Oprindelsen til navnet Hadsund kendes ikke med sikkerhed. En sandsynlig forklaring er, at landsbyen Haderup på sydsiden af fjorden 500 m fra Hadsund Syd, har givet navn til det smalle sund ved byen, altså Haderup Sund, som jo nemt kunne forkortes til Hadsund. De første gårde kaldtes omkring år 1700 Sundhusene; først i 1850'erne gik denne betegnelse ud af brug og disse huse og gårde begyndte at blive omtalt som Hadsund Husene; ligeså med bebyggelsen syd for fjorden. Stednavnet "Hadsund"  var betegnelsen på det smalle sund og blev senere brugt om bebyggelsen, der opstod både nord og syd for sundet. Første gang navnet Hadsund bliver nævnt i skriftlige kilder er i et tingsvidne læst på Hindsted Herreds ting den 3. september 1467. Da stavedes navnet Haddeswnth. I 1478 Hadswnd, i 1487 Hadsvnd, i 1581 Hatzsund, og i 1700 Hatsund.  Indtil 1700 Hadsunds oprindelse fortaber sig i middelalderen. Stednavnet optræder første gang i 1400-tallet (3. september 1467 Haddeswnth, 11. januar 1468 Hadesundt, Haddersund, 21. januar 1468 Hadissundt). Navnet har sikkert oprindeligt betegnet farvandet og senere den bebyggelse, der både nord og syd for sundet voksede frem. Bebyggelsens opståen kan dels skyldes behovet for en overfart mellem Himmerland og egnen syd for Mariager Fjord, dels muligheden for fiskeri i fjorden. overfarten bestod af en færge drevet med sejl og årer, når vinden svigtede. Færgen var et åbent fartøj med plads til rejsende, køretøjer, stykgods, heste og kreaturer. Hadsund færgested havde i 1682 tre gårde og tre huse med jord. Det dyrkede areal udgjorde 56,3 tdr. land, skyldsat til 6,99 tdr. hartkorn. Dyrkningsformen var græsmarksbrug.  1700-1854 Hadsund blev i det 18. århundrede kaldt Sundhusene som er en forkortelse af Sundskovhusene. Færgegården i Vive Sogn lå ved overfarten og blev derfor næppe regnet med til Sundskovhusene; den var en mere afsides liggende ejendom, der senere bærer navnet Ladestedet Hadsund (i forbindelse med færgeriets flytning fra Hadsund Syd til Hadsund). Hadsunds opkomst som ladeplads skyldes hovedgården Dalsgaard. Erik Pontoppidan oplyser i Den Danske Atlas fra 1769: "Til Gaarden er frie Udskibnings Rettighed i Mariager-Fiord ved 4. Ladepladser, hvorfor Eieren af vedkommende nyder Betaling, ved den ene Lade-Plads Hadsund er en Skibsbroe, hvortil Skibene kan ligge og lade og losse." Da der i 1850 begyndte en udvikling af bebyggelsen nær færgegårdens bredder, overgik betegnelsen "Hadsund" til al bebyggelse i både Vive og Visborg Sogn, og betegnelsen Sundhusene gik hurtigt ud af brug og blev erstattet af betegnelsen "Hadsund Husene"; ligeså med bebyggelsen syd for fjorden. Det er muligt, at formen "Hadsund Husene" senere er blevet ført videre i navnet på Hadsunds nordlige bydel, Hadsund Huse, som dog også kan være en forvanskning af Sundhusene. Hadsund har siden 1100-tallet været benyttet som et overfartssted over Mariager Fjord. Her slog vejen fra Hobro langs fjordens nordkyst et slag helt ned til vandkanten ved Sundhusene og færgegården og fortsatte derfra videre nordpå mod Aalborg. Men det var først med ændringerne i landbrugets struktur i årtierne omkring år 1800, at der blev behov for mere end et færgested ved Hadsund. I forlængelse af de omlægninger af landbruget, som fulgte efter landboreformerne, voksede behovet for omsætning, der i datiden var normalt forbeholdt købstæderne. Imidlertid gjaldt købstædernes privilegier kun to mil fra deres bygrænse, og