Der er bygget en sti, Fossestien, langs dele af vassdraget for at gøre adgangen til elven og fosserne enklere.  Dele af vassdraget er med i Sunnfjord aurefiskefest, en årlig konkurrance i kommunerne Gaular, Førde og Jølster. De nedre dele af Gaula er en god lakseelv, den lakseførende strækning er 14,5 km og rækker til Fossfossen lidt øst for Sande. For at få laksen op i elven er der flere laksetrapper, landets ældste trappe ligger ved Osfossen, ved udløbet til Dalsfjorden. Den blev bygget i 1870'erne.  Vandkraft Kraften i elven og fosserne er en vigtig ressource for bygderne omkring. I tidlige tider blev kraften benyttet til slibestene, kværne, møller og savværker. Efterhånden blev der også startet kraftværker i mange af fossefaldene, bl.a. Bellsfossen, Lyngstadfossen og Fossevikfossen. I 1920'erne var der planer om at bruge vassdraget til kraftproduktion for aluminiumsværket i Høyanger, men disse planer blev ikke gennemført. Kraftstationen skulle da ligge ved Vallestadfossen, Haukedalsvatnet skulle fungere som højdebassin, og vandstanden skulle øges  med 20 meter. Vandkraften bliver også i dag udnyttet, dog i mindre grad end tidligere. Der findes nogle små kraftværker  i vassdraget, bl.a. i Vallestadfossen, ved Fossevikfossen er der også et savværk som udnytter  vandkraften.  Beskyttelse Vassdraget er beskyttet i henhold til Verneplan IV for vassdrag. Det var en lang kamp mellem modstridende parter som endte til beskyttelse i 1993. Baggrunden for beskyttelsen var planer fra  Sogn og Fjordane Energi om at regulere  vassdraget. De omfattende planer fra 1960'erne indeholdt en omfattende udbygning af hele vassdraget, fra højfjeldet under Jostedalsbreen til udløbet i Dalsfjorden. En stor del af modstanderne samlede sig i Informasjonskomiteen for Gaularvassdraget i 1971. Komiteen arbejdede på flere plan, de opsatte plakater med Vern om Gaula langs hele vassdraget, drev lobbyvirksomhed og lavede en egen liste ved kommunevalget. Kampen om beskyttelse eller udbygning prægede bygderne i 20 år, og sagen skabte fjendskab mellem naboer. Sagen blev central da arbejdet med Samlet plan for vassdragsvern i Norge blev påbegynt i 1970'erne, to miljøministre var på besigtigelse under sagsgangen. I  1980'erne var Wenche Frogn Sellæg i kommunen, og tidlig i 1990'erne var Sissel Rønbeck på besøg. Kampen er også blevet dokumenteret i bogform: Ulvedal, Terje; Kampen om Gaula