Arkæologiske udgravninger viser, at First Nation-folk har boet på Île-de-Montréal så tidligt som for 4000 år siden. Man ved med sikkerhed, at de omkring år 1000 e.kr. kultiverede majs-planter. Saint-Lawrence-irokeserne byggede landsbyen Hochelega ved foden af Mont Royal, to århundrede før franskmændene ankom. Den franske opdagelsesrejsende Jacques Cartier besøgte Hochelega den 2. oktober 1535, og anslog befolkningstallet i landsbyen til at være "over tusind". 70 år senere rapporterede den franske opdagelsesrejsende Samuel de Champlain, at Saint-Lawrence-irokeserne var forsvundet helt fra St Lawrence-dalen. Man formoder i dag, at det skyldes bortflytning, udbredelsen af europæiske sygdomme eller en intern stammekrig mellem irokeserne. De Champlain etablerede en handelspost på Île-de-Montréal. Den lå ved det, der i dag er Pointe-á-Calliere-museet. En koloni blev etableret 17. maj 1642. Handelspladsen ved navn Ville-Marie blev snart et center for handel med pels og en base for yderligere fransk kolonisering af det østlige Canada. Det fransk-canadiske territorie (Ny Frankrig) var en koloni indtil 1760, hvor Frankrig som en konsekvens af 7-års-krigen måtte overgive kolonien til Storbritannien. Montreal blev erklæret en by i 1832. Konstruktionene af Victoria Bridge gjorde Montreal til et jernbaneknudepunkt, og i 1860 var Montreal den største by i Britisk Nordamerika og det økonomiske og kulturelle centrum af Canada. Efter 1. verdenskrig oplevede Montreal sin storhedstid, da Forbudstiden i USA fik adskillige alkohol-hungrende amerikanere til at søge over den amerikansk-canadiske grænse. Arbejdsløsheden forblev imidlertid høj i byen, og den steg yderligere efter krakket på Wall Street i 1929 og Depressionen. I 1951 passerede Montreals befolkningstal en million. Gennem 1960'erne fortsatte væksten, med verdensudstillingen i 1967 (kendt som Expo '67), kontruktionen af Canadas højeste skyskrabere, nye motorveje og et metrosystem. Efter 1976, hvor byen oplevede en stor krise mht. det fransktalende flertal (kendt som Oktoberkrisen), begyndte det at gå ned af bakke for Montreal. Byen voksede stadigvæk, men de andre canadiske byer voksede meget hurtigere, og Montreal blev snart overhalet af Toronto. Det 21. århundrede medbragte en genoplivning af Montreal. Konstruktionen af nye beboelses-skyskrapere, to nye superhospitaler (Centre hospitalier de l'Université de Montréal og McGill University Health Centre), rekonstruktionen af Turcot Interchange, udvidelsen af Montreal-Trudeau International Airport, konstruktionen af den nye Quebed Autoroute 30 og betalingsbroen til Laval har hjulpet Montreal med at gro.  Geografi Montreal ligger i den sydvestlige del af af Quebec. Byen dækker størstedelen af Île-de-Montréal. Den højeste del af Montréal, Colline de la Croix ved Mont Royal, er 233 meter højt. Montreal ligger i midten af Communauté métropolitaine de Montréal, omgivet af byen Laval mod nord, Longueil, Saint-Lambert og Brossard mod syd, Repentigny mod øst og l'Ouest de l'Île (West Island på engelsk) mod vest. De engelsksprogede enklaver Westmount, Montreal West, Hampstead, Côte Saint-Luc og den fransksprogede enklave Montreal East er alle omgivet af Montreal.  Arkitektur Montréal var i halvandet århundrede Canadas politiske og økonomiske centrum. Dette afspejler sig i dag i den rigdom og diversitet af som Montréals arkitektur udviser. Dette er især tydeligt i Downtown og området omkring Old Port. Der er 50 National Historic Sites of Canada i Montréal (fransk:Lieux historiques nationaux du Canada), hvad der er mere end nogen anden by i Canada. Der er mange historiske bygninger i Montreal, der stadigvæk har deres originale design. Blandt kendte bygninger fra 1800-tallet kan man finde Notre-Dame de Montréal Basilica, Bonsecours Market og de imponerende banker på Rue Saint Jacques. Saint Joseph's Oratory, Ernest Cormier's Art Deco Université de Montréal, Place Ville Marie og det kontroversielle