to, pažymima, kad produktai yra iš esmės parduodami vidaus rinkoje, kurioje gaunamas didelis pelnas, todėl bendrovė nesuinteresuota į Sąjungą eksportuoti didelį produktų kiekį.

               3.4.Ukraina

               3.4.1.Įžanginės pastabos

               (65)Atsižvelgiant į tai, kad žinomi Ukrainos eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, kaip paaiškinta 14 konstatuojamojoje dalyje, išvados buvo pagrįstos turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Kadangi nedaug žinoma apie Ukrainos pramonę, šios išvados pagrįstos informacija, kurią pareiškėjas pateikė prašyme atlikti peržiūrą, ir viešai skelbiama prekybos statistika. Pažymima, kad nėra kitų žinomų Ukrainos gamintojų ir kad toliau išdėstyti teiginiai, visų pirma dėl gamybos pajėgumų, yra susiję su žinomais eksportuojančiais gamintojais.

               (66)Siekiant nustatyti, ar panaikinus priemones dempingas būtų greičiausiai tęsiamas, buvo ištirtos eksporto į trečiąsias šalis ir Sąjungą kainos, nepanaudoti pajėgumai ir priemonių vengimas.

               3.4.2.Eksporto į trečiąsias šalis kainų ir eksporto į Sąjungą kainų santykis

               (67)Neturint jokios kitos patikimesnės informacijos, atsižvelgta į prašyme pateiktą informaciją, pagrįstą viešai skelbiama statistika, apie kitas eksporto rinkas. Išanalizavus turimus duomenis paaiškėjo, kad vidutinės eksporto į šias šalis kainos buvo daug mažesnės už vidutines eksporto į Sąjungą kainas. Kaip jau paaiškinta KLR ir Pietų Afrikos atveju, eksporto į kitas trečiąsias šalis kainos buvo laikomos tikėtino eksporto į Sąjungą pardavimo kainų lygio panaikinus priemones rodikliu. Atsižvelgiant į tai padaryta išvada, kad galima dar labiau sumažinti eksporto į Sąjungą kainas – greičiausiai iki dempingo kainos.

               3.4.3.Nepanaudoti pajėgumai

               (68)Per pastaruosius kelerius metus du anksčiau žinomi eksportuojantys gamintojai sujungė savo veiklą. Todėl atliekant paskutinį tyrimą nustatyti gamybos pajėgumai buvo sumažinti. Atsižvelgiant į prašyme pateiktus įrodymus ir kaip nurodė eksportuojantis gamintojas, nustatyti Ukrainos gamybos pajėgumai yra 35 000–40 000 tonų, iš kurių 70 proc. naudojami faktinei gamybai. Todėl atsižvelgiant į nepanaudotus pajėgumus, kurie sudaro 10 500–12 000 tonų, matyti, kad yra pajėgumų labai padidinti eksporto į Sąjungą apimtį. Atsižvelgiant į Sąjungos suvartojimą, apskaičiuotą pagal žinomą produkciją ir statistinę informaciją apie importą ir eksportą, manoma, kad vidaus rinka negali absorbuoti papildomų pajėgumų. Todėl Ukraina išlieka ta šalimi, iš kurios nepanaudoti pajėgumai būtų greičiau nei iš visų nagrinėjamųjų šalių nukreipiami į Sąjungos rinką visų pirma todėl, kad nėra požymių, kad trečiųjų šalių rinkos ar vidaus rinka galėtų absorbuoti papildomą produkciją.

               3.4.4.Priemonių vengimas

               (69)Iš Ukrainos importuojamiems PLK nustačius galiojančias priemones buvo nustatyta, kad šių priemonių buvo vengiama PLK importuojant iš Moldavijos. Manyta, kad nustatytas priemonių vengimas yra papildomas veiksnys, rodantis suinteresuotumą patekti į Sąjungos rinką ir negalėjimas Sąjungos rinkoje konkuruoti nevykdant dempingo.

               3.5.Išvada

               (70)Nustatyta, kad KLR ir Ukrainos atveju buvo toliau vykdomas didelis dempingas, o Pietų Afrikos atveju – mažesnio lygio dempingas, nors importo iš Pietų Afrikos ir Ukrainos apimtis buvo maža.

               (71)Siekiant ištirti, ar panaikinus antidempingo priemones dempingas tęstųsi, buvo analizuojami nepanaudoti pajėgumai ir nepanaudotos atsargos, taip pat kainų ir eksporto strategijos skirtingose rinkose. Atlikus šį tyrimą paaiškėjo, kad KLR turi daug nepanaudotų pajėgumų ir sukauptų atsargų, o Ukraina – šiek tiek mažiau. Pietų Afrikos atveju didelių nepanaudotų pajėgumų ar neįprasto atsargų kiekio nenustatyta. Be to, nustatyta, kad eksporto iš KLR ir Ukrainos į kitas trečiąsias šalis kainos paprastai buvo mažesnės nei kainos Sąjungos rinkoje, todėl Sąjunga šių šalių eksportuojantiems gamintojams išliko patrauklia rinka. Eksportas iš Pietų Afrikos į kitas šalis buvo vykdomas daug didesnėmis kainomis nei eksportas į Sąjungą, taigi jis nebuvo vykdomas dempingo kaina. Todėl padaryta išvada, kad Sąjungos rinkoje netaikant antidempingo priemonių, eksportas iš KLR ir Ukrainos į trečiąsias šalis būtų greičiausiai nukreiptas į Sąjungą. Be to, dėl esamų nepanaudotų gamybos pajėgumų importas iš šių šalių greičiausiai padidėtų. Išanalizavus kainų strategijas taip pat paaiškėjo, kad eksportas iš Ukrainos ir KLR būtų greičiausiai vykdomas dempingo kaina. KLR ir Ukrainos atveju šias išvadas dar labiau sustiprino faktas, kad taikomos priemonės buvo apeinamos importuojant per kitas šalis, o tai reiškia, kad eksportuojančios šalys negalėjo sąžiningomis kainomis konkuruoti Sąjungos rinkoje. Tačiau Pietų Afrikos gamintojas, kaip manyta, galėjo sąžiningomis kainomis konkuruoti su kitais gamintojais, įskaitant Sąjungos gamintojus, kitų trečiųjų šalių rinkose. Atsižvelgiant į tai buvo nustatyta, kad nustojus galioti priemonėms KLR ir Ukrainos atveju dempingas greičiausiai būtų toliau vykdomas didele apimtimi. Tačiau atsižvelgiant į nuo pradinio tyrimo sumažėjusį dempingo lygį, faktas, kad eksportas į kitas šalis buvo vykdomas daug didesnėmis kainomis nei eksportas į ES ir, kaip manyta, mažą Pietų Afrikos produktų paklausą, manoma, kad iš Pietų Afrikos dempingo kaina greičiausiai nebūtų toliau daug importuojama.

