Svarbus teisinis pranešimas

|

52009PC0233

Pasiūlymas Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1212/2005, nustatantį galutinį antidempingo muitą tam tikrų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės liejinių importui  /* KOM/2009/0233 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 15.5.2009KOM(2009) 233 galutinisPasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1212/2005, nustatantį galutinį antidempingo muitą tam tikrų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės liejinių importuiAIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1) PASIūLYMO APLINKYBėS |110 | Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Šis pasiūlymas susijęs su 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (toliau – pagrindinis reglamentas), taikymu atliekant tyrimą dėl tam tikrų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės liejinių importo. |120 | Bendrosios aplinkybės Šis pasiūlymas pateikiamas įgyvendinant pagrindinį reglamentą ir atsižvelgiant į tyrimo, atlikto laikantis pagrindiniame reglamente nustatytų esminių ir procedūrinių reikalavimų, rezultatus. |139 | Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1212/2005, nustatantis galutinį antidempingo muitą tam tikrų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės liejinių importui, su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2009 m. balandžio 6 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 282/2009. |141 | Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Netaikoma. |2) KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis |219 | Atliekant tyrimą, susijusios suinteresuotosios šalys, remdamosi pagrindinio reglamento nuostatomis, jau turėjo galimybę apginti savo interesus. |Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas |229 | Nepriklausomo tyrimo neprireikė. |230 | Poveikio vertinimas Šis pasiūlymas parengtas įgyvendinant pagrindinį reglamentą. Pagrindiniame reglamente nenumatytas bendras poveikio vertinimas, tačiau jame pateikiamas išsamus būtinų įvertinti sąlygų sąrašas. |3) TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI |305 | Siūlomų veiksmų santrauka Reglamentu (EB) Nr. 1212/2005 Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės liejiniams iš nekaliojo (angl. non-malleable) ketaus. 2008 m. kovo 20 d. Komisija inicijavo tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį. Atliekant peržiūrą buvo nagrinėjama tik produkto apibrėžtoji sritis. Atlikus tyrimą padaryta išvada, kad pirminiame tyrime nagrinėti tik liejiniai iš pilkojo (angl. grey) ir kaliojo ir tąsiojo (angl. ductile) ketaus. Patvirtinta, kad nors liejiniai iš pilkojo ar kaliojo ir tąsiojo ketaus truputį skiriasi, juos galima laikyti vienu produktu. Be to, padaryta išvada, kad techniniu požiūriu liejiniai iš kaliojo ir tąsiojo ketaus neturėtų būti apibūdinami kaip „nekalieji“ (angl. non-malleable), nes ketus gali būti deformuotas veikiant gniuždymu nelūždamas. Todėl Tarybai siūloma priimti pridedamą reglamento, kuriame išdėstytas Reglamento (EB) Nr. 1212/2005 pakeitimas, pasiūlymą, kad būtų išaiškinta tame reglamente nagrinėjamų produktų apibrėžtoji sritis ir būtų išvengta bet kokio aiškinimo dviprasmiškumo. Reglamentas turėtų būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje vėliausiai 2009 m. birželio 20 d. |310 | Teisinis pagrindas 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (toliau – pagrindinis reglamentas). |329 | Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. |Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytų priežasčių. |331 | Veiksmų pobūdis yra aprašytas pagrindiniame reglamente, nesuteikiant galimybės taikyti nacionalinį sprendimą. |332 | Nuoroda apie Bendrijai, nacionalinėms vyriausybėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms, ūkinės veiklos vykdytojams ir piliečiams tenkančios finansinės bei administracinės naštos mažinimą ir jos proporcingumą pasiūlymo tikslui netaikoma. |Pasirinkta priemonė |341 | Siūloma priemonė – reglamentas. |342 | Kitos priemonės būtų netinkamos dėl toliau nurodytos priežasties. minėtame pagrindiniame reglamente kitos galimybės nenumatytos. |4) POVEIKIS BIUDžETUI |409 | Pasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui. |PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1212/2005, nustatantį galutinį antidempingo muitą tam tikrų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės liejinių importuiEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių[1] (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 3 dalį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,kadangi:A. GALIOJANČIOS PRIEMONĖS1.  Reglamentu (EB) Nr. 1212/2005 Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės liejiniams[2] (toliau – galutinių priemonių reglamentas). Individualios muito normos siekė 0–37,9 %, o visoms kitoms bendrovėms nustatytas 47,8 % muitas. Komisijos sprendimu 2006/109/EB[3] ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 268/2006[4] priimtas kelių bendrovių ir Kinijos įrengimų ir elektronikos gaminių importo ir eksporto prekybos rūmų (CCME) pasiūlytas bendras įsipareigojimas. Atsižvelgiant į atskirus naujus eksportuojančių gamintojų prašymus, galutinių priemonių reglamentas buvo retkarčiais keičiamas, paskutinį kartą jis keistas 2009 m. balandžio mėn.[5]B. PERŽIŪROS TYRIMO INICIJAVIMAS IR PROCEDŪRA2.  2007 m. lapkričio 8 d. Komisija gavo prašymą atlikti tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį. Prašymą devynių Europos gamintojų vardu pateikė „Eurofonte“ (toliau – pareiškėjas). Pareiškėjas teigė, kad galutinių priemonių reglamente nustatyta priemonių taikymo sritis nėra visiškai aiški. Pareiškėjo nuomone, produkto apibrėžtoji sritis turėtų būti patikslinta, nurodant, ar liejiniams iš kaliojo ir tąsiojo (angl. ductile ) ketaus priemonės taikomos ir visų pirma ar šios rūšies liejiniai turėtų būti priskirti nagrinėjamojo produkto apibrėžčiai.3.  Nustačiusi, kad buvo pakankamai įrodymų dalinei tarpinei peržiūrai inicijuoti, ir pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu, Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu[6] (toliau – pranešimas apie peržiūros inicijavimą) inicijavo tyrimą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį. Atliekant tyrimą buvo nagrinėjama tik produkto, kuriam taikomos galiojančios priemonės, apibrėžtis.4.  Apie peržiūros inicijavimą Komisija pranešė žinomiems Bendrijos gamintojams, importuotojams ir naudotojams, eksportuojančios šalies atstovams ir visiems žinomiems KLR eksportuotojams. Komisija paprašė visų pirmiau minėtų šalių ir visų kitų šalių, kurios apie save pranešė per pranešime apie peržiūros inicijavimą nustatytą laikotarpį, pateikti informaciją. Komisija taip pat sudarė galimybę suinteresuotosioms šalims raštu pateikti savo nuomonę ir prašyti, kad jos būtų išklausytos.5.  Penkiolika Bendrijos gamintojų, devyni su Kinijos eksportuojančiais gamintojais nesusiję Bendrijos importuotojai, vienas Bendrijos naudotojas ir septyniolika Kinijos eksportuojančių gamintojų pateikė klausimyno atsakymus.6.  Atsižvelgus į prašymus, išklausytos šešios suinteresuotosios šalys: pareiškėjas, vienas Bendrijos gamintojas ir keturi importuotojai.C. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS7.  Nagrinėjamasis produktas, kaip apibrėžta galutinių priemonių reglamento 1 straipsnyje, yra KLR kilmės liejiniai iš nekaliojo (angl. non-malleable ) ketaus, skirti požeminėms arba paviršinėms sistemoms uždengti ir (arba) į jas patekti, ir jų dalys, apdirbti arba neapdirbti, padengti arba nepadengti, dažyti arba nedažyti, su kitomis medžiagomis arba be kitų medžiagų, išskyrus gaisrinius hidrantus, kurių klasifikaciniai KN kodai yra 7325 10 50, 7325 10 92 ir ex 7325 10 99 (Taric kodas 7325 10 99 10).8.  Tame pačiame reglamente, tiksliau 18 konstatuojamojoje dalyje, pateiktoje produkto apibrėžtyje nurodyta, kad liejiniai gaminami iš pilkojo ketaus arba kaliojo ir tąsiojo (angl. ductile ) ketaus ir kad, nepaisant 20 ir 21 konstatuojamosiose dalyse aprašytų tam tikrų skirtumų, 22 ir 29 konstatuojamosiose dalyse daroma išvada, kad visų rūšių liejiniai turi tokias pačias pagrindines fizines, chemines ir technines savybes, yra daugiausia naudojami tiems patiems tikslams ir gali būti laikomi skirtingomis to paties produkto rūšimis.9.  