fra overfartsstedet i det sydøstlige Himmerland var der længere til nærmeste købstad. Som følge af datidens færdsel kunne en rejse til købstæderne tage op til at par dage, og der udviklede sig derfor et behov hos lokalbefolkningen for en omsætningsmulighed tættere på deres hjem. Det begyndte, da der i 1838 blev givet tilladelse til at afholde to årlige kvægmarkeder ved Hadsund Færgested. Lidt før begyndte korn at blive udskibet fra Hadsund, og derfor opførtes allerede i 1829 et kornmagasin ved færgekroen. Men først fra 1. december 1854 blev det gamle færge- og overfartssted tildelt begrænsede rettigheder som handelsplads for Hobro og Mariager.  1854-1910 Startskuddet til Hadsunds fremvækst skete således i 1854, da stedet modtog handelspladsprivilegier. Da først mulighederne blev skabt, gik udviklingen hurtigt: Allerede inden tildelingen af handelsrettigheder blev der lavet en udstykningsplan, men krisen i 1857 medførte et midlertidigt tilbageslag. I 1861 blev en trafikhavn anlagt, og i 1883 åbnedes en jernbaneforbindelse til Randers, fra 1900 også til Aalborg. Byen Hadsund blev i jernbanens tid også kaldt Hadsund Nord fordi den nordlige station lå her. Hobro var købstad lang tid tilbage; det gav anledning til, at megen trafik gik gennem byen. Men der var også behov for en transportvej gennem det østlige Himmerland og videre sydpå mod Randers. Ruten gik fra gammel tid over Hobro, men det var i den forbindelse naturligt at passere Mariager Fjord på det smalleste sted, og det var netop, hvor Hadsund ligger. Derfor blev der i 1904 anlagt  en Jernbanebro med et enkelt vejspor.  1910-1970 Byens nye folkeskole i Kirkegade blev indviet i 1911; med skolen havde byen næsten opnået alt ønskeligt i første omgang: skole, kirke, jernbane, bro, telefonstation, apotek, posthus, læge, jordemoder, vandværk, og el-værk. Hertil kom de tidligere industrier: mejeri, slagteri, Hornbechs Fabrikker, bryggeri m.fl. Hadsund led dog stadig under to alvorlige mangler; byens kirke var en annekskirke i Visborg Sogn, og byen var således ikke et selvstændigt sogn, men stadig delt mellem Vive og Visborg Sogne. Det samme gjaldt kommunegrænsen: Byen var stadig delt mellem Vive og Skelund/Visborg Sognekommuner, til stor gerne for den daglige administration af byen. I 1914 blev Hadsund Teknisk Skole etableret, i 1919 indviedes politigården, og mellem 1922 og 23 blev Storegade brostensbelagt. Hadsund fik herefter karakter af en rigtig by. I 1926 blev Hadsund Boldklub oprettet, og i 1937 blev byens fiskerihavn indviet. Jernbanen i Hadsund blev nedlagt den 31. marts 1969  1970-1985 Industribyen I 1970 blev Hadsund et egnscenter efter Kommunalreformen i 1970. Det betød store omvæltninger for mange af de gamle sognekommuner. For Hadsund betød det, at Als Kommune blev sammenlagt med Hadsund Kommune og en lille del af Falslev-Vindblæs Kommune. Den nydannede kommune havde 9.500 indbyggere. I slutningen af 1960'erne var indbyggertallet i Hadsund Kommune begyndt at falde. Forklaringen var, at landområderne affolkedes i takt med, at landbruget blev mekaniseret. Selv om befolkningen i Hadsund voksede, gik det ikke hurtigt nok til at kunne opveje afvandringen af landområderne. I 1960'erne begyndte de første skridt i den industrielle udvikling af Hadsund. I 1970'erne var man i gang med at få byen etableret som industri. Det gjaldt da om af fastholde og etablere industrier. I løbet af de de næste fire år etableredes hele syv virksomheder