               (72)Ukrainos vyriausybė pateikė pastabų dėl pirmiau nurodytų išvadų teigdama, jog teiginys, kad panaikinus antidempingo priemones Ukrainos gamintojas eksportą nukreiptų į Sąjungos rinką, yra perdėtas ir nepagrįstas. Patvirtindama savo teiginį, vyriausybė teigė, kad dėl taikomų priemonių buvo prarasti ryšiai su ES pirkėjais, todėl Ukrainos eksportas į Sąjungą buvo nutrauktas ir dabar daugiausia eksportuojama į NVS bei Azijos rinkas. Tačiau vyriausybė nepateikė pastabų dėl Sąjungos rinkos patrauklumo, susijusio su dideliu kainų skirtumu šiose rinkose, kaip nurodyta 67 konstatuojamojoje dalyje, taigi nepateikė paaiškinimų dėl to, jog tikrai yra tikimybė, kad panaikinus priemones Ukrainos eksportas būtų nukreiptas į Sąjungą.

               (73)Atskleidus faktus pareiškėjas teigė, kad dėl mažėjančios Pietų Afrikos gamintojo eksporto į kitas rinkas apimties padidės nepanaudoti pajėgumai, kurių vidaus rinka negalės absorbuoti, todėl padidės importas į Sąjungą. Tačiau šie argumentai nebuvo pagrįsti įrodymais. Pastebėta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu mažėjantis bendradarbiaujančio eksportuotojo pardavimas eksportui pagerėjo dėl vidaus pardavimo, kuris tuo pačiu laikotarpiu sumažėjo šiek tiek mažiau. Be to, visa bendrovės pardavimo apimtis nuo 2009 m. iki TL padidėjo. Taigi nėra požymių, kad pareiškėjo argumentai galėtų būti pagrįsti.

               (74)Pareiškėjas taip pat kritikavo Komisiją, kad ši neatsižvelgė į tai, jog kitas Pietų Afrikos gamintojas nebendradarbiavo, ir į faktą, kad, nors bendrovė praeityje ir neeksportavo, ateityje ji gali eksportuoti. Todėl pažymima, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu bendrovė į Sąjungą neeksportavo. Antidempingo priemonėmis teisėtas importas į Sąjungą nebuvo varžomas. Todėl šis teiginys turėjo būti atmestas.

               D. SĄJUNGOS GAMYBA IR SĄJUNGOS PRAMONĖ

               (75)Sąjungoje PLK gamina daugiau kaip 25 gamintojai ir (arba) gamintojų grupės, kurios sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje.

               (76)Kaip nurodyta 10 konstatuojamojoje dalyje, iš 20 Sąjungos gamintojų, kurie pateikė reikiamą informaciją buvo atrinkti trys gamintojai ir (arba) gamintojų grupės.

               –BRIDON grupė, kurią sudaro Bridon International Ltd (Jungtinė Karalystė) ir Bridon International GmbH (Vokietija),

               –CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Vokietija),

               –Pfeifer Drako Drahtseilwerk GMBH (Vokietija),

               –Drahtseilwerk Hemer GmbH and Co. KG (Vokietija),

               –Westfälische Drahtindustrie GmbH (Vokietija),

               –Teufelberger Seil GmbH (Vokietija),

               –ZBD Group A.S. (Čekija),

               –Cables y Alambres especiales, SA (Ispanija),

               –Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugalija),

               –D. Koronakis SA (Graikija),

               –N. Leventeris SA (Graikija),

               –Drumet SA (Lenkija),

               –Metizi JSC (Bulgarija),

               –Arcelor Mital Wire France (Prancūzija),

               –Brunton Shaw UK Limited (Jungtinė Karalystė),

               –Sirme Si Cabluri S.A. / CORD S.A. (Rumunija),

               –Redaelli Tecna Spa (Italija),

               –Remer SRL (Italija),

               –Metal Press SRL (Italija),

               –Randers Reb International A/S (Danija).

               (77)Pažymima, kad trijų atrinktų Sąjungos gamintojų gamyba sudarė 40 proc. visos Sąjungos gamybos per PTL, o daugiau kaip 20 Sąjungos gamintojų gamyba sudarė 96 proc. visos Sąjungos gamybos per PTL; tai laikoma tipišku kiekiu, palyginti su visa Sąjungos gamyba.

               E. PADĖTIS SĄJUNGOS RINKOJE

               1.Suvartojimas Sąjungos rinkoje

               (78)Sąjungos suvartojimas buvo nustatytas remiantis Sąjungos pramonės parduodamu kiekiu Sąjungos rinkoje ir Eurostato viso ES importo duomenimis

               (79)Sąjungos suvartojimas nuo 2007 m. iki PTL sumažėjo 21 proc.: nuo 255 985 tonų iki 203 331 tonos. Tiksliau sakant, 2008 m. jis padidėjo 1 proc., tačiau 2009 m. dėl ekonomikos nuosmukio sumažėjo net 22 procentiniais punktais ir PTL išliko panašaus lygio.

                        2007 m.

                        2008 m.

                        2009 m.

                        PTL

                        Sąjungos suvartojimas (tonomis)

                        255 986

                        257 652

                        201 975

                        203 331

                        Indeksas

                        100

                        101

                        79

                        79

               2.Importas iš nagrinėjamųjų šalių

               2.1.Bendras vertinimas

               (80)Atliekant ankstesnius tyrimus importuojami KLR, Pietų Afrikos ir Ukrainos kilmės produktai buvo vertinami bendrai, remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalimi. Buvo tiriama, ar ir šiame tyrime buvo tikslinga taikyti bendrą vertinimą.