Pasak kai kurių šalių, terminas, galutinių priemonių reglamento 1 straipsnyje vartojamas produktui, kuriam taikomos priemonės (t. y. liejiniams iš nekaliojo ketaus, angl. castings of non-malleable cast iron ), apibrėžti, neapima liejinių, gaminamų iš kaliojo ir tąsiojo (angl. ductile ) ketaus. Kai kurios šalys nurodė kitą KN subpoziciją, kuriai priskiriamos vamzdžių arba vamzdelių jungiamosios detalės (fitingai) iš kaliojo (angl. malleable ) ketaus (KN kodas 7307 19 10) ir kurios atitinkamoje Kombinuotosios nomenklatūros aiškinamojoje pastaboje nurodoma, kad ketus su rutuliniu grafitu (kalusis ir tąsusis ketus, angl. ductile iron ) yra kalus (angl. malleable ). Todėl teigta, kad šis reglamentas neturėtų būti taikomas iš kaliojo ir tąsiojo (angl. ductile ) ketaus pagamintiems liejiniams, net jei šio reglamento aprašomojoje dalyje konstatuota, kad visų rūšių liejiniai gali būti laikomi skirtingomis to paties produkto rūšimis.D. TYRIMO IŠVADOS1. Preliminarios pastabos10.  Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad produkto apibrėžtosios srities peržiūra nėra tinkamas tyrimas pirmiau išdėstytai problemai spręsti, ir Komisija turėtų inicijuoti naują antidempingo tyrimą pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnį arba muitų vengimo peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnį.11.  Kadangi pagrindinis tyrimo tikslas – išnagrinėti pirminio tyrimo apibrėžtąją sritį ir, jei reikia, atitinkamai pakoreguoti rezoliucinę dalį, šiuo konkrečiu atveju šio produkto apibrėžtosios srities peržiūra remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi yra tinkama procedūra. Tiek atliekant naują tyrimą pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnį, tiek ir muitų vengimo tyrimą pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnį nagrinėjami skirtingi faktai. Pirmąjį tyrimą galima, inter alia, atlikti, norint pradėti produkto, kuris pirminiame tyrime nebuvo nagrinėtas, tyrimą (pavyzdžiui, buvo naudota kitokia produkto apibrėžtis arba produkto kilmės šalis buvo šalis, kuriai priemonės netaikomos). Antrąjį tyrimą galima naudoti kaip pagrindą tyrimui, kuriuo siekiama nustatyti, ar vengiama muito už produktą, kuriam priemonės taikomos. Todėl esamomis aplinkybės nė vienas šių tyrimų netinka.12.  Todėl ši peržiūra inicijuota, siekiant užtikrinti, kad antidempingo priemonės taikomos tinkamai.2. Pirminio tyrimo analizė13.  Iš pradžių pirminis tyrimas išanalizuotas, kad būtų nustatyta, ar šiame tyrime visapusiškai išnagrinėti ne tik liejiniai iš pilkojo ketaus, bet ir liejiniai, pagaminti iš kaliojo ir tąsiojo (angl. ductile ) ketaus.14.  Pirmiausia pažymėtina, kad pranešime apie pirminio tyrimo inicijavimą[7] produktas apibrėžtas kaip „tam tikri gaminiai iš nekaliojo (angl. non-malleable ) ketaus, skirti požeminėms arba paviršinėms sistemoms uždengti ir (arba) į jas patekti, (...), kurių kilmės šalis Kinijos Liaudies Respublika (...), paprastai deklaruojami nurodant KN kodus 7325 10 50, 7325 10 92 ir 7325 10 99.“15.  Žodžiai „paprastai deklaruojami nurodant kodus“ reiškia, kad pranešime apie inicijavimą nurodyti KN kodai buvo (dažniausiai taip ir yra) nurodyti „tik kaip informacija“. Taigi suinteresuotosios šalys negalėjo manyti, kad šiame tyrime buvo nagrinėjami tik šiems KN kodams priskiriami produktai. Be to, pranešime apie inicijavimą pateikta informacija apie produkto apibrėžtąją sritį papildyta pradinio skundo nekonfidencialioje versijoje pateikta informacija, kuri buvo prieinama visoms suinteresuotosioms tyrimo šalims ir kuri buvo išsiųsta visiems skunde išvardytiems eksportuojantiems gamintojams, importuotojams ir naudotojams, kurioje buvo dar daugiau duomenų.16.  Skundo nekonfidencialioje versijoje nagrinėjamojo produkto apibrėžtis yra lygiai tokia pati, kokia paskelbta pranešime apie inicijavimą. Tolesni šio bendro aprašymo paaiškinimai išdėstyti skundo 3.2–3.7 punktuose. Iš įvairių šiuose punktuose išdėstytų elementų aišku, kad šis skundas apima produktus, pagamintus tiek iš pilkojo, tiek iš kaliojo ir tąsiojo (angl. ductile ) ketaus. Pavyzdžiui, 3.5 punkte nurodyta, kad „produktas pagamintas iš nekaliojo ketaus (angl. non-malleable ), kuris gali būti pilkasis arba kalusis ir tąsusis (angl. ductile ) ketus“. Be to, liejinių, gaminamų tiek iš pilkojo, tiek iš kaliojo ir tąsiojo (angl. ductile ) ketaus, gamybos procesas aprašytas skundo nekonfidencialios versijos 3.4 punkte.17.  Be to, nebuvo nurodyta, kad pranešimo apie inicijavimą apibrėžtoji sritis turėjo būti siauresnė nei skundo apibrėžtoji sritis.18.  Be to, atliekant pirminį tyrimą buvo renkami duomenys apie dempingą ir žalą, susiję su liejiniais, pagamintais tiek iš pilkojo, tiek iš kaliojo ir tąsiojo (angl. ductile ) ketaus. Tiksliau, klausimynuose, kurie buvo išsiųsti žinomoms suinteresuotosioms šalis ir toms suinteresuotosioms šalims, kurios pranešė apie save ir prašė pateikti klausimyną, abi rūšys buvo įtrauktos į produkto rūšių aprašymą, nes rūšį reikėjo nurodyti atsakant į klausimą apie produkto klasifikaciją (produkto kontrolės numerius). Taigi visoms klausimyną gavusioms bendradarbiaujančioms šalims buvo aišku, kad liejiniai iš pilkojo ir iš kaliojo ir tąsiojo (angl. ductile ) ketaus tyrime buvo nagrinėjami. Be to, tai, kad produkto klasifikacijoje buvo nurodytos abi rūšys, leido užtikrinti, kad visos pirminio tyrimo išvados dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Bendrijos interesų buvo susijusios su liejiniais iš pilkojo ir kaliojo ir tąsiojo (angl. ductile ) ketaus.19.  Be to, galutinių išvadų atskleidimo tekste, kuris buvo išsiųstas visoms suinteresuotosioms šalims, ir galutinių priemonių reglamente keliuose punktuose nurodyta, kad liejiniai gali būti pagaminti tiek iš pilkojo, tiek iš kaliojo ir tąsiojo (angl. ductile ) ketaus (konkrečiai žr. 18, 20 ir 21 konstatuojamąsias dalis). Abiejų rūšių liejinių skirtumai buvo išnagrinėti ir paaiškinti (žr. pirmiau minėtas konstatuojamąsias dalis). Galiausiai, galutinių priemonių reglamente padaryta išvada, kaip išdėstyta 22 konstatuojamojoje dalyje, yra ta, kad tyrimas parodė, kad visų rūšių liejiniai, neatsižvelgiant į tai, ar jie pagaminti iš pilkojo ar iš kaliojo ir tąsiojo (angl. ductile ) ketaus, turi tokias pačias pagrindines fizines, chemines ir technines savybes, yra daugiausia naudojami tiems patiems tikslams ir gali būti laikomi skirtingomis to paties produkto rūšimis.20.  Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, gali būti padaryta išvada, kad pirminis tyrimas apėmė liejinius tiek iš pilkojo, tiek iš kaliojo ir tąsiojo (angl. ductile ) ketaus. Net darant prielaidą, kad tai nebuvo visiškai aišku vien iš pranešimo apie inicijavimą, suinteresuotosios šalys turėjo kelias galimybes sužinoti, kad tyrimas apėmė liejinius iš pilkojo ir iš kaliojo ir tąsiojo (angl. ductile ) ketaus, nes tai buvo nurodyta skundo nekonfidencialioje versijoje, klausimynuose, o paskutiniame etape tai buvo atskleista suinteresuotosioms šalims.21.  Atskleidus šios peržiūros galutines išvadas, viena suinteresuotoji šalis teigė, kad pranešime apie pirminio tyrimo inicijavimą turėjo būti aiškiai nurodyta produkto apibrėžtoji sritis. Kadangi šiame pranešime apie inicijavimą buvo paminėti tik liejiniai, pagaminti iš nekaliojo (angl. non-malleable ) ketaus, liejinių iš kaliojo (angl. malleable ) ketaus importuotojas galėjo dar kartą įsitikinti, kad jo produktai tyrime nebuvo nagrinėjami ir jam nereikėjo susipažinti su skundo nekonfidencialia versija.22.  Kiek tai susiję su pirminio pranešimo apie inicijavimą formuluote, negalima teigti, kad liejiniai iš kaliojo ir tąsiojo (angl. ductile ) buvo aiškiai ar numanomai neįtraukti į nagrinėjamojo produkto apibrėžtį. Pirmiausia turi būti pažymėta, kad pirminio pranešimo apie inicijavimą pirmoje pastraipoje pasakyta, kad Komisija gavo „skundą (...), kuriame teigiama, kad tam tikri Kinijos Liaudies Respublikos kilmės (...) importuojami liejiniai parduodami dempingo kaina ir taip daroma materialinė žala Bendrijos pramonei“. Antra, antrame skirsnyje (skirsnyje „Produktas“) nurodyta, kad liejiniai iš nekaliojo (angl. non-malleable ) ketaus, skirti požeminėms arba paviršinėms sistemoms uždengti ir (arba) į jas patekti, turėtų būti nagrinėjami, tačiau daugiau nepaaiškinta, kaip galima suprasti žodį nekalusis (angl. non-malleable ). Atsižvelgiant į tai primenama, kad pranešime apie inicijavimą nurodyti KN kodai buvo aiškiai „pateikti tik kaip informacija“ ir todėl negalima teigti, kad dėl jų buvo apribota pirminio tyrimo produkto apibrėžtoji sritis. Taigi pranešime apie inicijavimą jau buvo elementų, iš kurių liejinių iš kaliojo ir tąsiojo (angl. ductile ) ketaus, skirtų požeminėms arba paviršinėms sistemoms uždengti arba į jas patekti, importuotojas ar eksportuojantis gamintojas matė, kad kaliojo ir tąsiojo (angl. ductile ) ketaus liejiniai tyrime galėjo būti nagrinėjami. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, šis argumentas atmetamas.23.  Bet kokiu atveju, net ir darant prielaidą, kad šis atvejis toks nebuvo, pranešime apie peržiūros inicijavimą šis dalykas buvo aiškiai išdėstytas. Šio pranešimo 3 skirsnyje (skirsnis „Peržiūros pagrindas“) pažymėta, kad atsižvelgiant į tai, kad galutinių priemonių reglamento aprašomojoje dalyje taip pat nurodyti liejiniai iš kaliojo ir tąsiojo (angl. ductile ) ketaus, šitą šio reglamento rezoliucinės dalies apibrėžtosios srities punktą gali reikėti patikslinti. Jame visi veiklos vykdytojai aiškiai raginami pareikšti nuomonę ir pateikti visus nuomones pagrindžiančius įrodymus. Vis dėlto susijęs importuotojas nepateikė jokių įrodymų, kad vienas ar keli jo tiekėjai, kuriems taikomas muitas, nesuprato, kad pirminiame tyrime buvo nagrinėjami ir liejiniai iš kaliojo ir tąsiojo (angl. ductile ) ketaus. Atsižvelgiant į tai taip pat pažymėtina, kad pranešimo apie peržiūros inicijavimą 9 skirsnyje pabrėžta, kad visos tai padaryti pageidaujančios šalys gali prašyti atlikti kitą peržiūrą, remdamosi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi. Tačiau nė vienas eksportuotojas, kurio produktams taikomas muitas, vykstant pirminiam tyrimui nenurodė nesupratęs, kad taip pat buvo nagrinėjami liejiniai iš kaliojo ir tąsiojo (angl. ductile ) ketaus, ir neprašė, kad dėl to dabar turėtų būti pradėta papildoma peržiūra, kad jo produktams, įskaitant produktus iš kaliojo ir tąsiojo (angl. ductile ) ketaus, taikomas muitas būtų perskaičiuotas.24.  Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, suinteresuotosios šalies argumentas atmetamas.3. Liejinių iš kaliojo ir tąsiojo (angl. ductile ) ketaus ir liejinių iš pilkojo ketaus palyginimas25.  Siekiant išaiškinti, ar išvados dėl liejinių iš pilkojo ir iš kaliojo ir tąsiojo (angl. ductile ) ketaus, kaip išdėstyta galutinių priemonių reglamente, iš tikrųjų buvo teisingos, nagrinėta, ar buvo teisingai manyta, kad liejiniai iš kaliojo ir tąsiojo (angl. ductile ) ketaus ir liejiniai iš pilkojo ketaus turi tokias pačias fizines, chemines ir technines savybes ir jų galutinė paskirtis tokia pati, kaip nurodyta galutinių priemonių reglamente.a) Fizinės, cheminės ir techninės savybės bei pakeičiamumas26.  Kiek tai susiję su fizinėmis savybėmis , galutinei liejinio formai įtakos turi produkto paskirtis ir montavimo sąlygos, tačiau visais atvejais produktas turi atitikti galiojančius standartus, kaip nustatyta, inter alia, standartuose EN 1561, EN 1563, EN 124 ir EN 1433.27.  Dėl liejinių cheminių savybių – tiek pilkasis, tiek kalusis ir tąsusis (angl. ductile ) ketus yra geležies ir anglies lydiniai. Nors žaliavų struktūra, o taip pat gamybos procese papildomai dedamos medžiagos (pvz., magnis) šiek tiek skiriasi, galutiniai produktai šiuo atžvilgiu neturi didelių skirtumų.28.  Pažymėtina, kad dėl magnio, dedamo gaminant kalųjį ir tąsųjį (angl. ductile ) ketų, ketaus mikrostruktūra keičiasi: žvynelinė (plokštelinė) forma (pilkasis ketus) įgauna rutulinę struktūrą. Todėl kalųjį ir tąsųjį (angl. ductile ) ketų apibūdinantis tikslesnis terminas – ketus su rutuliniu grafitu.29.  Kiek tai susiję su techninėmis savybėmis , tyrimas parodė, kad kaliojo ir tąsiojo (angl. ductile ) ketaus, priešingai nei pilkojo ketaus, techninės savybės tokios, kad medžiaga nelūžta veikiama didesnio spaudimo, ir, dar svarbiau, yra žymiai atsparesnė deformacijai ir nelūžta veikiant gniuždymu, t. y. kalusis ir tąsusis (angl. ductile ) ketus yra plastiškas, o pilkasis ketus lūžta gniuždant, t. y. jis yra trapus. Atlikus tyrimą nustatyta, kad nepaisant šio skirtumo, kitos pilkojo ir kaliojo ir tąsiojo (angl. ductile ) ketaus pagrindinės mechaninės ir (arba) techninės savybės, pavyzdžiui, liejamosios savybės, atsparumas dėvėjimuisi ir elastingumas, yra panašios.30.  Be to, pirmiau minėti pilkojo ir kaliojo ir tąsiojo (angl. ductile ) ketaus skirtumai turi įtakos tik specialios konstrukcijos liejiniui (t. y. ar liejinys turi būti su tvirtinimo įtaisu), bet ne liejinio tinkamumui konkrečiai paskirčiai – požeminėms arba paviršinėms sistemoms uždengti ir (arba) į jas patekti.31.  Aukščiau minėtai galutinei paskirčiai naudojami ketaus produktai turi atitikti standarto EN 124 (vandentiekio ir kanalizacijos šulinių dangčiai ir lietaus trapai) ir standarto EN 1433 (latakų grotelės) reikalavimus. Abiejuose standartuose nurodyta, kad medžiagos iš ketaus turi atitikti standarto EN 1561 arba EN 1563 (t. y. pilkajam arba kaliajam ir tąsiajam (angl. ductile ) ketui keliamus) reikalavimus. Todėl tiek pilkasis, tiek kalusis ir tąsusis (angl. ductile ) ketus atitinka standartų reikalavimus, taigi galima laikyti, kad jie yra vienas kitu pakeičiami .b) Galutinė paskirtis32.  Vartotojai supranta, kad abiejų rūšių liejiniai yra tas pats produktas, naudojamas vandentiekio ir kanalizacijos šuliniams uždengti, eismo apkrovoms atsparioms kelių konstrukcijoms gaminti, saugiai ir lengvai prieigai prie paslėptų tinklų įrengti arba paviršiniam vandeniui surinkti (grotelės). Abiejų rūšių liejiniai yra ilgalaikiai ir patvarūs.c) Išvada33.  Todėl daroma išvada, kad, nepaisant nedidelių abiejų produkto rūšių skirtumų, buvo teisingai manoma, kad tai yra vienas ir tas pats produktas, kadangi produkto rūšių fizinės, cheminės ir techninės savybės yra tokios pačios, produktus galima naudoti tokiai pačiai paskirčiai ir jie yra vienas kitu pakeičiami. Tai patvirtina pirminio tyrimo išvadas ir galutinių priemonių reglamento 18 ir 20–22 konstatuojamąsias dalis.34.  Atkleidus galutines išvadas, kelios suinteresuotosios šalys nesutiko su šiomis išvadomis ir pabrėžė, kad jau pirminiame tyrime buvo padaryta neteisinga išvada, kad liejiniai iš pilkojo ir kaliojo ir tąsiojo (angl. ductile ) ketaus turi tokias pačias savybes ir tyrimo tikslais turėtų būti laikomi vienu produktu. Šios šalys teigė, kad kai kurie veiksniai turėtų rodyti, kad abiejų rūšių liejiniai nėra panašūs ir turėtų būti laikomi skirtingais produktais. Tiksliau, šios šalys nurodė: i) gamybos proceso skirtumus, dėl kurių ii) visiškai pasikeičia fizinės, cheminės ir techninės savybės, iii) pasikeičia išlaidų struktūra ir galiausiai iv) pasikeičia vartotojų supratimas. Siekiant pagrįsti šiuos teiginius, Komisijai buvo pateiktos kelių ekspertų nuomonės ir keletas profesinių žurnalų publikacijų. Šių ekspertų nuomonėse daugiausia pabrėžiami kaliajame ir tąsiajame (angl. ductile ) ketuje ir pilkajame ketuje esančio grafito struktūros skirtumai ir techniniai skirtumai, t. y. faktas, kad kalusis ir tąsusis (angl. ductile ) ketus gali būti deformuotas gniuždant, o pilkasis ketus tokiomis pačiomis sąlygomis lūžta.35.  Dėl to pažymėtina, kad šiuo tyrimu patvirtinta, kad iš tikrųjų abi produkto rūšys, t. y. liejiniai iš pilkojo ketaus ir liejiniai iš kaliojo ir tąsiojo (angl. ductile ) ketaus, turi skirtumų. Dėl to, kad liejinio iš kaliojo ir tąsiojo (angl. ductile ) ketaus gamybos procese pridedama magnio, keičiasi grafito struktūra (žvynelinis (plokštelinis) grafitas įgauna rutulinį pavidalą) ir liejinys įgauna kitokių mechaninių savybių, pavyzdžiui, savybę deformuotis tam tikru būdu veikiant gniuždymu. Be to, liejiniai iš kaliojo ir tąsiojo (angl. ductile ) ketaus dažniausiai turi būti specialios konstrukcijos, kad juos būtų galima pritvirtinti prie paviršiaus. Vis dėlto primintina, kad laikantis nusistovėjusios praktikos nagrinėjama, ar, produktai ar produkto rūšys turi tokias pačias pagrindines fizines, chemines ir technines savybes ir yra daugiausiai naudojami tokiems patiems tikslams, siekiant nustatyti, ar antidempingo tyrimo tikslais jie turėtų būti laikomi vienu produktu. Tai reiškia, kad moksliniu (ar kitokiu) požiūriu produkto rūšys neturi būti identiškos visais aspektais ir kad tam tikrų skirtumų gali būti, jeigu pirmiau nurodytos pagrindinės savybės sutampa. Be to, primenama, kad tyrimu nesiekiama riboti pačios medžiagos, t. y. ketaus, importo, o tyrimas apima liejinius, skirtus požeminėms arba paviršinėms sistemoms uždengti ir (arba) į jas patekti, ir jų dalis . Šiuo tyrimu patvirtinta, kad liejinys iš kaliojo ir tąsiojo (angl. ductile ) ketaus turi tokias pačias pagrindines savybes kaip liejinys iš pilkojo ketaus (žr. 24–30 konstatuojamosiose dalyse išdėstytus argumentus). Todėl argumentas, kad liejinių iš pilkojo ketaus ir liejinių iš kaliojo ir tąsiojo (angl. ductile ) ketaus pagrindinės savybės yra skirtingos, atmetamas.4. Latakų grotelės36.  