Som nævnt begyndte arbejdsgiverforeningen under meget beskedne forhold ved i første omgang at leje nogle lokaler hos Murerlauget i Studiestræde 7. I 1899 fik foreningen egne lokaler i Ved Stranden 6. I 1906 udvidede foreningen sit domicil ved at få tre værelser til i Ved Stranden 4. Men der var stadig mangel på plads, så i 1909 besluttede man at bygge sit eget hus. Man vaklede mellem en grund i Niels Brocksgade og hjørnet af Vester Voldgade og Ny Kongensgade, og valget faldt altså på Vester Voldgade. Her lå "Stiftelsen for gamle Haandværksmestre og deres Enker i trange Kaar". Stiftelsen blev købt for 160.000 kr. Huset, der var bygget 1836, blev revet ned, og herved stødte man på stiftelsens grundsten, hvori der lå en sølvplade indgraveret med en beretning om stiftelsens opførelse. Stenen blev brugt igen og forsynet med en ny sølvplade, hvorpå der står: "Maatte Arbejdet i denne Bygning blive til Gavn for Arbejdsgiverne som for Arbejderne ved en sund Udvikling og Regulering af Arbejdsforholdene og derigennem til Gavn for det hele Samfund." Det nye hus blev tegnet af arkitekt Axel Berg. I 1916 købte DA nabogrunden Vester Voldgade 111, hvor der var beværtning i kælderetagen og smedje og høns i gården. I 1929 besluttede man sig for at bygge på 111-grunden. Det gamle hus, der lå her, blev revet ned, og under udgravningen stødte man på bolværker fra den tid, da Kalvebod Strand lå her. Man stødte også på et menneskehoved iført en filthue – måske en svensker, som sammen med kong Karl X Gustav i 1659 prøvede at erobre København. I 1954 købte man Vester Voldgade 109, en fin gammel ejendom fra 1758 (bygget af Uldrich Edinger). I 1974 købte foreningen Ny Vestergade 13, hvor bl.a Grevinde Danner's lejlighed ligger. Hun havde vinterbolig her i 1860'erne. Endelig købte man i 1989 Vester Voldgade 107/Ny Vestergade 15-17. Herved kom grundene i "Carted Nr. 35 og Nr. 38 i Wester Qvarteer" igen på én hånd, som de var på det første skøde i 1671, hvor Christian V gav skøde på grundene 'Carted Nr. 35 og Nr. 38 i Wester Qvarteer' til Robert Colnet. I 1955 købte man Egelund Slot af arveprins Knud. I 1960/61 byggedes kursusejendommen Arresøhøj, i 1970/71 kursusejendommen Bøgehøj og i 1990 kursusejendommen Gl. Vindinge. De sidste 3 bygninger ejes ikke længere af DA. Den 16. september 1986 stod en del af DA's ejendom i København i flammer – det gik ud over den nu mere end 200-årige bygning "Grevinde Danners Palæ". Lykkeligvis blev omfanget af branden ikke så stort, så det fredede hus kunne i 1988 fuldt ud genindtages – herunder lejligheden på 1. sal, som har været beboet af grevinde Danner.  DA og pressen I 1900 lancerede Arbejdsgiverforeningen bladet "Arbejdsgiveren". Det første nummer udkom på Arbejdsgiverforeningens stiftelsesdag lørdag 19. maj 1900. Det sidste nummer af bladet udkom den 31. maj 1994. Bladet modtog i 1965 og 1988 Anders Bording-prisen fra Dansk Fagpresse. I 1988 fik bladet denne pris for at have gennemført en stærk redaktionel fornyelse. I dag udgiver DA nyhedsbrevet Agenda. Agendas mål er at styrke den arbejdsmarkedspolitiske debat i Danmark ved hjælp af analyse og journalistik. Nyhedsbrevet redigeres efter journalistiske principper. Agenda har eksisteret siden 1994 og har i alle årene været et af de oftest citerede nyhedsbreve i Danmark. Agenda henvender sig til journalister, politikere, embedsmænd, arbejdsmarkedsforskere og andre interessenter i den arbejdsmarkedspolitiske debat. Agenda udkom tidligere i en trykt version hver anden torsdag. I dag findes den udelukkende i en netversion på www.agenda.dk. Fra 1936 til 1961 udgav DA og Industrirådet dagbladet Dagens Nyheder – tidligere Nationaltidende. Idet DA og Industrirådet ikke længere ville dække det hastigt voksende underskud, besluttedes det at stoppe avisen. Avisen udkom sidste gang 3. september 1961. På de indre linjer har DA igennem årene haft forskellige interne personaleblade, bl.a. Nyt i da', MeDArbejderbladet, UpDAte og senest DA i dag.  Firma/organisationer som DA har været med til at grundlægge I 1899, nærmere bestemt 15. januar, stiftedes Arbejdsgivernes Ulykkesforsikring. Dette er senere fusioneret flere gange og er i dag blevet til Topdanmark. Selskabet første direktør var Axel Nielsen 1899 – 1914. DA var således med til at grundlægge foreløberen for Topdanmark. Den 23. marts 1917 kunne man læse følgende i dagspressen: "Paa et Torsdag den 22. Marts af den af Grosserer-Societetets Komité, Arbejdsgiverforeningen, Industriraadet og Engageringskontoret for Handel og Industri nedsatte Fælleskomité afholdt Møde besluttedes det at søge dannet en Pensionsforsikringsanstalt for Privatfunktionærer. Det vedtoges snarest at indbyde en Kreds af Mænd, repræsenterende de ovennævnte og andre beslægtede intereserede Erhverv, til et Møde, paa hvilket det er Hensigten at tage Beslutning om Selskabets Dannelse og det videre fornødne med Hensyn til Tegning af Aktiekapital." Dette var opstarten til dannelsen af Pensionsforsikringsanstalt for Privatfunktionærer, det vi dag kender som PFA. Den konstituerende generalforsamling fandt sted den 2. juli 1917 i forsamlingssalen på Børsen. Endnu en gang var DA med til at grundlægge et firma der er kendt den dag i dag. Da FIH Finansieringsinstituttet for Industri og Håndværk blev stiftet i 1958 var det igen med DA som en af medstifterne. Som der står i FIH's 20 års jubilæumsskrift (1958 – 1978)"Til stede ved stiftelsen var næsten hele toppen af den danske penge- og finansverden tilligemed en række førende personer fra forsikringsselskaberne og industriens organisationer, først og fremmest fra Industrirådet og Dansk Arbejdsgiverforening". Fra 1958 til 1978 var Svend Heineke næstformand for FIH.