               (81)Šiuo atžvilgiu buvo nustatyta, kad importo iš kiekvienos šalies dempingo skirtumas buvo didesnis nei de minimis lygis. Buvo atlikta kiekvienos šalies tikėtinos eksporto apimties panaikinus priemones analizė. Nustatyta, kad panaikinus priemones importas iš KLR ir Ukrainos, priešingai nei iš Pietų Afrikos, greičiausiai padidėtų ir būtų daug didesnis nei per PTL ir neabejotinai viršytų nereikšmingumo ribą. Pietų Afrikos atveju buvo nustatyta, kad pajėgumai padidinti eksporto į Sąjungą apimtį yra labai riboti, atsižvelgiant į mažus nepanaudotus pajėgumus ir faktą, kad papildomą produkciją, jei tokios būtų, trečiųjų šalių rinkos arba vidaus rinkas galėtų absorbuoti.

               (82)Atsižvelgiant į importuojamų produktų konkurencijos sąlygas nustatyta, kad importas iš Pietų Afrikos tiesiogiai nekonkuruoja su importu iš kitų dviejų šalių. Todėl, kaip nurodyta 87 ir 91 konstatuojamosiose dalyse, iš Pietų Afrikos importuojamų produktų kainos buvo daug didesnės nei iš kitų dviejų šalių importuojamų produktų. Iš tikrųjų, priešingai nei, kaip buvo nustatyta, dideliam priverstiniam kainų mažinimui dėl importo iš kitų dviejų šalių, dėl minėtų didesnių importo iš Pietų Afrikos kainų nebuvo priverstinai mažinamos kainos.

               (83)Atlikus importo iš trijų nagrinėjamųjų šalių tyrimą nustatyta, kad iš šių šalių importuoti PLK yra panašūs savo pagrindinėmis fizinėmis ir techninėmis savybėmis. Be to, įvairių rūšių importuotus PLK buvo galima pakeisti Sąjungoje pagamintais PLK ir jais Sąjungoje buvo prekiaujama tuo pačiu laikotarpiu. Atsižvelgiant į tai manyta, kad importuoti nagrinėjamųjų šalių kilmės PLK konkuravo su Sąjungoje pagamintais PLK.

               (84)Todėl remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, manyta, kad KLR ir Ukrainos atveju buvo įgyvendinti pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje išvardyti kriterijai. Todėl importas iš šių dviejų šalių buvo vertinamas bendrai. Kadangi 3 straipsnio 4 dalyje nustatytų kriterijai, visų pirma importuojamų produktų konkurencijos sąlygos, Pietų Afrikos atveju nebuvo įgyvendintos, šios šalies kilmės importas buvo vertinamas atskirai.

               2.2.Importas iš KLR ir Ukrainos

               2.2.1.Importo apimtis, rinkos dalis ir kainos

               (85)Remiantis Eurostato duomenimis KLR ir Ukrainos kilmės nagrinėjamojo produkto importo apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 54 proc. Nustatyta, kad 2009 m. ji sumažėjo net 43 procentiniais punktais, o PTL – dar 13 procentinių punktų.

               (86)Kinijos ir Ukrainos importo rinkos dalis nagrinėjamu laikotarpiu sumažėjo nuo 3,8 proc. iki 2,2 proc.

               (87)Importo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 29 proc. Padidėjusios 11 proc. 2008 m. importo kainos 2009 m. dar padidėjo ir PTL beveik nepakito.

                        2007 m.

                        2008 m.

                        2009 m.

                        PTL

                        Importas (tonomis)

                        9 844

                        10 081

                        5 830

                        4 553

                        Indeksas

                        100

                        102

                        59

                        46

                        Rinkos dalis (%)

                        3,8 %

                        3,9 %

                        2,9 %

                        2,2 %

                        Indeksas

                        100

                        102

                        75

                        58

                        Importo kaina

                        1 073

                        1 195

                        1 394

                        1 388

                        Indeksas

                        100

                        111

                        130

                        129

               2.2.2.Priverstinis kainų mažinimas

               (88)Kadangi Kinijos ir Ukrainos eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, priverstinis kainų mažinimas turėjo būti nustatytas remiantis importo statistika pagal KN kodą naudojantis informacija, gauta pagal bendrojo reglamento 14 straipsnio 6 dalį. KLR ir Ukrainos kilmės PLK priverstinio kainų mažinimo skirtumas, išskyrus antidempingo muitą, PTL buvo 47,4–58,2 proc.

               2.3.Importas iš Pietų Afrikos

               2.3.1.Importo iš Pietų Afrikos apimtis, rinkos dalis ir kainos

               (89)Remiantis Eurostato duomenimis Pietų Afrikos kilmės nagrinėjamojo produkto importo apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 77 proc. Nustatyta, kad 2009 m. jis sumažėjo net 94 procentiniais punktais, o PTL padidėjo tik 17 procentinių punktų.

               (90)Pietų Afrikos importo rinkos dalis nagrinėjamu laikotarpiu sumažėjo nuo 0,5 proc. iki 0,1 proc.

               (91)Importo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 52 proc.

                        2007 m.

                        2008 m.

                        2009 m.

                        PTL

                        Importas (tonomis)

                        1 229

                        846

                        73

                        281

                        Indeksas

                        100

                        69

                        6

                        23

                        Rinkos dalis (%)

                        0,5 %

                        0,3 %

                        0,0 %

                        0,1 %

                        Indeksas

                        100

                        68

                        7

                        29

                        Importo kaina

                        1 504

                        1 929

                        2 217

                        2 280

                        Indeksas

                        100

                        128

                        147

                        152

               2.3.2.Priverstinis kainų mažinimas

               (92)Priverstinis kainų mažinimas buvo nustatytas naudojantis bendradarbiaujančio Pietų Afrikos gamintojo eksporto kainomis, neatsižvelgiant į antidempingo muitą; nustatyta, kad jo nebuvo. Kadangi kitų Pietų Afrikos eksportuojančių gamintojų nėra, ši išvada taikoma visai šaliai.