Atliekant šį tyrimą, dvi bendrovės teigė, kad drenažo sistemos, kurioms taikomas standartas EN 1433, neturėtų būti priskirtos priemonių apibrėžtajai sričiai. Siekdamos pagrįsti savo teiginį, suinteresuotosios šalys nurodė, kad galutinių priemonių reglamente minimas tik kitas standartas (EN 124), taikomas vandentiekio ir kanalizacijos šulinių dangčiams ir lietaus trapams, ir teigė, kad pirminiame tyrime aiškiai buvo nagrinėjami vandentiekio ir kanalizacijos šulinių dangčiai.37.  Skundo pateikėjas teigė, kad pranešime apie peržiūros inicijavimą, kuriame išdėstytas šios dalinės tarpinės peržiūros pagrindas, nepaminėtas latakų grotelių klausimas, todėl į su šiuo aspektu susijusį argumentą neturėtų būti atsižvelgta. Vis dėlto šis argumentas atmetamas, nes pranešime apie peržiūros inicijavimą taip pat nurodyta, kad produkto apibrėžtoji sritis turėtų būti patikslinta. Dėl to, kad buvo specialiai nagrinėtas klausimas, ar liejiniui iš kaliojo ir tąsiojo (angl. ductile ) ketaus priemonės taikomos, neatmetama galimybė išnagrinėti kitus teiginius dėl produkto apibrėžtosios srities.38.  Pirmiausia išnagrinėta, ar pirminis tyrimas apima latakų groteles.39.  Kaip konstatuota 14 konstatuojamojoje dalyje, pranešime apie pirminio tyrimo inicijavimą nagrinėjamasis produktas aprašytas kaip „tam tikri gaminiai iš nekaliojo ketaus (angl. non-malleable ), skirti požeminėms arba paviršinėms sistemoms uždengti ir (arba) į jas patekti, ir jų dalys, (...)“. Kadangi latakų grotelės yra gaminiai, skirti požeminėms arba paviršinėms sistemoms uždengti, ir jų dalys, reikėjo suprasti, kad pranešimas apie inicijavimą apėmė latakų groteles kaip liejinių rūšį.40.  Be to, pirminio skundo nekonfidencialioje versijoje aiškiai pasakyta, kad nagrinėjamasis produktas „atsižvelgiant į jo paskirtį dažniausiai vadinamas vandentiekio ar kanalizacijos šulinio dangčiu (angl. manhole top arba manhole cover ), lietaus trapu (angl. gully top ) arba latakų grotelėmis (angl. channel grating ) arba paviršiaus dėže“ (žr. 3.2 punktą). Kitą nuorodą, kad latakų grotelės yra nagrinėjamojo produkto dalis, galima rasti 3.5 (efektyvus paviršiaus vandens drenažas) ir 3.6 punktuose.41.  Be to, latakų grotelės buvo įtrauktos ir į produkto rūšių, kurios taip pat turėjo būti nurodytos klausimyne (produkto kontrolės numeriai), aprašymą, be to, visos klausimyną gavusios bendradarbiaujančios šalys turėjo nurodyti, koks yra jų latakų grotelių pardavimas. Todėl visos pirminiame tyrime padarytos išvados dėl dempingo žalos, priežastinio ryšio ir Bendrijos interesų taip pat apėmė ir latakų groteles.42.  Be to, galutinių priemonių reglamente, kuris buvo paviešintas visoms suinteresuotosioms šalims, konkrečiai 15–17 konstatuojamosiose dalyse, nurodyta, kad liejinius paprastai sudaro rėmas, kuris įkasamas į žemę, ir dangtis arba grotelės, kurie įtaisomi taip, kad jų paviršius sutaptų su bet kokiu paviršiumi. 17 konstatuojamojoje dalyje nurodyta, kad dangtis ir grotelės būna įvairių formų, įskaitant trikampes, apskritas, kvadratines, stačiakampes ir kt. Be to, 19 konstatuojamojoje dalyje nurodyta, kad įvairaus galimo pavidalo liejiniai, pavyzdžiui, vandentiekio ir kanalizacijos šulinių dangčiai, lietaus trapai ir paviršiaus dėžės, yra pakankamai panašūs ir todėl tyrimo tikslais laikomi vienu produktu. Taigi iš galutinių priemonių reglamento formuluotės matyti, kad latakų grotelės taip pat buvo įtrauktos kaip galima liejinio pavidalo rūšis.43.  Daroma išvada, kad latakų grotelės buvo priskirtos pirminio tyrimo produkto apibrėžtajai sričiai ir tai buvo galima nustatyti remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau.44.  Atskleidus galutinę informaciją, viena suinteresuotoji šalis teigė, kad nei iš pranešimo apie inicijavimą, nei iš galutinių priemonių reglamento nebuvo aišku, ar latakų grotelės buvo priskirtos tyrimo apibrėžtajai sričiai. Ši suinteresuotoji šalis teigė, kad jei pranešime apie inicijavimą buvo neaiškumas dėl latakų grotelių, tai galutinių priemonių reglamento 16 konstatuojamojoje dalyje buvo aiškiai nurodyta, kad „ liejiniai turi leisti saugiai ir lengvai patekti į požeminę ertmę ir žmonėms, ir vizualinės apžiūros tikslais“. Kadangi linijinio drenažo sistemos nepritaikytos žmonėms patekti į požeminę ertmę, o naudojamos vandeniui drenuoti, turėtų būti aišku, kad latakų grotelės nebuvo nagrinėjamos.45.  Neneigiama, kad latakų grotelės ir (arba) drenažo sistemos, kurias dažniausiai sudaro drenažo latakas ir grotelės ant viršaus, dažniausiai naudojamos vandeniui nuo paviršiaus drenuoti. Tačiau jos netrukdo saugiai ir lengvai patekti į požeminę ertmę, kuri šiuo atveju būtų drenažo latakas. Jeigu, pavyzdžiui, drenažo lataką užkimštų lapai ar kitokie daiktai, pakėlęs groteles žmogus galėtų atkimšti drenažo lataką. Net darant prielaidą, kad drenažo latako negalima laikyti požeminio latako formuojančiąją dalimi, nes visas liejinys turėtų būti skirtas į jį patekti, vis dėlto galima teigti, kad latako grotelės dengia siaurą ir ilgą ertmę žemėje, kuri iškasta tam, kad vanduo būtų drenuojamas. Dar kartą pabrėžtina, kad nagrinėjamajame konstatuojamosios dalies sakinyje nurodyta, kad patekti į požeminę ertmę gali reikėti vizualinės apžiūros tikslais, o per latakų groteles tai padaryti neabejotinai įmanoma. Be to, sakinys, kurį ta šalis citavo, turėjo būti skaitomas su kontekstu, t. y. kartu su 15 konstatuojamąja dalimi ir 16 konstatuojamosios dalies pradžia. Kaip minėta pirmiau, šiame sakinyje nurodyta, kad „liejinius paprastai sudaro rėmas, kuris įkasamas į žemę, ir dangtis arba grotelės , kurie įtaisomi taip, kad jų paviršius sutaptų su bet kokiu paviršiumi, kuriuo eina pėstieji ir (arba) važiuoja transporto priemonės ir kuriam tiesiogiai tenka pėsčiųjų ir (arba) transporto priemonių svoris ir jų daromas poveikis. (...) Liejiniai naudojami požeminėms ertmėms uždengti ir turi išlaikyti transporto priemonių ir (arba) pėsčiųjų svorį. Reikalaujama, kad dangtis arba grotelės būtų pritvirtinti prie rėmo, taip siekiant išvengti akustinės taršos, kūno sužalojimo ir transporto priemonių sugadinimo.“ Atlikus tyrimą nustatyta, kad latakų groteles paprastai sudaro drenažo latakas, kuris įkasamas į žemę, ir grotelės, kurios įtaisomos taip, kad jų paviršius sutaptų su bet kokiu paviršiumi, kuriuo eina pėstieji ir (arba) važiuoja transporto priemonės ir kuriam tiesiogiai tenka pėsčiųjų ir (arba) transporto priemonių svoris ir jų daromas poveikis. Be to, latakų grotelės gali būti naudojamos tam, kad būtų galima patekti į požeminę ertmę ir (arba) ją pasiekti, be to, grotelės turi išlaikyti transporto priemonių ir (arba) pėsčiųjų svorį. Todėl argumentas, kad latako grotelės akivaizdžiai nebuvo nagrinėtos, atmetamas.46.  Antrajame etape, siekiant nustatyti, ar išvados dėl latakų grotelių iš tikrųjų buvo teisingos, toliau nagrinėta, ar latakų grotelės turi tas pačias pagrindines fizines ir technines savybes kaip ir kitų rūšių liejiniai ir ar todėl būtų teisinga jas kartu su kitų rūšių liejiniais laikyti vienu produktu.47.  Tyrimu patvirtinta, kad latakų grotelės yra liejiniai iš pilkojo arba kaliojo ir tąsiojo (angl. ductile ) ketaus ir kad paprastai jas sudaro rėmas, kuris įkasamas į žemę, ir grotelės, kurios įtaisomos taip, kad jų paviršius sutaptų su bet kokiu paviršiumi. Rėmas dedamas tiesiogiai ant ertmės viršaus. Latakų grotelės naudojamos žemei uždengti ir tam, kad būtų galima atlikti vizualinę apžiūrą.48.  Nors ir tiesa, kad pagrindinė latakų grotelių paskirtis – drenuoti vandens perteklių nuo paviršiaus, kad transporto priemonės arba orlaiviai galėtų saugiai važiuoti keliu ar pakilimo taku, tačiau latakų grotelės vis tiek gali būti naudojamos ir požeminei ertmei uždengti, kaip nurodyta pirmiau, be to, jos turi išlaikyti transporto priemonių svorį. Be to, kitų rūšių liejiniai (pavyzdžiui, lietaus trapai) taip pat naudojami vandens pertekliui šalinti.49.  