Stade Olympique de Montréal er nogle få kendte bygninger fra 1900-tallet. Pavilloner fra verdensudstillingen i 1967, også kendt som Expo '67, udviser en stor diversitet af kunstarter, da de blev designet af forskellige lande. Blandt de mere kendte er en geodætisk kuppel, U.S. Pavilion, som nu hedder Montreal Biosphere, og lejlighedskomplekset Habitat 67, lavet af den canadisk-israelske arkitekt Moshe Safdie. Metro de Montréal har meget forskellig kunst hængende i tunnelerne, meget af det fra nogle af de største kunstnernavne fra culture québécoise. I 2006 blev Montreal af UNESCO udnævnt til en City of Design, en af kun tre byer i verden (de to andre er Berlin og Buenos Aires. Siden 2005 har Montreal desuden været værtsby for Internation Council of Graphic Design Associations (Icograda). Montreal er desuden kendt for the Underground City, La Ville Souterraine (officielt RÉSO), der er en undergrundsby. Byen åbnede i 1962, og ligger lige under downtown Montreal. Den spredte sig eksplosivt, og har i dag 32 km tunneller, spredt over mere end 12 kvadratkilometer. Desuden ligger der ca. 2000 butikker og 40 biografer. RÉSO er især praktisk om vinteren, fordi jorden virker isolerende, og det dermed ikke kræver helt så meget energi at varme butikker osv. op. Desuden kan den beskytte mod temperaturer, der ofte passerer 20 minusgrader, og den bruges da også mest om vinteren; Man anslår, at 500.000 passerer gennem RÈSO dagligt om vinteren.  Økonomi Montreal har den næststørste økonomi i Canada målt på BNP (efter Toronto), og den største i Quebec.Byen er i dag et vigtigt centrum for handel, finans, industri, teknologi, kultur og er hovedkvarteret for Montreal Exchange (en børs). Blandt de vigtigste industrier i Montreal finder man produktion af fly, elektronik, medicin, telekommunikation, software, tekstiler, tobak, olie og transportmidler. Port of Montreal (fransk: Port de Montréal) er en af de største indlandshavne i verden. Den står for transport af 26 millioner ton fragt om året. Den er en af de vigtigste havne i Canada, og den er stadigvæk et knudepunkt for handel med korn, sukker, forskellige former for olie, forbrugsgoder og maskineri. Af samme årsag er Montreal Canadas jernbaneknudepunkt, og har altid været en ekstrem vigtig by for canadisk jernbanetransport. Hovedkvarteret for Canadian National Railway ligger her, og det samme gjorde Canadian Pacific Railway indtil 1996. Hovedkvarteret for Canadian Space Agency ligger i Longueil, sydøst for Montreal. Montreal er også værtsby for ICAO, International Civil Aviation Organisation (en underafdeling af FN), Airports Council International (en organisation for verdens lufthavne) og International Air Transport Association (IATA). Desuden ligger også World Anti-Doping Agency (det olympiske antidoping-agentur) Videospil-industrien har været fremtrædende i Montreal siden 1997, da Ubisoft Montreal (en lokal underafdeling af Ubisoft) blev åbnet. For nylig er adskillige af verdens største spiludviklere kommet til Montreal, såsom Ubisoft, Electronic Arts (EA), Eidos Interactive, Bioware, Strategy First, THQ og Gameloft, primært på grund af den store mængde af gode computerudviklere og nogle fordelagtige skatteforhold. For nylig annoncerede Warner Bros., at de ville lave en afdeling i Montreal, hvad der er usædvanligt, da firmaet plejer at opkøbe andre i stedet for. Montreal spiller en vigtig rolle i den nordamerikanske finansindustri. Hovedkvarterene for Bank of Montreal og Royal Bank of Canada, to af de største banker i Canada, lå engang i Montreal. Efter at de begge flyttede hovedkvarteret til Toronto, blev nogle dele af firmaet dog i Montreal. I dag ligger hovedkvarteret for to mindre banker, National Bank of Canada og Laurentian Bank of Canada, i Montreal. Adskillige større, canadiske firmaer har hovedkvarter i Montreal og omegn, heriblandt: Desjardins Group, Bombardier Inc, CGI Group, Air Canada, Air Transat, Cirque du Soleil, Hydro-Québec, VIA Rail og Aeroplan  Uddannelse Med fire universiteter, syv andre institutter der tilbyder kandidat-uddannelser, samt 12 GECEP'er inden for 8 kilometers radius har Montreal den højeste koncentration af videregående uddannelser for alle større byer i Nordamerika med 4,38 studenter pr. 100 indbyggere (efterfulgt af Boston med 4,37 studenter pr. 100 indbyggere).  