               3.Importas iš šalių, kurioms taip pat nustatytos priemonės

               3.1.Pietų Korėja

               (93)Kaip nurodyta 3 konstatuojamojoje dalyje, nustatyta, kad KLR pradinių priemonių vengė produktus eksportuodama per Korėjos Respubliką (Pietų Korėją). Todėl importuojamiems KLR kilmės produktams nustatytas antidempingo muitas taip pat nustatytas iš Pietų Korėjos siunčiamiems importuojamiems tokiems pat PLK, išskyrus produktus, pagamintus 11 tikrų Pietų Korėjos gamintojų.

               (94)Atlikus priemonių vengimo tyrimą ir nustačius antidempingo priemones iš Pietų Korėjos siunčiamiems importuojamiems produktams, importo apimtis labai sumažėjo, o rinkos dalis sumažėjo nuo 18,7 proc. 2007 m. iki 12,8 proc. PTL. Ši procentinė dalis atitinka tikrų Korėjos eksportuojančių gamintojų, kurie atleisti nuo priemonių, dalį.

               3.2.Moldavija

               (95)Nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu beveik nebuvo importuojamų Moldavijos kilmės arba iš Moldavijos siunčiamų produktų. Todėl manyta, kad tolesnio tyrimo atlikti nereikia.

               3.3.Marokas

               (96)Nagrinėjamuoju laikotarpiu importuojamų Maroko kilmės arba iš Maroko siunčiamų produktų kiekis sumažėjo 51 proc. Jų rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo mažesnė nei 0,5 proc.

               4.Kita su antidempingo priemonėmis susijusi šalis

               (97)Remiantis Eurostato duomenimis tam tikrų Rusijos Federacijos kilmės geležinių ar plieninių lynų ir kabelių, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1601/2001
                  12
                1 straipsnio 1 dalyje, importo apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 41 proc.

               (98)Rusijos importo rinkos dalis sumažėjo nuo 1,5 proc. 2007 m. iki 1,1 proc. PTL.

               5.Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

               (99)Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį Komisija išnagrinėjo visus svarbius Sąjungos pramonės būklei įtakos turinčius ekonominius veiksnius ir rodiklius.

               5.1.Įžanginės pastabos

               (100)Kadangi Sąjungos pramonės požiūriu buvo vykdoma atranka, žala buvo vertinama remiantis tiek informacija, gauta viso Sąjungos pramonės (SP) lygmeniu, kaip apibrėžta 72 konstatuojamojoje dalyje, tiek informacija, gauta atrinktų Sąjungos gamintojų lygmeniu.

               (101)Tais atvejais, kai taikoma atranka remiantis įprasta praktika tam tikri žalos rodikliai (gamybos, pajėgumų, našumo, atsargų, pardavimo, rinkos dalies, augimo ir užimtumo) analizuojami visos SP lygmeniu, o tie žalos rodikliai, kurie susiję su atskirų bendrovių veiklos rezultatais, t. y. kainos, gamybos sąnaudos, pelningumas, darbo užmokestis, investicijos, investicijų grąža, grynųjų pinigų srautas, pajėgumas padidinti kapitalą, yra nagrinėjami remiantis informacija, gauta atrinktų Sąjungos gamintojų lygmeniu.

               (102)Vienas iš atrinktos Bridon grupės gamintojų, bendrovė Bridon International Limited, nagrinėjamuoju laikotarpiu apskaitą vedė Didžiosios Britanijos svarais sterlingų. Todėl tam tikriems žalos rodikliams įtakos turėjo Didžiosios Britanijos svaro sterlingų ir euro valiutų keitimo kursų svyravimas.

               5.2.Su SP susiję duomenys

               (a)Gamyba

               (103)SP gamyba nuo 2007 m. iki PTL sumažėjo 9 proc., t. y. nuo 182 681 tonos iki 165 394 tonų. Gamybos apimtis nekito iki 2008 m., tačiau dėl pasaulio ekonomikos nuosmukio 2009 m. sumažėjo net 13 proc. Gamybos rodikliai pagerėjo PTL – ji padidėjo 4 procentiniais punktais. Gamybos apimtis sumažėjo mažiau nei Sąjungos rinkos suvartojimas dėl paklausos ne ES rinkose.

                        SP

                        2007 m.

                        2008 m.

                        2009 m.

                        PTL

                        Gamybos apimtis (tonomis)

                        182 681

                        182 691

                        159 266

                        165 394

                        Indeksas

                        100

                        100

                        87

                        91

               (b)Pajėgumai ir pajėgumų naudojimo koeficientas

               (104)Gamybos pajėgumai nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 6 proc. 2009 m. jie sumažėjo 10 proc., o PTL padidėjo 4 procentiniais punktais. Kadangi gamybos apimtis sumažėjo palyginti labiau nei pajėgumai, pajėgumų naudojimas sumažėjo nuo 69 proc. 2007 m. iki 66 proc. PTL.

                        SP

                        2007 m.

                        2008 m.

                        2009 m.

                        PTL

                        Pajėgumai

                        265 779

                        261 383

                        239 312

                        249 254

                        Indeksas

                        100

                        98

                        90

                        94

                        Pajėgumų naudojimas

                        69 %

                        70 %

                        67 %

                        66 %

                        Indeksas

                        100

                        102

                        97

                        97

               (c)Atsargos

               (105)SP laikotarpio pabaigos atsargos 2008–2009 m. padidėjo, tačiau PTL sumažėjo iki 2007 m. lygio.

                        SP

                        2007 m

                        2008 m.

                        2009 m.

                        PTL

                        Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis)

                        12 656

                        13 254

                        12 790

                        12 651

                        Indeksas

                        100

                        105

                        101

                        100

               (d)Pardavimo apimtis

               (106)SP pardavimas Sąjungos rinkoje nuo 2007 m. iki PTL sumažėjo 20 proc. 2008 m. sumažėjusi 5 proc. gamybos apimtis dėl ekonomikos nuosmukio 2009 m. sumažėjo dar 24 procentiniais punktais. Ši tendencija sutapo su Sąjungos rinkos, kuri dėl ekonomikos nuosmukio nuo 2007 m. iki PTL sumažėjo 21 proc., raida.