Dėl argumento, kad galutinių priemonių reglamente nenurodytas standartas EN 1433, pažymėtina, kad 26 ir 27 konstatuojamosiose dalyse nuoroda į standartą EN 124 padaryta panašiam produktui skirtoje dalyje dėl to, kad suinteresuotosios šalys teigė, kad KLR pagaminti ir parduodami liejiniai ir Bendrijos pramonės pagaminti ir parduodami liejiniai skiriasi. Nepaisant to, tai nereiškia, kad produktai, kuriems taikomas standartas EN 1433, nebuvo nagrinėjami. Reglamente nuoroda daroma (arba nedaroma) į konkrečią EN normą tik informacijos tikslais ir tai nereiškia, kad nėra kitų normų, kurias būtų galima taikyti. Be to, pirminiu tiriamuoju laikotarpiu (2003 m. balandžio–2004 m. kovo mėn.) standartas EN 1433 buvo naujas standartas, pradėtas taikyti nuo 2003 m. rugpjūčio mėn. ir taikytas kartu su nacionaliniais standartais iki 2004 m. rugpjūčio mėn. Todėl tuo metu, kai atliekant pirminį tyrimą buvo renkami duomenys, šis standartas nebuvo visapusiškai taikomas ir galiojo kartu su kitais standartais, taikomais tam pačiam produktui.50.  Todėl patvirtinama, kad šio konkretaus pavidalo liejinys turi tokias pačias pagrindines fizines, technines ir chemines savybes kaip ir kiti vandentiekio ir kanalizacijos šulinių dangčiai, lietaus trapai ar paviršiaus dėžės.51.  Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, paaiškintina, kad produktai, kuriems taikomas standartas EN 1433, buvo priskirti produkto apibrėžtajai sričiai ir jiems turėtų būti toliau taikomos priemonės, nes nustatytas produktų pagrindinės paskirties skirtumas negali būti laikomas pakankamai svarbiu dalyku, kuriuo remiantis būtų galima šio pavidalo liejinio nepriskirti šiai apibrėžtajai sričiai.5. Būtinybė iš dalies keisti galutinių priemonių reglamento rezoliucinę dalį. Galutinės pastabos52.  Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą analizę, galiausiai nuspręsta, kad būtų tikslinga išnagrinėti, ar galutinių priemonių reglamento 1 straipsnio ir to reglamento 18–29 konstatuojamųjų dalių formuluotės atitinka pirminio tyrimo ir pirmiau išdėstytas išvadas. Kitaip tariant, išnagrinėtas klausimas, ar, nepaisant visko, galbūt nebūtina iš dalies keisti galutinių priemonių reglamento rezoliucinės dalies ir ar galima teigti, kad dabartinė 1 straipsnio versija jau aiškiai taikoma liejiniams iš kaliojo ir tąsiojo (angl. ductile ) ketaus. Dėl to buvo deramai atsižvelgta ir į iš suinteresuotųjų šalių gautas pastabas dėl galutinių priemonių reglamento dalies, kurioje pateikta produkto apibrėžtis.53.  Primintina, kad galutinių priemonių reglamento 1 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad liejiniams iš nekaliojo (angl. non-malleable ) ketaus ši dalis turėtų būti taikoma. Be to, primintina, kad atlikus tyrimą nustatyta, kad kalusis ir tąsusis (angl. ductile ) ketus yra plastiškas (žr. 30 konstatuojamąją dalį).54.  Taigi kilo klausimas, ar techniniu požiūriu kalusis ir tąsusis (angl. ductile ) ketus visuomet turi būti laikomas nekaliuoju (angl. non-malleable ), nepaisant to, kad jis turi plastiško tąsumo savybių. Medžiagų moksle sąvoka kalumas (angl. malleability ) nurodo medžiagos savybę deformuotis gniuždant ir dažnai apibūdina medžiagos savybę suformuoti ploną lakštą ją kalant ar valcuojant. Atsižvelgiant į tai, Bendrijos pramonė teigė, kad galutinių priemonių reglamento 1 straipsnyje naudojama sąvoka „liejiniai iš nekaliojo (angl. non-malleable ) ketaus“ galėjo reikšti visus liejinius, kurie nėra pagaminti iš kaliojo (angl. malleable ) ketaus, ir tuomet ji taip pat reikštų liejinius iš pilkojo ketaus ir kaliojo ir tąsiojo (angl. ductile ) ketaus. Taigi buvo teigta, kad šia prasme iš tikrųjų buvo galima tvirtinti, kad taip pat liejiniai iš kaliojo ir tąsiojo (angl. ductile ) ketaus, priešingai nei liejiniai iš kaliojo (angl. malleable ) ketaus, yra nekaliojo (angl. non-malleable ) ketaus liejiniai, todėl jiems taikomas galutinių priemonių reglamento 1 straipsnis nuo jo įsigaliojimo dienos.55.  Vis dėlto, pažymėtina, kad kalumas ir tąsumas (angl. ductility ) ir kalumas (angl. malleability ) ne visuomet yra vienodi; pavyzdžiui, auksas yra ir tąsus, ir kalus (angl. ductile ir malleable ), bet švinas yra tik kalus (angl. malleable ). Be to, atliekant peržiūros tyrimą pateikta įrodymų, kad kalusis ir tąsusis (angl. ductile) ketus deformuojasi iki tam tikro lygio ne tik tempiamas, bet ir gniuždomas. Todėl atrodo, kad techniniu požiūriu sudėtinga įrodyti, kad kalusis ir tąsusis (angl. ductile ) ketus visuomet turi būti laikomas nekaliuoju (angl. non-malleable ) ketumi (ir tokiu atveju galbūt nereikėtų iš dalies keisti galutinių priemonių reglamento rezoliucinės dalies).56.  Vis dėlto nuostata, kad liejiniai iš kaliojo ir tąsiojo (angl. ductile ) ketaus pirminiame tyrime buvo nagrinėti, išlieka. Siekiant pašalinti bet kokį galimą aiškinimo dviprasmiškumą, galutinių priemonių reglamentas turėtų būti atitinkamai persvarstytas. Visų pirma turėtų būti išaiškinta, kad produkto apibrėžtajai sričiai priskiriami liejiniai iš nekaliojo (angl. non-malleable ) ketaus ir ketaus su rutuliniu grafitu (kalusis ir tąsusis ketus, angl. ductile iron ). Be to, turėtų būti nurodytas papildomas KN kodas, t. y. KN kodas ex 7325 99 10, kuris naudojamas „kitiems lietiems gaminiams, pagamintiems iš kaliojo (angl. malleable ) ketaus geležies ir plieno“ nurodyti. Tai reikalinga siekiant užtikrinti, kad antidempingo muitas, atliekant pirminį tyrimą nustatytas kaip taikytinas ( inter alia ) tokiems liejiniams iš kaliojo ir tąsiojo (angl. ductile ) ketaus, nuo šiol būtų užtikrintai už juos išieškotas.6. Taikymas atgaline data57.  Pranešime apie peržiūros inicijavimą suinteresuotosios šalys buvo aiškiai paragintos pareikšti pastabas dėl galimo išvadų poveikio jas taikant atgaline data. Taikymo atgaline data klausimą kelios šalys pateikė per posėdžius, kuriuose jos buvo išklausytos, ir raštu pateiktose pastabose. Apskritai visos šalys, išskyrus Bendrijos pramonę, prieštaravo peržiūros išvadų taikymui atgaline data.58.  Dėl to pažymėtina, kad atliekant dabartinį tyrimą nustatyta, kad galutinių priemonių reglamento rezoliucinė dalis turėtų būti iš dalies pakeista, kad būtų išaiškinta produkto apibrėžtoji sritis ir kad būtų nurodytas papildomas KN kodas. Be to, atrodo, kad pastaruoju laikotarpiu kai kurie veiklos vykdytojai komercinius veiksmus grindė prielaida, kad liejiniams iš kaliojo ir tąsiojo (angl. ductile ) ketaus antidempingo muitas nebuvo taikomas. Tokių į Bendriją importuojamų liejinių apmokestinimas antidempingo muitu atgaline data gali turėti didelės įtakos šių veiklos vykdytojų ekonominėms operacijoms. Atsižvelgiant į šiuos veiksnius manoma, kad būtų tikslingiau, jeigu patikslinta produkto apibrėžtoji sritis būtų pradėta taikyti tik ateityje.E. IŠVADOS59.  Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytas išvadas, manoma, kad tikslinga persvarstyti Reglamentą (EB) Nr. 1212/2005, kad būtų patikslinta produkto, kuriam taikomas tas reglamentas, apibrėžtoji sritis ir įrašyti, kad produkto apibrėžtajai sričiai priskiriami liejiniai iš nekaliojo (angl. non-malleable ) ketaus ir iš ketaus su rutuliniu grafitu (kaliojo ir tąsiojo ketaus, angl. ductile iron ). Be to, turėtų būti nurodytas papildomas KN kodas, t. y. ex 7325 99 10.60.  Išvados ir pasiūlymas buvo atskleisti susijusioms šalims ir, kai buvo tikslinga, buvo atsižvelgta į jų pastabas,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamento (EB) Nr. 1212/2005 1 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:„1. Nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės liejiniams iš nekaliojo (angl. non-malleable ) ketaus ir iš ketaus su rutuliniu grafitu (angl. ductile iron ), skirtiems požeminėms arba paviršinėms sistemoms uždengti ir (arba) patekti į jas, ir jų dalims, apdirbtiems arba neapdirbtiems, padengtiems arba nepadengtiems, dažytiems arba nedažytiems, su kitomis medžiagomis arba be kitų medžiagų, išskyrus gaisrinius hidrantus, kurių klasifikaciniai KN kodai šiuo metu yra 7325 10 50, 7325 10 92, ex 7325 10 99 (Taric kodas 7325 10 99 10) ir ex 7325 99 10 (Taric kodas 7325 99 10 10).“2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje […]Tarybos varduPirmininkas [1] OL L 56, 1996 3 6, p. 1.[2] OL L 199, 2005 7 29, p. 1.[3] OL L 47, 2006 2 17, p. 59.[4] OL L 47, 2006 2 17, p. 3.[5] OL L 94, 2009 4 8, p. 1.[6] OL C 74, 2008 3 20, p. 66.[7] OL C 104, 2004 4 30, p. 62.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis,2015 11 24
            COM(2015) 579 final
            2015/0264(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS REGLAMENTAS
            kuriuo nustatomos 2016 m. tam tikrų žuvų išteklių žvejybos Juodojoje jūroje galimybės