i Hadsund. Den voksende industri krævede også ordentlige muligheder for transport til og fra Hadsund. Efter jernbanen var blevet nedlagt, havde landevejstrafikken fået en væsentlig større betydning end tidligere; det gjaldt både persontransport med busser og godstransport med lastbiler. De centrale gader i Hadsund var ikke bygget til den tunge trafik. Der gik mere end 13 år efter jernbanernes nedlæggelse, før den ny omfartsvej på det tidligere jernbaneterræn sydøst for byen fra broen og frem til Alsvej lige nordøst for Sindholt kunne indvies 3. december 1982. Men det største problem i mange år havde trods alt været den gamle Hadsundbro fra 1904. Den bød med sin ensporede vej industrien uacceptable transportforhold mod syd. Den 1. maj 1973 vedtog Folketinget et endeligt broprojekt som blev fremlagt i 1972. I 1974 skrev Vejdirektoratet en kontrakt med borgmester Tage Jespersen om anlæggelse af en ny bro. Prisen var 32,4 millioner DKK. Allerede to måneder senere i juli 1974, påbegyndtes byggeriet af den nye bro, som stod færdig i 1976.  Byvåben Hadsunds byvåben blev tegnet af Lind Madsen og tildelt byen i 1937. Byvåbnet forstiller den gamle jernbanebro. De to dele symboliserer de to tidligere kommuner. De fire bølger er symbolet på de fire landsbyer, som lå i Hadsund Kommune, nemlig Skelund, Visborg, Vive og Hadsund. Halvmånen i byvåbenets top symboliserer den nye kommune, og stjernerne er symbolet på levealderen. Den gamle bro med de klassiske buer af stål blev aldrig ændret i byvåbnet.  Geografi Hadsund er belligende i det nordlige Jylland, i den sydøstlige del af Himmerland. Afstanden til Kattegat er 12 km. Byen ligger 45 km syd for Aalborg og 30 km nord for Randers, 25 km øst for Hobro, 60 km nordøst for Viborg, 70 km øst for Skive og 90 km nordvest for Grenaa. Der er 360 km (via. Storebæltsbroen) til København.  Byen Hadsund og området omkring Hadsund har flere lokale stedbetegnelser, se nedenstående afsnit.  Søndergårde Søndergårde ligger i den nordlige del af Hadsund. Bydelen var indtil ca. 1970 et selvstændigt byområde, men den voksede sammen med Hadsund efter bygningen af et industrikvarter og et boligområde i tilknytning til byen. Bydelen består af 446 parceller fordelt på 96 rækkehuse, 11 træhuse og 304 parcelhuse  Hadsund Huse Hadsund Huse ligger i den nordvestlige del af byen ved Sekundærrute 507. Bydelen består af 275 parceller fordelt på 74 rækkehuse, 8 boligblokke på 3 etager og 93 parcelhuse. Hadsund Huse er opstået omkring 1855, som en ny bebyggelse med fire huse på vestsiden af den daværende landevej mod Aalborg. Endelsen -huse afspejler, at der var tale om små husmandsbrug.  Hadsund Syd Hadsund Syd, oprindeligt Sønder Hadsund, ligger umiddelbart syd for Hadsundbroen (ca. 250 m) og har knap 500 indbyggere. Byen er grundlagt ca. 1880. I Hadsund Syd findes Hadsund Syd Station og Færgekroen. Byområdet er vokset op ved det gamle færgested og overfartssted ved Mariager Fjord. Byområdet fungerer i praksis som en bydel til Hadsund. Den 252 m lange Hadsundbro forbinder byerne, hvilket gør afstanden til Hadsund til mere end 200 m; Danmarks Statistik betragter derfor Hadsund Syd som et selvstændigt byområde.  