                        SP

                        2007 m.

                        2008 m.

                        2009 m.

                        PTL

                        Pardavimas nesusijusioms Sąjungos šalims (tonomis)

                        112 387

                        106 431

                        80 340

                        89 551

                        Indeksas

                        100

                        95

                        71

                        80

               (e)Rinkos dalis

               (107)SP nuo 2007 m. iki PTL savo 44 proc. rinkos dalį sugebėjo išlaikyti nepakitusią. Tačiau 2008 ir 2009 m. rinkos dalis sumažėjo atitinkamai iki 41 proc. ir 40 proc. Sąjungos suvartojimo.

                        SP

                        2007 m.

                        2008 m.

                        2009 m.

                        PTL

                        Rinkos dalis

                        44 %

                        41 %

                        40 %

                        44 %

                        Indeksas

                        100

                        94

                        91

                        100

               (f)Augimas

               (108)Nuo 2007 m. iki PTL, kai Sąjungos suvartojimas sumažėjo 21 proc., SP pardavimo apimtis sumažėjo tik 20 proc. Taigi SP rinkos dalis šiek tiek padidėjo, o importo iš kitų nagrinėjamųjų šalių tuo pačiu laikotarpiu sumažėjo beveik 2 procentiniais punktais.

               (g)Užimtumas

               (109)Nuo 2007 m. iki PTL SP užimtumo lygis sumažėjo 12 proc. Labiausiai, t. y. 8 procentiniais punktais, jis sumažėjo 2009 m. Tai rodo, kad SP sugebėjo prisitaikyti prie naujos rinkos padėties.

                        SP

                        2007 m.

                        2008 m.

                        2009 m.

                        PTL

                        Užimtumas

                        3 052

                        2 978

                        2 752

                        2 694

                        Indeksas

                        100

                        98

                        90

                        88

               (h)Našumas

               (110)SP darbo jėgos našumas, skaičiuojamas pagal metinį visos darbo dienos ekvivalentą, nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo nepastovus – 2008 m. jis padidėjo 2 procentiniais punktais, 2009 m. sumažėjo 5 procentiniais punktais, o PTL padidėjo 6 procentiniais punktais.

                        SP

                        2007 m.

                        2008 m.

                        2009 m.

                        PTL

                        Našumas

                        59,9

                        61,3

                        57,9

                        61,4

                        Indeksas

                        100

                        102

                        97

                        103

               (i)Dempingo skirtumo dydis

               (111)Atsižvelgiant į bendrą importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtį ir taikomus antidempingo muitus, faktinio dempingo skirtumo dydžio poveikis SP negali būti laikomas reikšmingu.

               5.3.Su atrinktais Sąjungos gamintojais susiję duomenys

               (j)Pardavimo kainos ir vidaus rinkos kainoms įtakos turintys veiksniai

               (112)SP vieneto pardavimo kainos nuo 2007 m. iki PTL padidėjo 11 proc. Iki 2009 m. jos palaipsniui padidėjo 16 proc., o PTL sumažėjo 5 procentiniais punktais. Ši kainų raida susijusi su faktu, kad SP iki ekonomikos nuosmukio priimtus labai brangius užsakymus galėjo paskirstyti 2009 m. Ji taip pat susijusi su laipsnišku SP perėjimu prie brangesnių PLK, t. y. didesnio skersmens PLK.

                        Atrinkti gamintojai

                        2007 m.

                        2008 m.

                        2009 m.

                        PTL

                        Vidutinė vieneto pardavimo kaina ES (EUR/t)

                        3 219

                        3 492

                        3 720

                        3 560

                        Indeksas

                        100

                        108

                        116

                        111

               (k)Darbo užmokestis

               (113)Nuo 2007 m. iki PTL vidutinis darbo užmokestis pagal visos darbo dienos ekvivalentą nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 12 proc. Tačiau negalima daryti reikšmingų išvadų remiantis toliau pateikta lentele, nes darbo užmokestis vienam darbuotojui labai priklausė nuo Didžiosios Britanijos svaro sterlingų ir euro valiutų keitimų kurso svyravimo nagrinėjamuoju laikotarpiu.

                        Atrinkti gamintojai

                        2007 m.

                        2008 m.

                        2009 m.

                        PTL

                        Darbo užmokestis pagal visos darbo dienos ekvivalentą (EUR)

                        55 062

                        50 570

                        46 638

                        48 329

                        Indeksas

                        100

                        92

                        85

                        88

               (l)Investicijos ir pajėgumas padidinti kapitalą

               (114)Nors pereinamuoju laikotarpiu investicijos į PLK sumažėjo 32 proc., jos buvo didelės ir sudarė daugiau kaip 35 mln. EUR. Daugiausia buvo investuojama į rentabilius PLK. Atrikti gamintojai nagrinėjamuoju laikotarpiu sunkumų padidinti kapitalą nepatyrė, nes investicijos paprastai atsipirkdavo per kelerius metus.

                        Atrinkti gamintojai

                        2007 m.

                        2008 m.

                        2009 m.

                        PTL

                        Investicijos (tūkst. EUR)

                        12 331

                        9 038

                        6 283

                        8 406

                        Indeksas

                        100

                        73

                        51

                        68

               (m)Pelningumas ES rinkoje

               (115)Atrinkti gamintojai per visą nagrinėjamąjį laikotarpį sugebėjo gauti pelno. Nuo 2008 m. iki PTL gautas pelnas buvo didesnis nei atliekant pradinį tyrimą nustatytas tikslinis 5 proc. pelno dydis. Atrinktų gamintojų gautas pelnas iš esmės priklausė nuo kainų pokyčių nuo 2007 m. iki PTL ir ilgalaikės atrinktų gamintojų produktų pasaulinės paklausos, dėl kurios minėti gamintojai galėjo sumažinti nustatyto dydžio sąnaudas. PTL sumažėjęs pelningumas susijęs su sumažėjusiomis kainomis ir sumažėjusia gamybos apimtimi, kurios turėjo neigiamo poveikio gamybos sąnaudoms.

                        Atrinkti gamintojai

                        2007 m.

                        2008 m.