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               Pasiūlymo pagrindas ir tikslai

               2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB, siekiama užtikrinti, kad gyvieji vandens ištekliai būtų naudojami laikantis tvarių ekonominių, aplinkos ir socialinių sąlygų. Svarbi priemonė siekiant šio tikslo yra kiekvienais metais nustatomos žvejybos galimybės, t. y. bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK), kvotos ir žvejybos pastangų apribojimai.

               Šio pasiūlymo tikslas − nustatyti 2016 m. valstybių narių komerciškai svarbiausių Juodosios jūros žuvų išteklių žvejybos galimybes.

               Bendrosios aplinkybės

               Juodosios jūros žuvų išteklius Bulgarija ir Rumunija dalijasi su ne ES šalimis, pavyzdžiui, Turkija, Ukraina, Gruzija ir Rusijos Federacija. Tačiau bendrų leidžiamų sužvejoti kiekių (BLSK), regioniniu lygmeniu nustatytų tarp ES ir ne ES šalių, nėra. Siekdama užtikrinti, kad būtų taikomos bendros žuvininkystės politikos (BŽP) taisyklės, nuo 2008 m. kiekvienais metais Europos Sąjunga (ES) nustato paprastųjų otų ir atlantinių šprotų išteklių autonominius BLSK.

               Kadangi Juodojoje jūroje ES šalių  sužvejotų paprastųjų otų kiekis sudaro tik 6 %, tarptautinės atkūrimo programos, skirtos paprastųjų otų ištekliams visoje Juodojoje jūroje, sukūrimas tarptautiniu lygmeniu pastaraisiais metais buvo vienas iš Komisijos prioritetų. Šioje srityje padaryta pažanga – paskutiniame Bendrosios Viduržemio jūros žvejybos komisijos (BVJŽK) metiniame posėdyje buvo pritarta ES pasiūlymui dėl priemonių, kuriomis siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (NNN) paprastųjų otų žvejybai Juodojoje jūroje, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti
                  1
               .

               Remiantis Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK) ir BVJŽK moksliniu vertinimu, paprastųjų dygliaryklių ištekliai Juodojoje jūroje 2014 m. buvo naudojami netausiai, jiems gresia išnykimas. Paprastiesiems dygliarykliams būdingas ilgaamžiškumas, vėlyva branda ir mažas vaisingumas; tai reiškia, kad išeikvoti ištekliai turi labai ribotą gebėjimą greitai atsinaujinti. Iškrautų visoje Juodojoje jūroje sužvejotų paprastųjų dygliaryklių kiekis regione nuolat ir smarkiai mažėjo nuo tada, kai imta pranešti apie iškraunamus šių žuvų kiekius – nuo daugiau nei 6 000 tonų 1989 m. iki 80 tonų 2013 m. Pirmasis žingsnis siekiant atstatyti paprastųjų dygliaryklių populiaciją buvo BVJŽK rekomendacija dėl paprastųjų dygliaryklių Juodojoje jūroje valdymo priemonių
                  2
               . Atsižvelgiant į nerimą keliančią šių išteklių, kurie gali būti arti išnykimo ribos, padėtį, jų žvejybos galimybės siūlomos su sužvejojamo kiekio apribojimu.

               Pagrindinė su pasiūlymu susijusi informacija išdėstyta Komisijos komunikate Europos Parlamentui ir Tarybai „Konsultacijos dėl 2016 m. žvejybos galimybių pagal bendrą žuvininkystės politiką“ (COM(2015) 239 final).

               Žvejybos galimybės šiame pasiūlyme pažymėtos „pm“ (pro memoria). Taip yra dėl to, kad numatytu pasiūlymo priėmimo metu dar nebus pateiktos rekomendacijos dėl Juodosios jūros išteklių. Mokslines rekomendacijas dėl žvejybos galimybių Juodojoje jūroje 2016 m. Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas pateiks 2015 m. rugsėjo 28 d.–spalio 2 d. posėdyje. Kai tik pasirodys atitinkamos rekomendacijos ir informacija, pasiūlymas turės būti atnaujintas.

               Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos

               Žvejybos galimybės ir jų paskirstymo valstybėms narėms tvarka reglamentuojami kasmet. Naujausias toks teisės aktas yra 2015 m. sausio 19 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 2015/106
                  3
               , kuriuo nustatomos 2015 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Juodojoje jūroje galimybės.

               Kartu su metinėmis žvejybos galimybėmis turėtų būti paminėtos šios su Juodojoje jūroje vykdoma žvejyba, kuriai taikomas šis pasiūlymas, susijusios priemonės:

               –su otų žvejyba Juodojoje jūroje susiję mažiausi išteklių išsaugojimą užtikrinantys žuvų dydžiai ir mažiausi tinklo akių dydžiai nustatyti 2013 m. kovo 13 d. Europos parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 227/2013, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti, ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1434/98, nustatantis sąlygas, kuriomis silkę galima iškrauti pramonės, išskyrus žmonių vartojimą, poreikiams
                  4
               ;

               –Viduržemio jūros bendrosios žvejybos komisijos (angl. santrumpa GFCM) 37-oje sesijoje (Splitas, 2013 m. gegužė) priimta GFCM/37/2013/2 rekomendacija, kurioje nustatomi minimalūs otų žvejybos dugniniais žiauniniais tinklais ir banginių šeimos gyvūnų išsaugojimo standartai Juodojoje jūroje;

               –Viduržemio jūros bendrosios žvejybos komisijos (BVJŽK) 39-oje sesijoje (Milanas, 2015 m. gegužė) priimta GFCM/39/2015/3 rekomendacija, kurioje nustatomas priemonių, kuriomis siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (NNN) paprastųjų otų žvejybai Juodojoje jūroje, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, rinkinys.

               –Viduržemio jūros bendrosios žvejybos komisijos (BVJŽK) 39-oje sesijoje (Milanas, 2015 m. gegužė) priimta GFCM/39/2015/4 rekomendacija, kurioje nustatomos paprastųjų dygliaryklių Juodojoje jūroje valdymo priemonės.

               Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslais

               Siūlomos priemonės atitinka bendros žuvininkystės politikos tikslus bei taisykles ir yra suderinamos su Sąjungos darnaus vystymosi politika.

               2.KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

               Pagrindinės organizacijos ir (arba) ekspertai, su kuriais konsultuotasi

               Konsultuotasi su Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetu (ŽMTEK).

               Sąjunga kasmet prašo ICES pateikti mokslines rekomendacijas dėl svarbių žuvų išteklių būklės. STECF pateikia rekomendacijas pagal Komisijos suteiktus įgaliojimus. 2015 m. spalio mėn. pateiktos rekomendacijos apima visus Juodosios jūros žuvų išteklius, kuriems siūloma nustatyti BLSK.