Klima Ligesom i resten af Danmark er foråret i Hadsund forholdsvist tørt og solrigt og typisk med temperaturer mellem 5 °C – 10 °C , men med mulighed for nattefrost og ikke sjældent temperaturer op til 15 °C. Sommerne har i gennemsnit maksimum temperaturer omkring 20 °C og minimumstemperaturer på 12 °C, men sommetider med temperaturer over 25 °C dog sjældent over 30 °C. Efteråret har typisk temperaturer mellem 6 °C – 12 °C og er præget af en del regn. September kan byde på sensommervejr, mens november sommetider byder på snefald. Vinterne har gennemsnitstemperaturer mellem −3 – 2 °C, og sjældent lavere end −10 °C. Nedbøren er typisk skiftende mellem regn, slud og sne.  Natur Hadsund er omgivet af flere skove: I byens udkant ligger Marienhøj Plantage; midt i denne plantage ligger den gyvel- og enebærbevoksede Marienhøj Hede. Længere mod syd ligger den fredede skov Linddalene, der strækker sig langt ind i Hadsund; skoven var oprindeligt en del at herregården Dalsgaards privilegerede jord, men ejes nu af Mariagerfjord Kommune. Midt i byen ligger dyreparken Hadsund Dyrehave, der omfatter en bestand på 21 dådyr, 8 sika og 10 gedern.  Transport Byens offentlige transport varetages af Nordjyllands Trafikselskabs buslinjer (54, 55, 58, 115, 234, 235, 237 og 54N). Linje 888, der kører mellem Aalborg og København, holder én gang dagligt på Busstationen. Hadsund Busterminal blev bygget i 2006 og taget i brug samme år. Busterminalen ligger, hvor den gamle Hadsund Nord Station lå før nedrivningen i 1986. Til busterminalen hører en ventesal med toiletter. Nærmeste jernbanestationer ligger i Arden (19 km), der betjenes med Intercity- og regionaltog, og i Hobro (25 km) og Randers (32 km), der betjenes af lyntog, Intercity- og regionaltog.  Hadsund Fjernvarme Hadsund Fjernvarme ligger i industrikvarteret i det nordlige Hadsund. Anlægget består af Hornbech Centralen på Hornbechsvej midt i Hadsund og forsyner ca. 1.300 installationer. Hedepark Centralen ligger på Gyvelvej i Hadsund og forsyner ca. 180 installationer. Transbjergholt Centralen ligger på Gl. Visborgvej i Hadsund og forsyner ca. 320 installationer. Flisanlægget er den største central og kan dække hele Hadsunds varmebehov uden brug af olie. Siden 2012 har Visborg fået fjernvarme i form af Transbjerholt Centralen.  Fra 2014 får 120 husstande på Hadsund Syd for første gang fjernvarme fra Hadsund Bys Fjernvarme. Projektet er budgetteret hvorfra 3,5  millioner skal bruges til et fjernvarmerør under fjorden.  Hadsund Havn Hadsund Trafikhavn, der ejes af kommunen, er beliggende vest for Hadsundbroen og består af en fragthavn og en trafikhavn. Trafikhavnen er for større skibe og kan anvendes ved udskibning af eksempelvis træ og korn. Havnen blev anlagt i 1860 med en speciel skibsbro til Københavndamperen Ydun. På havnen ligger kontorfællesskabet "Ved Havnen" i de bygninger, der tidligere husede Trip Traps hovedkontor. I havnens østlige del ligger den italienske restaurant Davinci, der er beliggende i byens tidligere biblioteks bygninger.  Hadsund Fiskerihavn ligger øst for Hadsundbroen. Hadsund har også to lystbådehavne.  Uddannelse Mariagerfjord Kommune driver en folkeskole i Hadsund med klasser fra 0. til og med 9. klasse. Skolen har over 700 elever. Der er mulighed for gå i 10. klasse på Mariagerfjord 10. Klassecenter i Hadsund, der underviser i fagene dansk, matematik, engelsk, samfundsfag, fysik og kemi  VUC Himmerland tilbyder undervisning, der kan lede videre til OBU, FVU, AVU og HF. Afdelingen har selvstændig administration. I Hadsund findes også Tech College Mariagerfjord, som er en skole, der siden 1983 har tilbudt erhvervsuddannelser (EUD). Skolen underviser i Bilteknologi, flyteknologi og andre transportmidler. Skolen tilbyder også undervisning i bygge- og anlægsbranchen. Hadsund Produktionsskole startede i 1992. Den er en selvejende institution med ca. 100 elever. Skolen hører under Undervisningsministeriet. Skolen underviser i dansk, regning og matematik. Hadsund Erhvervsklasse underviser i dansk og matematik. Skolen startede i 1990'erne og har ca. 10 elever.  