                        2009 m.

                        PTL

                        Pelningumas ES rinkoje (%)

                        3,6 %

                        5,7 %

                        11,1 %

                        6,5 %

                        Indeksas

                        100

                        158

                        307

                        179

               (n)Investicijų grąža

               (116)Investicijų grąža (IG), išreikšta iš veiklos, susijusios su PLK, gautu bendru grynosios buhalterinės turto vertės procentiniu pelnu, tiesiogiai ir netiesiogiai susijusiu su PLK gamyba, iš esmės atitiko pirmiau aprašytas pelningumo tendencijas per visą nagrinėjamąjį laikotarpį.

                        Atrinkti gamintojai

                        2007 m.

                        2008 m.

                        2009 m.

                        PTL

                        IG (%)

                        24,5 %

                        45 %

                        76,4 %

                        69,6 %

                        Indeksas

                        100

                        184

                        312

                        284

               (o)Grynųjų pinigų srautas

               (117)Su grynųjų pinigų srautu susijusi padėtis nuo 2007 m. iki PTL pagerėjo; per visą nagrinėjamąjį laikotarpį ji atitiko pirmiau aprašytas pelningumo tendencijas.

                        Atrinkti gamintojai

                        2007 m.

                        2008 m.

                        2009 m.

                        PTL

                        Grynųjų pinigų srautas (tūkst. EUR)

                        20 255

                        38 579

                        60 276

                        45 841

                        Indeksas

                        100

                        190

                        298

                        226

               (p)Atsigavimas po ankstesnio dempingo

               (118)Pirmiau nagrinėti rodikliai rodo, kad ekonominis nuosmukis turėjo neigiamos įtakos SP, nes sumažėjo pardavimo apimtis, gamybos apimtis, užimtumas ir investicijos, tačiau jie taip pat rodo, kad SP pakeitė gamybos įrenginius, kad lengviau prisitaikytų prie naujos ekonominės padėties ir išnaudotų galimybes tuose ES bei ne ES rinkų segmentuose, kuriuose gali gauti didelį pelną. Dėl 1999 m. nustatytų antidempingo priemonių pagerėjusi SP ekonominė ir finansinė padėtis įrodo, kad priemonės yra veiksmingos ir kad SP atsigavo po ankstesnio dempingo.

               (119)Ukrainos vyriausybė nurodė, kad ji nesupranta, kaip panaikinus Ukrainos importui taikomus antidempingo muitus būtų daroma žala Sąjungos pramonei, jei jos žalos rodiklių raida ekonomikos krizės laikotarpiu, visų pirma nuo 2009 m. iki PTL, buvo dažniausiai teigiama. Tačiau atliekant šią analizę buvo nagrinėjamas ribotas laikotarpis, o ne visas nagrinėjamasis laikotarpis. Reikėtų pažymėti, kad šis laikotarpis neatspindi bendros tendencijos – jo pradžioje dar nepasiektas tikslinis pelnas nagrinėjamojo laikotarpio pabaigoje, nepaisant Sąjungos pramonę ir jos rodiklius paveikusios ekonomikos krizės, buvo galiausiai pasiektas. Iš tikrųjų, kaip nurodyta 112 ir 115 konstatuojamosiose dalyse, palyginti gera Sąjungos pramonės bendra padėtis susijusi su dideliais užsakymais 2008 m. pabaigoje, kurie buvo paskirstyti 2009 m., ir su padidėjusiu ne ES rinkų suvartojimu, kuris turėjo teigiamos įtakos bendrai teigiamai pelno rodiklių raidai.

               5.4.Išvada

               (120)Suvartojimas sumažėjo 21 proc., tačiau SP sugebėjo išlaikyti rinkos dalį, kainos pakilo 11 proc., atsargų kiekis išliko tinkamo lygio, o gamybos apimtis sumažėjo mažiau nei suvartojimas. SP gavo pelno per visą nagrinėjamąjį laikotarpį. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, galima daryti išvadą, kad SP materialinės žalos nagrinėjamuoju laikotarpiu nepatyrė.

               F. ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

               (121)Kaip paaiškinta 55 ir 68 konstatuojamosiose dalyse, KLR ir Ukrainos eksportuojantys gamintojai turi galimybių labai padidinti eksporto į Sąjungą apimtį panaudodami turimus nepanaudotus pajėgumus. Iš tikrųjų yra daug nepanaudotų pajėgumų, kuriuos panaudojus būtų galima pagaminti daugiau nei 500 000 tonų produktų, o tai sudaro visą produktų suvartojimą Sąjungoje. Todėl tikėtina, kad siekiant atgauti ir dar labiau padidinti prarastą rinkos dalį į Sąjungos rinką pateks didelis kiekis Kinijos ir Ukrainos PLK, jeigu priemonės bus panaikintos.

               (122)Kaip nurodyta 88 konstatuojamojoje dalyje, nustatyta, kad importo iš KLR ir Kinijos kainos buvo žemos, todėl priverstinai buvo sumažintos ES kainos. Šios žemos kainos greičiausiai būtų toliau taikomos. Iš tikrųjų Ukrainos atveju, kaip nurodyta 67 konstatuojamojoje dalyje, kainos gali dar labiau sumažėti. Tokia kainodaros politika kartu su šių šalių eksportuotojų galimybe į Sąjungos rinką eksportuoti didelį nagrinėjamojo produkto kiekį greičiausiai lemtų mažesnes kainas ES rinkoje ir turėtų neigiamo poveikio SP ekonominei padėčiai. Kaip nurodyta pirmiau, SP finansinės veiklos rezultatai yra labai susiję su kainų lygiu ES rinkoje. Todėl tikėtina, kad padidėjus importo iš KLR ir Ukrainos dempingo kaina apimčiai SP finansinė padėtis pablogės ir pasieks tokį lygį, kuris buvo nustatytas atliekant pradinį tyrimą. Todėl atsižvelgiant į tai daroma išvada, kad panaikinus KLR ir Ukrainos kilmės importui taikomas priemones žala SP greičiausiai pasikartotų.

