Danske Patienter er en paraplyorganisation for patient- og pårørendeforeninger i Danmark. Organisationen har 21 medlemsorganisationer, der repræsenterer i alt 83 patient- eller pårørendeforeninger med tilsammen 885.000 medlemmer (2017). Det er meningen, at organisationen skal repræsentere det generelle patientperspektiv, og ikke de enkelte diagnoser adskilt set. Målet er at tale patienternes og deres pårørendes sag over for beslutningstagere og offentlighed. Danske Patienter formulerer politikker om udvalgte emner i sundhedsvæsenet, for eksempel om pårørendes rettigheder, om hygiejne på hospitalerne eller patienters adgang til medicin.  Historie Danske Patienter blev etableret i 2007. Organisationen udsprang af netværket Patientforum, der var et samarbejde mellem en række patientforeninger og Danske Handicaporganisationer. Patientforum blev stiftet i 2003 og var et formaliseret dialogforum med forretningsorden og vedtægter. Patientforum arbejdede for at sikre fokus på patienters interesser, meget lig den funktion, som Danske Patienter har i dag. Det var fra begyndelsen tanken, at Patientforum skulle udvikle sig til noget større, og i 2005 påbegyndtes planer om en udvidelse. Det resulterede i en etablering af paraplyorganisationen Danske Patienter i 2007. Danske Handicaporganisationer trådte i den forbindelse ud af samarbejdet. Danske Patienter bestod i starten af 9 foreninger, og siden er organisationen vokset med 12 yderligere organisationer. I dag (2017) har Danske Patienter 21 medlemsorganisationer, der repræsenterer 83 patientforeninger med i alt 885.000 medlemmer. I november 2011 etablerede Danske Patienter Videnscenter for Brugerinddragelse i Sundhedsvæsenet (ViBIS). Videnscenterets mål er at indsamle og formidle viden om fordele og udfordringer ved inddragelse af patienter og pårørende i de enkelte behandlingsforløb og i organiseringen af sundhedsvæsenets rammer. Videnscenteret blev etableret med støtte fra TrygFonden, der stadig støtter og samarbejder om konkrete projekter under videnscenteret. Centeret fik i 2016 en bevilling fra Sundhedsministeriet til at udbrede sin viden gennem særlige netværk på tværs af sundhedsvæsenets aktører.  Hvem blev medlem hvornår? Følgende er en liste over Danske Patienters medlemsforeninger, med angivelse af hvornår de blev medlem: 2007: Astma-Allergi Danmark, Lungeforeningen, Diabetesforeningen, Gigtforeningen, Hjerteforeningen, Kræftens Bekæmpelse, Nyreforeningen, Scleroseforeningen og Sjældne Diagnoser. 2008: Epilepsiforeningen, Dansk Fibromyalgi-Forening, Parkinsonforeningen og Landsforeningen mod spiseforstyrrelser og selvskade (LMS). 2011: Landsforeningen af Polio-, Trafik- og Ulykkesskadede (PTU). PTU er i dag delt i Polioforeningen og Ulykkespatientforeningen. 2012: Psoriasisforeningen. 2013: Bedre Psykiatri. 2016: Osteoporoseforeningen og Alzheimerforeningen. 2017: Hjerneskadeforeningen.  Organisering Danske Patienter består af repræsentantskab, forretningsudvalg, sekretariat, arbejdsgrupper og repræsentationer.  Repræsentantskabet Alle medlemsorganisationer har plads i repræsentantskabet, der er Danske Patienters højeste myndighed. Det ordinære repræsentantskabsmøde finder sted inden udgangen af april hvert år, og der er midtvejsmøde i efteråret. Repræsentantskabet fastlægger de overordnede synspunkter, politikker og handlingsplaner, der danner grundlag for Danske Patienters arbejde.  Forretningsudvalget Forretningsudvalget består af seks medlemmer og en formand, der er valgt af repræsentantskabet. Forretningsudvalget holder fem til seks møder årligt, hvor man træffer beslutninger vedørende Danske Patienters aktiviteter.  Sekretariatet Sekretariatet udvikler strategier og formulerer politikker i tæt samarbejde med medlemsorganisationerne og betjener den politiske ledelse samt koordinerer repræsentationer og aktiviteter. Sekretariatet repræsenter desuden organisationen over for myndigheder, beslutningstagere og offentlighed. Sekretariatet består af tre stabsfunktioner: Administration og HR, Politik samt Kommunikation. Dertil kommer et niveau bestående af organisationens Videnscenter for Brugerinddragelse i Sundhedsvæsenet (ViBIS), diverse projekter samt en række initiativer målrettet patienter og pårørende. Dette niveau løser særligt definerede opgaver, men bidrager også med viden, der er med til at danne grundlag for Danske Patienters politiske arbejde.  Arbejdsgrupper Danske Patienter nedsætter løbende arbejdsgrupper, der behandler aktuelle og politisk prioriterede emner i organisationen. I arbejdsgrupperne sidder faglige repræsentanter fra Danske Patienters medlemsorganisationer. Disse repræsentanter bidrager med viden i forbindelse med det aktuelle emne.  Repræsentanter Danske Patienter har repræsentanter i en række råd, nævn og fora. Repræsentanterne skal arbejde for at sikre fokus på patienternes perspektiv, behov og interesser og være med til at "sikre en holdbar og brugerorienteret udvikling af sundhedsvæsenet".