Erhverv På moræneplateauet i byens nordlige del findes byens nordlige og største industrikvarter "Industri Nord" som har flere mellemstore teknologivirksomheder, hvoraf den største er Nilfisk-ALTO som bl.a. fremstiller rengøringsudstyr. Sydøst for den har Beauté Pacifiques egen medicinske hudklinik. Nord for Industri Nord ligger æg- og æggeprodukt-virksomheden DAVA Foods. Øst for byen ligger industrikvarteret "Industri Øst" med flere virksomheder, der omfatter XL-Byg, JYSK og Jem & fix. Havemøbelproducenten Trip Trap blev i 1973 grundlagt af erhvervsmand Ib Møller i Hadsund, men flyttede til Aalborg i 2012. Elbilproducenten Whisper Electronic Car A/S (det senere Hope Motor A/S), der gjorde det første danske forsøg på fremstilling af en elbil, lå i Hadsund. Virksomheden flyttede til Norge sidst i 1980'erne.  Turisme I byen findes både et vandrehjem, og en lille campingplads. 10 kilometer nordøst for Hadsund ligger Øster Hurup, der tilbyder attraktive badestrande, sommerhusområder og campingpladser.  Kultur Hadsund har et omfattende kulturliv med museum, biograf, sportsklubber og årligt tilbagevendende kulturbegivenheder. I forbindelse med Mariagerfjord Festuge er der adskillige kulturbegivenheder i byen, heriblandt koncerter på Torvet.  Attraktioner I byen ligger der to museer Hadsund Egnssamling og Nordjyllands Møllehistorisk Samling. Førstnævnte er et kulturhistorisk egnsmuseum, der blev grundlagt i 1962 og som i dag er indrettet i Rosendalsgården midt i byen. Møllehistorisk Samling, der beskæftiger sig med vind- og vandmøller. Begge museer er en del af Nordjyllands Historiske Museum. Hadsund Dyrehave er en lille zoologisk have, der blev grundlagt i 1983. Den rummer i dag forskellige hjorte og geder. Hadsund KulturCenter har biografen Hadsund Bio 1+2, koncertsal og café. Den rummer også Hadsund Bibliotek, siden kommunesammenlægningen i 2007 har været en del Mariagerfjord Kommunes Biblioteker; det første bibliotek åbnede i 1911. Hadsund Kirke fra 1898, og blev tegnet af arkitekten Claudius August Wiinholt. Et par kilometer øst for Hadsund ligger Havnø Mølle, som er Nordjyllands ældste vindmølle, bygget i 1842. Møllen er fredet, og blev gennemrestaureret i 1990'erne.  Kvindeløb Beaute Pacifique Kvindeløb er et årligt motionsløb på 5.1 km, der foregår i det sydlige Hadsund. Løbet blev afholdt for første gang i 2010. Løbet gik i 2010-2014 med start på Hadsund Havn, og målet var samme sted. Det er det største motionsløb på egnen. i 2013 deltog 1.158 løbere. Løbet foregår i Hadsund og Hadsund Syd. Løbet arrangeres i et samarbejde mellem Beauté Pacifique, Ristorante Davinci og Orienteringsklubben Mariager Fjord OK.  Hadsundløbet Hadsundløbet er et motionsløb, der afholdes den første torsdag i september hvert år i Hadsund med start på Torvet. Løbet blev første gang afholdt i 1991 og kunne således fejre 20 års jubilæum i 2011. Der er tre forskellige ruter, der alle starter på Torvet (henholdsvis 2,8 km, 5,8 km og 9,8 km). Løbet havde i 2012 879 deltagere, hvilket var det løbets største antal deltagere nogensinde.