               (123)Kaip nurodyta 63 konstatuojamojoje dalyje, Pietų Afrikos nepanaudoti pajėgumai yra riboti. Kaip pabrėžta 92 konstatuojamojoje dalyje, nustatyta, kad dėl Pietų Afrikos eksporto į ES kainų SP kainos nebuvo priverstinai sumažintos. Atsižvelgiant į mažą eksporto į ES apimtį ES rinkoje Pietų Afrikos PLK eksporto į kitas pagrindines ne ES rinkas kainos buvo taip pat palygintos su SP kainomis pagal atitinkamų rūšių produktus. Nustatyta, kad dėl šių kainų SP kainos taip pat nebuvo priverstinai sumažintos.

               (124)Atsižvelgiant į ribotus nepanaudotus pajėgumus ir tai, kad nebuvo priverstinai mažinamos kainos, daroma išvada, kad panaikinus Pietų Afrikos kilmės importui taikomas priemones žala SP greičiausiai nepasikartotų.

               G. SĄJUNGOS INTERESAI

               1.Įvadas

               (125)Vadovaujantis pagrindinio reglamento 21 straipsniu nagrinėta, ar toliau KLR ir Ukrainai taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų pažeisti visos Sąjungos interesai. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję įvairūs interesai. Reikėtų priminti, kad ankstesniuose tyrimuose priemonių nustatymas buvo laikomas neprieštaraujančiu Sąjungos interesams. Be to, šis tyrimas yra peržiūra ir jį atliekant analizuojama padėtis jau po antidempingo priemonių nustatymo, todėl galima įvertinti bet kokį netinkamą neigiamą poveikį, kurį šios galiojančios antidempingo priemonės daro susijusioms šalims.

               (126)Tuo remiantis nagrinėta, ar, nepaisant išvadų dėl žalingo dempingo pasikartojimo tikimybės, esama įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad tolesnis galiojančių priemonių taikymas KLR ir Ukrainos kilmės importui šiuo konkrečiu atveju prieštarautų Sąjungos interesams.

               2.SP interesai

               (127)SP pasirodė esanti struktūriškai gyvybinga pramonė. Tai patvirtino teigiama jos ekonominės padėties raida, stebėta nagrinėjamuoju laikotarpiu. Visų pirma faktas, kad SP nagrinėjamuoju laikotarpiu išsaugojo savo rinkos dalį, labai skiriasi nuo padėties iki priemonių nustatymo 1999 m. Be to, pažymėtina, kad nuo 2007 m. iki PTL pagerėjo su SP pelnu susijusi padėtis. Primenama taip pat, kad buvo nustatyta priemonių vengimas importo iš Maroko, Moldavijos ir Pietų Korėjos atveju. Jei to nebūtų buvę, SP padėtis būtų buvusi dar palankesnė.

               (128)Galima pagrįstai tikėtis, kad SP toliau bus naudingos taikytinos priemonės. Jei nebūtų taikomos KLR ir Ukrainos kilmės importui nustatytos priemonės, SP greičiausiai vėl patirtų žalos dėl padidėjusio importo iš šių šalių dempingo kaina, o jos finansinė padėtis pablogėtų.

               3.Importuotojų interesai

               (129)Primenama, kad atliekant ankstesnius tyrimus nustatyta, kad nustatytų priemonių poveikis būtų nedidelis. Kaip nurodyta 11 konstatuojamojoje dalyje, klausimyno atsakymus pateikė ir atliekant šį tyrimą visapusiškai bendradarbiavo du importuotojai. Jie nurodė, kad dėl priemonių kainos didėjo. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad būta kitų tiekimo šaltinių ir importo iš kitų trečiųjų šalių kainos buvo panašios į importo iš Kinijos kainas.

               (130)Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, padaryta išvada, kad dabartinės galiojančios priemonės neturėjo esminio neigiamo poveikio jų finansinei padėčiai ir kad tolesnis priemonių taikymas importuotojams neturėtų pernelyg didelio poveikio.

               4.Naudotojų interesai

               (131)PLK naudojami labai įvairioms paskirtims, todėl gali būti daug šį produktą naudojančių pramonės šakų, kaip antai žuvininkystės, jūrų ir laivininkystės, naftos ir dujų, kasybos, miškininkystės, oro transporto, civilinės inžinerijos, statybų ir liftų pramonė. Šis PLK naudojančių pramonės šakų sąrašas nėra išsamus.

               (132)Komisija išsiuntė klausimynus visiems žinomiems naudotojams. Kaip minėta 16 konstatuojamojoje dalyje, atliekant tyrimą bendradarbiavo tik vienas naudotojas. Jis nurodė, kad taikomos priemonės žalos jam nepadarė, nes yra kitų šaltinių, ir kad PLK tenkanti gamybos sąnaudų dalis nėra didelė. Todėl padaryta išvada, kad atsižvelgiant į mažas su PLK susijusias naudotojų pramonės sąnaudas ir kitų esamų šaltinių pasiūlą galiojančios priemonės naudotojų pramonei didelio poveikio neturi.

               5.Išvada dėl Sąjungos interesų

               (133)Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių, kodėl nereikėtų toliau taikyti galiojančių antidempingo priemonių.

               H. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

               (134)Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinama rekomenduoti galiojančias priemones toliau taikyti importuojamam KLR ir Ukrainos kilmės nagrinėjamajam produktui ir nustoti jas taikyti importuojamam Pietų Afrikos kilmės nagrinėjamajam produktui. Be to, buvo nustatytas laikotarpis pastaboms dėl atskleistų faktų pareikšti. Pastabų, dėl kurių reikėtų pakeisti pirmiau pateiktas išvadas, nebuvo gauta.

               (135)Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje, importuojamiems KLR ir Ukrainos kilmės PLK taikomos antidempingo priemonės turėtų būti toliau taikomos. Tačiau importuojamiems Pietų Afrikos PLK taikomos priemonės turėtų būti panaikintos.