               Pagrindinis tikslas – pasiekti ir išlaikyti tokį žuvų išteklių lygį, kuris užtikrintų DTL. Šis tikslas aiškiai išdėstytas Reglamente (EB) Nr. 1380/2013 (žinomame kaip Naujasis pagrindinis BŽP reglamentas). To reglamento 2 straipsnio 2 dalyje teigiama, kad jis „turi būti pasiektas, kai įmanoma, ne vėliau kaip 2015 m. ir (...) vėliausiai 2020 m. visų išteklių atveju“. Jis matyti ir įsipareigojime, kurį Sąjunga prisiėmė atsižvelgdama į 2002 m. Johanesburge vykusio Pasaulinio aukščiausiojo lygio susitikimo darnaus vystymosi klausimais išvadas ir susijusį įgyvendinimo planą.

               Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

               Su interesuotosiomis šalimis konsultuotasi Komisijos komunikatu dėl konsultacijų dėl 2016 m. žvejybos galimybių. Pasiūlymą moksliškai pagrįs ŽMTEK. Visos STECF ataskaitos paskelbtos MARE generalinio direktorato interneto svetainėje.

               Poveikio vertinimas

               Remiantis mokslinėmis rekomendacijomis, dėl siūlomų priemonių pasikeis Sąjungos žvejybos laivų žvejybos Juodojoje jūroje galimybės sužvejojamų žuvų kiekio atžvilgiu.

               Pasiūlymas yra ne tik trumpalaikis sprendimas, bet ir per ilgesnį laiką įgyvendintino metodo, kuriuo žvejybos mastas palaipsniui pritaikomas tol, kol bus užtikrintas ilgalaikis tausus žvejybos lygis, dalis.

               Taikant pasiūlyme nustatytą metodą, vidutiniu–ilguoju laikotarpiu gali sumažėti žvejybos galimybės, tačiau ilguoju laikotarpiu kvotos išliks stabilios arba padidės. Manoma, kad, taikant šį metodą, per ilgąjį laikotarpį poveikis aplinkai sumažės, nes žvejybos pastangos bus pritaikytos, o iškraunamų žuvų kiekis nepakis arba padidės. Žvejybos veiklos tausumas ilguoju laikotarpiu padidės.

               3.TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI

               Siūlomų veiksmų santrauka

               Pasiūlymu nustatomi Juodojoje jūroje vykdomai Sąjungos žvejybai taikomi leidžiamų sužvejoti žuvų kiekio apribojimai siekiant bendrosios žuvininkystės politikos tikslo – užtikrinti biologiškai, ekonomiškai ir socialiai tausų žuvininkystės lygį.

               Teisinis pagrindas

               Šio pasiūlymo teisinis pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 43 straipsnio 3 dalis.

               Sąjungos prisiimti tausaus gyvųjų vandens išteklių naudojimo įsipareigojimai – tai Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnyje nustatytų įsipareigojimų dalis.

               Subsidiarumo principas

               Pasiūlymas priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai, kaip nurodyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 3 straipsnio 1 dalies d punkte. Todėl subsidiarumo principas netaikomas.

               Proporcingumo principas

               Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl šios priežasties:

               Bendra žuvininkystės politika yra bendroji politika. Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 3 dalį Taryba privalo priimti žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo priemones.

               Siūlomu Tarybos reglamentu valstybėms narėms yra skiriamos žvejybos galimybės. Atsižvelgdamos į Reglamento Nr. 1380/2013 16 straipsnio 6 ir 7 dalis ir 17 straipsnį valstybės narės tas galimybes gali paskirstyti su jų vėliava plaukiojantiems laivams taip, kaip jos mano esant tinkama. Taigi valstybės narės gali pasirinkti joms tinkamą socialinį ir (arba) ekonominį paskirtų žvejybos galimybių naudojimo modelį.

               Pasiūlymas papildomo finansinio poveikio valstybėms narėms neturi. Taryba šį reglamentą priima kasmet; viešos bei privačios priemonės jam įgyvendinti jau parengtos.

               Pasirinkta priemonė

               Siūloma priemonė – reglamentas.

               Tai žuvininkystės valdymo pasiūlymas pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 3 dalį ir Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnį.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

               Pasiūlymas neturi poveikio Sąjungos biudžetui.

               5.NEPRIVALOMI ELEMENTAI

               Supaprastinimas

               Pasiūlymu toliau teikiamos galimybės paprastinti valdžios institucijų (ES ar nacionalinių) administracines procedūras, nes jame yra nuostatų, panašių į Tarybos reglamento (ES) Nr. 2015/106
                  5
                nuostatas.

               Persvarstymo, keitimo, laikino galiojimo sąlyga

               Pasiūlymas teikiamas dėl 2016 m. metinio reglamento, todėl jame persvarstymo sąlygos nėra.

               Išsamus paaiškinimas

               Šiuo pasiūlymu nustatomos 2016 m. valstybių narių tam tikrų žuvų išteklių arba išteklių grupių žvejybos Juodojoje jūroje galimybės.

               Įpareigojimas iškrauti vykdant tam tikrų rūšių žuvų išteklių žvejybą sužvejotą visą laimikį pradėtas taikyti nuo 2015 m. sausio 1 d. Juodojoje jūroje tokia žvejyba apima mažas pelagines žuvis, visų pirma, šprotų žvejybą, kurie yra vieni iš išteklių, kuriems taikomi šio reglamento BLSK ir kvotos.

               Pradėjus taikyti įpareigojimą iškrauti visą laimikį pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 2 dalį siūlomos žvejybos galimybės atspindi pokytį, kai atsižvelgiama nebe į iškraunamą kiekį, o į sužvejotą kiekį. Tai daroma remiantis moksline rekomendacija dėl žuvų išteklių tam tikrų rūšių žvejybos atveju, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalyje. Žvejybos galimybes taip pat reikėtų nustatyti vadovaujantis to reglamento 16 straipsnio 1 dalimis (kur nurodytas santykinio stabilumo principas) ir 16 straipsnio 4 dalimi (kur nurodyti bendros žuvininkystės politikos tikslai ir daugiamečiuose planuose numatytos taisyklės). Siūlomi skaičiai nustatyti pagal mokslines rekomendacijas, BLSK ir kvotų nustatymo sistemą, nurodytą Komisijos komunikate dėl konsultacijų dėl 2016 m. žvejybos galimybių.

               Atsižvelgiant į Komisijos ketinimus užtikrinti tausų žuvininkystės išteklių naudojimą laikantis Sąjungos politikos bei tarptautinių įsipareigojimų ir tuo pačiu išlaikyti stabilias žvejybos galimybes, metiniai BLSK skirtumai kiek įmanoma apriboti, atsižvelgiant į atitinkamų išteklių būklę.

               Valstybėms narėms skirti BLSK ir kvotos nurodyti reglamento pasiūlymo priede.

               Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 847/96
                  6
                2 straipsnį siūloma, kad 3 ir 4 straipsniai nebūtų taikomi ištekliams, kuriems taikomas šis reglamentas. Vis dėlto pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalį, ištekliams, kuriems taikomas įpareigojimas iškrauti visą laimikį, taikomas toje dalyje numatytas metų sandūros lankstumo priemonėmis.

               2015/0264 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS REGLAMENTAS

               kuriuo nustatomos 2016 m. tam tikrų žuvų išteklių žvejybos Juodojoje jūroje galimybės

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 3 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Sutarties 43 straipsnio 3 dalyje numatyta, kad Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, patvirtina priemones dėl žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo;

               (2)Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013
                  7
                reikalaujama, kad atsižvelgiant į turimas mokslines, technines ir ekonomines rekomendacijas, įskaitant Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (STECF) parengtas ataskaitas, jei tokių yra, būtų patvirtintos išsaugojimo priemonės;

               (3)Taryba privalo patvirtinti žvejybos galimybių nustatymo ir skyrimo pagal žvejybą arba žvejybos grupę priemones Juodojoje jūroje, įskaitant tam tikras su jomis funkciškai susietas sąlygas, jei tokių reikėtų. Pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 1 ir 4 dalis žvejybos galimybės valstybėms narėms turėtų būti paskirstytos taip, kad būtų užtikrintas santykinis kiekvienos valstybės narės žvejybos veiklos stabilumas kiekvieno žuvų ištekliaus ar žvejybos atžvilgiu, atsižvelgiant į bendros žuvininkystės politikos tikslus, nustatytus to reglamento 2 straipsnio 2 dalyje;

               (4)bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK) turėtų būti nustatytas remiantis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis ir atsižvelgiant į biologinius, socialinius, ekonominius aspektus ir per konsultacijas su suinteresuotosiomis šalimis pareikštas nuomones, kartu užtikrinant vienodas veiklos sąlygas visiems žvejybos sektoriams;

               (5)šprotų žvejybos atveju Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalyje nustatytas įpareigojimas iškrauti visą laimikį taikomas nuo 2015 m. sausio 1 d. To reglamento 16 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad kai dėl tam tikro žuvų ištekliaus nustatomas įpareigojimas iškrauti visą laimikį, žvejybos galimybės turi būti nustatomos atsižvelgiant į tai, kad nuo žvejybos galimybių nustatymo siekiant atspindėti iškraunamą kiekį pereinama prie žvejybos galimybių nustatymo siekiant atspindėti faktinį sužvejotą kiekį;

