Thrige-fabrikken fik i de første år elektricitet fra et mindre anlæg med en kedel og en dampmaskine. Men i takt med at fabrikken voksede, steg energibehovet så meget, at man var nødsaget til at bygge en ny stor kraftvarmecentral. Den stod færdig i 1916 med en skrårørskedel, en stalturbine og en B&W-dieselmotor. Allerede i 1923 måtte den oprindelige B&W-dieselmotor fra 1916 dog udskiftes med en større og i 1926 måtte den private kraftvarmecentral endnu en gang udvides fordi Thrige overtog en kraftigere turbine med tilhørende generator fra Odense Kommunale Elforsyning. Kraftcentralens kedler og teknik blev løbende ændret, bl.a. i 1926 med tilføjelse af en ekstra kedel til forsyning af de to turbiner samt til dampopvarmning af fabrikshallerne, og under anden verdenskrig hvor olie var en mangelvare måtte dele af anlægget ændres, så der kunne anvendes tørv og tørvegas. Efter anden verdenskrig imødeså Thriges fabrikker endnu en gang et stigende behov for elektricitet. Man stod derfor overfor valget mellem endnu en udbygning af kraftcentralen med et stort dieselanlæg, eller i stedet at købe elektriciteten fra Odense Kommunale Elforsyning. Man valgte sidstnævnte løsning, muligvis fordi denne aftale samtidig indebar at Thrige fik mulighed for at levere transformere og andre elektriske komponenter til Odense Kommunale Elforsyning. Efter omstillingen til modtagelse af el fra den kommunale strømforsyning fortsatte Thriges Kraftcentral med varmeproduktion til fabrikken, mens elproduktionen kun blev benyttet til spidslast på fabrikken. Desuden anvendte Thrige fortsat kraftcentralen ved forsøg og elektriske afleveringsprøver med større elektriske maskiner og transformatorer. Efterhånden blev anvendelsen af kraftcentralen dog helt udfaset og den sidste varmemester forlod værkførerkontoret og kraftvarmecentralen i midten 1970'erne. Dog var højspændingsafbryderne på højspændingsloftet i bygningen stadig under spænding helt frem til 1996. Thomas B. Thriges Fond finansierede i 2006 renoveringen af kraftcentralbygningen, klargøring af generatoren samt tilblivelse af en museumsudstilling i bygningen. Efter aftale med bygningens ejer, Byggeselskabet Olav de Linde, har Kraftcentralen således siden 2007 fungeret som et filialmuseum under Odense Bys Museer.