               (136)Kaip išdėstyta 2 ir 3 konstatuojamosiose dalyse, Ukrainos ir KLR nagrinėjamajam produktui taikomi antidempingo muitai buvo taip pat nustatyti atitinkamai importuojamiems iš Moldavijos, Maroko ir Korėjos Respublikos siunčiamiems produktams, deklaruojamiems arba nedeklaruojamiems kaip Moldavijos, Maroko ar Korėjos Respublikos kilmės. Toliau importuojamam nagrinėjamajam produktui taikytinas antidempingo muitas, kaip nustatyta 2 konstatuojamojoje dalyje, taip pat turėtų būti toliau taikomas importuojamiems iš Moldavijos, Maroko ir Korėjos Respublikos siunčiamiems PLK, deklaruojamiems arba nedeklaruojamiems kaip Moldavijos, Maroko ir Korėjos Respublikos kilmės. Maroko eksportuojančiam gamintojui, kuris buvo atleistas nuo priemonių, kurių taikymo sritis buvo išplėsta Reglamentu (EB) Nr. 1886/2004, taip pat turėtų būti atleistas nuo šiuo reglamentu nustatytų priemonių. Vienuolika Pietų Korėjos eksportuojančių gamintojų, kurie buvo atleisti nuo priemonių, kurių taikymo sritis buvo išplėsta Reglamentu (EB) Nr. 400/2010, taip pat turėtų būti atleisti nuo šiuo reglamentu nustatytų priemonių,

               PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

               1 straipsnis

               1.Importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos ir Ukrainos kilmės plieniniams lynams ir kabeliams, įskaitant uždaros konstrukcijos lyno rites, išskyrus lynus ir kabelius iš nerūdijančio plieno, kurių didžiausias skerspjūvis didesnis kaip 3 mm, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ir ex 7312 10 98 (TARIC kodai 7312 10 81 11, 7312 10 81 12, 7312 10 81 13, 7312 10 81 19, 7312 10 83 11, 7312 10 83 12, 7312 10 83 13, 7312 10 83 19, 7312 10 85 11, 7312 10 85 12, 7312 10 85 13, 7312 10 85 19, 7312 10 89 11, 7312 10 89 12, 7312 10 89 13, 7312 10 89 19, 7312 10 98 11, 7312 10 98 12, 7312 10 98 13 ir 7312 10 98 19) nustatomas galutinis antidempingo muitas.

               2.Galutinio antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašyto Kinijos Liaudies Respublikos kilmės produkto CIF neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra 60,4 proc.

               3.Galutinio antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašyto Ukrainos kilmės produkto CIF neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra 51,8 proc.

               4.Importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės produktams taikomas 2 dalyje nustatytas galutinis antidempingo muitas taip pat taikomas iš Maroko siunčiamiems importuojamiems tokiems pat plieniniams lynams ir kabeliams, deklaruojamiems arba nedeklaruojamiems kaip Maroko kilmės (TARIC kodai 7312 10 81 12, 7312 10 83 12, 7312 10 85 12, 7312 10 89 12 ir 7312 10 98 12), išskyrus tuos, kuriuos gamina bendrovė Remer Maroc SARL (Zone Industrielle, Tranche 2, Lot 10, Settat, Marokas) (papildomas TARIC kodas A567), ir iš Korėjos Respublikos siunčiamiems importuojamiems tokiems pat plieniniams lynams ir kabeliams, deklaruojamiems arba nedeklaruojamiems kaip Korėjos Respublikos kilmės (TARIC kodai 7312 10 81 13, 7312 10 83 13, 7312 10 85 13, 7312 10 89 13 ir 7312 10 98 13), išskyrus tuos, kuriuos gamina toliau nurodytos bendrovės:

                        Šalis

                        Bendrovė

                        Papildomas TARIC
                        kodas

                        Korėjos Respublika

                        Bosung Wire Rope Co, Ltd., 568, Yongdeok-ri,
                           Hallim-myeon, Gimhae-si, Gyeongsangnam-do, 621-872

                        A969

                        Chung Woo Rope Co., Ltd. 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan

                        A969

                        CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City,
                           Kyoungnam

                        A969

                        Cosmo Wire Ltd., 4-10, Koyeon-Ri, Woong
                           Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan

                        A969

                        Dae Heung Industrial Co., Ltd., 185 Pyunglim - Ri, Daesan-Myun, Haman – Gun, Gyungnam

                        A969

                        DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam

                        A969

                        Kiswire Ltd., 20t h Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul

                        A969

                        Manho Rope & Wire Ltd., Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan

                        A969

                        Shin Han Rope CO.,LTD, 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon

                        A969

                        Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan

                        A969

                        Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam

                        A969

               5.Importuojamiems Ukrainos kilmės produktams taikomas 3 dalyje nustatytas galutinis antidempingo muitas taip pat taikomas importuojamiems iš Moldavijos siunčiamiems importuojamiems tokiems pat plieniniams lynams ir kabeliams, deklaruojamiems arba nedeklaruojamiems kaip Moldavijos kilmės (TARIC kodai 7312 10 81 11, 7312 10 83 11,7312 10 85 11,7312 10 89 11 ir 7312 10 98 11).

               6.Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

               7.Baigiamas peržiūros tyrimas dėl importuojamų Pietų Afrikos kilmės plieninių lynų ir kabelių, įskaitant uždaros konstrukcijos lyno rites, išskyrus lynus ir kabelius iš nerūdijančio plieno, kurių didžiausias skerspjūvis didesnis kaip 3 mm ir kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ir ex 7312 10 98.

               2 straipsnis

               Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkė

                     (1)
                  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

                     (2)
                  OL L 217, 1999 8 17, p. 1.

                     (3)
                  OL L 211, 2001 8 4, p. 1.

                     (4)
                  OL L 285, 2007 10 31, p. 1.

                     (5)
                  OL L 120, 2004 4 24, p. 1.

                     (6)
                  OL L 328, 2004 10 30, p. 1.

                     (7)
                  OL L 299, 2005 11 16, p. 1.

                     (8)
                  OL L 117, 2010 5 11, p. 1.

                     (9)
                  OL C 309, 2010 11 13, p. 6.

                     (10)
                  OL C 311, 2010 11 16, p. 16.

                     (11)
                  2010 m. Sprendimas T-369/08 Europos vielinių lynų importuotojų asociacija (EWRIA) ir kiti prieš Europos Komisiją, 76ff punktai.

                     (12)
                  OL L 211, 2001 8 4, p. 1.