               (6)2015 m. metiniame susirinkime Bendroji Viduržemio jūros žvejybos komisija priėmė rekomendaciją GFCM/39/2015/4, kurioje nustatomos paprastųjų dygliaryklių Juodojoje jūroje valdymo priemonės. Atsižvelgiant į nerimą keliančią šių išteklių, kurie gali būti arti išnykimo ribos, padėtį, ir iki kol Viduržemio jūros bendrosios žvejybos komisijos valdymo priemonės taps visiškai veiksmingos, šiame reglamente būtina nustatyti paprastųjų dygliaryklių žvejybos galimybes;

               (7)šiame reglamente nustatytos žvejybos galimybės naudojamos pagal 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009
                  8
               , ypač jo 33 ir 34 straipsnius, susijusius su sužvejotų žuvų kiekio registravimu ir duomenų apie žvejybos galimybių išnaudojimą perdavimu. Todėl reikia nurodyti kodus, kuriuos turi naudoti valstybės narės Komisijai siųsdamos duomenis, susijusius su išteklių, kuriems taikomas šis reglamentas, iškraunamų žuvų kiekiu;

               (8)pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 847/96
                  9
                2 straipsnį nustatydama BLSK Taryba sprendžia, kuriems ištekliams netaikomi 3 ir 4 straipsniai, ypač atsižvelgiant į biologinę išteklių būklę;

                (9)siekiant išvengti žvejybos veiklos pertrūkių ir užtikrinti pragyvenimo šaltinį Sąjungos žvejams, svarbu, kad žvejybą atitinkamą žvejybą Juodojoje jūroje būtų galima pradėti 2016 m. sausio 1 d. Dėl skubos priežasčių šis reglamentas turėtų įsigalioti iš karto, kai tik bus paskelbtas;

               PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

               I SKYRIUS
                  Dalykas, taikymo sritis ir sąvokų apibrėžtys

               1 straipsnis
               Dalykas

               Šiuo reglamentu 2016 metams nustatomos šių rūšių žuvų išteklių Juodojoje jūroje galimybės:

               (a)Paprastasis otas (Psetta maxima)

               (b)Atlantinis šprotas (Sprattus sprattus)

               (c)paprastasis dygliaryklis (Squalus acanthias),

               2 straipsnis
               Taikymo sritis

               Šis reglamentas taikomas Sąjungos žvejybos laivams, vykdantiems veiklą Juodojoje jūroje.

               3 straipsnis
               Apibrėžtys

               Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

               a)BŽVJK (angl. GFCM) – Bendroji žvejybos Viduržemio jūroje komisija;

               b)Juodoji jūra – 29 geografinis parajonis, apibrėžtas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1343/2011
                  10
                I priede;

               c)žvejybos laivas – bet kuris laivas, turintis versliniam jūrų biologinių išteklių naudojimui skirtą įrangą;

               d)Sąjungos žvejybos laivas – žvejybos laivas, plaukiojantis su valstybės narės vėliava ir įregistruotas Sąjungoje;

               e)
                     Ištekliai – jūrų biologiniai ištekliai konkrečioje valdymo zonoje;

               f)         bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK) –

               i)žvejybos, kuriai taikomas Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnyje nurodytas įpareigojimas iškrauti visą laimikį, atveju – kiekvienų išteklių kiekis, kurį galima sužvejoti per metus;

               ii)visos kitos žvejybos atveju – kiekvienų išteklių kiekis, kurį galima iškrauti per metus;

                g)kvota – Sąjungai, valstybei narei arba trečiajai valstybei skirta BLSK dalis.

               II skyrius
                  Žvejybos galimybės

               4 straipsnis
               BLSK ir jų paskirstymas

               Sąjungos žvejybos laivams skirti BLSK ir jų paskirstymas valstybėms narėms bei funkciškai su jais susietos sąlygos, jei tokių yra, išdėstytos priede.

               5 straipsnis
               Specialios nuostatos dėl paskirstymo

               Šiame reglamente nustatytos žvejybos galimybės valstybėms narėms paskirstomos nedarant poveikio:

               a)žvejybos galimybėms, kuriomis pasikeista pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 8 dalį;

               b)išskaitymui ir perskirstymui pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37 straipsnį;

               c)papildomam žuvų kiekiui, kurį leidžiama iškrauti pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalį;

               d)neišnaudotiems kiekiams pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalį;

               e)išskaitymams, atliekamiems pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105 ir 107 straipsnius.

               6 straipsnis
               Sužvejotų žuvų ir priegaudos, kurioms netaikomas įpareigojimas iškrauti visą laimikį, iškrovimo sąlygos

               Paprastųjų otų žvejybos atveju sužvejotas žuvis ir priegaudą galima laikyti laive arba iškrauti tik jeigu žuvis sužvejojo Sąjungos žvejybos laivai, plaukiojantys su kvotą turinčios valstybės narės vėliava, ir ta kvota nėra išnaudota.

               III SKYRIUS
                  Baigiamosios nuostatos

               7 straipsnis
               Duomenų perdavimas

               Valstybės narės, pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 33 ir 34 straipsnius Komisijai siųsdamos duomenis apie iškrautus sužvejotų žuvų kiekius, naudoja šio reglamento priede nustatytus išteklių kodus.

               8 straipsnis
               Įsigaliojimas

               Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               Jis taikomas nuo 2016 m. sausio 1 d.

               Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  Viduržemio jūros bendrosios žvejybos komisijos (BVJŽK) 39-oje sesijoje (Milanas, 2015 m. gegužė) priimta GFCM/39/2015/3 rekomendacija, kurioje nustatomas priemonių, kuriomis siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (NNN) paprastųjų otų žvejybai Juodojoje jūroje, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, rinkinys.

                     (2)
                  Viduržemio jūros bendrosios žvejybos komisijos (BVJŽK) 39-oje sesijoje (Milanas, 2015 m. gegužė) priimta GFCM/39/2015/4 rekomendacija, kurioje nustatomos paprastųjų dygliaryklių Juodojoje jūroje valdymo priemonės.

                     (3)
                  OL L 19, 2015 1 19, p. 1.

                     (4)
                  OL L 78, 2013 3 20, p. 1.

                     (5)
                  2015 m. sausio 19 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 2015/106, kuriuo nustatomos 2015 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Juodojoje jūroje galimybės

                     (6)
                  1996 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 847/96, nustatantis bendrų leistinų sugavimų ir kvotų kasmetinio valdymo papildomas sąlygas (OL L 115, 1996 5 9, p. 3).

                     (7)
                  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).

                     (8)
                  2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (OL L 343, 2009 12 22, p. 1).

                     (9)
                  1996 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 847/96, nustatantis bendrų leistinų sugavimų ir kvotų kasmetinio valdymo papildomas sąlygas (OL L 115, 1996 5 9, p. 3).

                     (10)
                  2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1343/2011 dėl tam tikrų žvejybos BVJŽK (Bendrosios Viduržemio jūros žvejybos komisijos) susitarimo rajone nuostatų, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1967/2006 dėl žuvų išteklių tausojančio naudojimo Viduržemio jūroje valdymo priemonių (OL L 347, 2011 12 30, p. 44).

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2015 11 24
            COM(2015) 579 final
            PRIEDAS
            prie Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos 2016 m. tam tikrų žuvų išteklių žvejybos Juodojoje jūroje galimybės, pasiūlymo

               PRIEDAS

               BLSK, TAIKOMI SĄJUNGOS ŽVEJYBOS LAIVAMS RAJONUOSE, KURIUOSE GALIOJA PAGAL ŽUVŲ RŪŠIS IR ŽVEJYBOS RAJONĄ NUSTATYTI BLSK

               Toliau pateiktose lentelėse nustatyti kiekvienų išteklių BLSK ir kvotos (gyvojo svorio tonomis, išskyrus atvejus, kai nustatyta kitaip) ir funkciškai su jomis susietos sąlygos.

               Žuvų ištekliai nurodyti abėcėlės tvarka pagal lotynišką rūšies pavadinimą. Šiame reglamente pateikiama tokia lotyniškų ir bendrinių pavadinimų atitikmenų lentelė:

                        Mokslinis pavadinimas

                        Triraidis kodas

                        Bendrinis pavadinimas

                        Psetta maxima

                        TUR

                        Paprastasis otas

                        Sprattus sprattus

                        SPR

                        Atlantinis šprotas

                        Squalus acanthias

                        DGS

                        Paprastasis dygliaryklis

                        Rūšis

                        Paprastasis otas

                        Zona

                        Juodosios jūros Sąjungos vandenys

                        Psetta maxima

                        TUR/F37.4.2.C.

                        Bulgarija

                         0

                        (*)

                        Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK

                        Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.

                        Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.

                        Rumunija

                         0

                        (*)

                        Sąjunga

                         0

                        (*)

                        BLSK

                        Netaikoma

                        _________

                         (*) Žvejybos veikla, įskaitant perkrovimą, paėmimą į laivą, iškrovimą ir pirminį pardavimą, neleidžiama nuo 2016 m. balandžio 15 d. iki birželio 15 d.

                        Rūšis

                        Atlantinis šprotas

                        Zona

                        Juodosios jūros Sąjungos vandenys

                        Sprattus sprattus

                        SPR/F37.4.2.C

                        Bulgarija

                        8 032,5

                        Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK

                        Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.

                        Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.

                        Rumunija

                        3 442,5

                        Sąjunga

                        11 475

                        BLSK

                        Netaikoma

                        Rūšis

                        Paprastasis dygliaryklis

                        Zona

                        Juodosios jūros Sąjungos vandenys

                        Squalus acanthias

                        DGS/F37.4.2.C.

                        Bulgarija

                         0

                        Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK

                        Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.

                        Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.

                        Rumunija

                        0

                        Sąjunga

                        0

                        BLSK

                        Netaikoma