Transport Som de fleste andre storbyer har Montreal også problemer med transporten af især pendlere. Bredden af Saint-Lawrence-floden er medvirkende faktor til dette, da det er både besværligt og dyrt at bygge broer på tværs af denne. Der er kun fire vejbroer, en vejtunnel, to jernbanebroer og en metrolinje på tværs af floden. Til sammenligning er der syv vejbroer og to vejtunneller på tværs af East River i New York City.  Lufthavne Montreal har to internationale lufthavne, en kun for passagerer, en anden for fragt. Montreal-Pierre Elliott Trudeau International Airport (også kendt som Dorval Airport) varetager al passagertransport og er hub for både Air Canada og Air Transat. Nord for byen ligger Montréal-Mirabel International Airport, som egentligt var planlagt til at være Montreals primære lufthavn, men kun tager sig af fragtflyvninger i dag. I 2013 var Montreal-Trudeau den fjerde-største lufthavn i Canada, efter Toronto, Vancouver og Calgary, da lufthavnen håndterede 14,09 millioner passagerer og 207.882 flyhandlinger det år. Med 60,8 % af passagererne, hvis destination lå uden for Canada, er det den mest internationale canadiske lufthavn. Montreal-Trudeau bliver betjent af 40 flyselskaber med mere end 100 destinationer i hele verden. Fra Montreal-Trudeau er det muligt at flyve til Europa, USA, Asien, Mellemøsten, Centralamerika, Caribien, Afrika, Mexico og andre destinationer i Canada. Desuden indeholder lufthavnen også Nordamerikas største duty-free butik.  Metro Montreal Métro Montréal har 68 stationer og 4 linjer. Til dagligt opereres den af Societe de transport de Montréal, også kaldet STM. Det er Canadas travleste metrosystem, målt på antallet af passagerer til dagligt. 1,05 millioner kørte med systemet i gennemsnit på hverdage i 1. kvartal 2010. Hver station har forskelligt kunstværk, og er blevet designet af forskellige kunstnere. Togene kører på gummihjul, hvad der giver et meget stille netværk, sammenlignet med andre. Metrosystemet har længe haft en metrostation i Longueuil, og i 2007 blev det udvidet med tre stationer i Laval. Métro Montreal er både i indretning og materiel inspireret af Paris Metro.  Eksterne jernbaner Det Montreal-baserede jernbaneselskab VIA Rail står for jernbanetransport til andre canadiske byer, især til Toronto og Quebec City via Windsor-Quebec City-korridoren. Amtrak, det nationale amerikanske jernbaneselskab, står for et dagligt tog fra Montreal til New York City, kaldet Adirondack. Alle tog mellem større byer og de fleste pendler-tog kører via Central Station. Mellem 1955 og 1981 kørte desuden et tog kaldet Super Continental mellem Montreal og Vancouver.  Veje Île-de-Montreal er midtpunktet af provinsen Quebec's motorvejssystem, det såkaldte Autoroute. Adskillige motorveje krydser eller starter på Île-de-Montreal, heriblandt A-10 (kendt som Autoroute Bonaventure), A-13 (kendt som Autoroute Chomedey), A-15 (kendt som Autoroute Decarie syd for krydset med A-40 og Autoroute Laurentian nord for), A-20 (kendt som Autoroute du Souvenir/Autoroute Jean-Lesage), A-25 (kendt som Autoroute Transcanadienne), A-40 (kendt som Autoroute Felix-Leclerc, delen gennem Montreal dog også kendt som Autoroute Metropolitaine), A-520 (kendt som Autoroute Côte de Liesse) og A-720 (kendt som Autoroute Ville-Marie). Mange af disse motorveje er ofte ramt af køer i myldretiden, men inden for de sidste par år er regeringen blevet opmærksom på dette og er i gang med at finde en løsning. En af de tiltag, der er gjort, er konstruktionen af A-30, der åbnede i 2012 og fører en del af trafikken syd om Montreal.