Kommunen opførte i 1899 en kommunebygning til administrationen i Åstræde på hjørnet at Lyngby Kirkestrædet ved Lyngby Kirke.  Omkring dette tidspunkt var sognerådsformanden den konservative Emil Piper. En anden af datidens kendte sognerådsmedlemmer var kredslæge Johan Lemche. I 1906 blev kommunen delt i to sogne: Lyngby Sogn og Taarbæk Sogn. Indtil 1909 hed kommunen "Lyngby Sogneråd", men da Taarbæk ønskede at løsrive sig, blev navnet ændret til Lyngby-Taarbæk. Årene forinde i 1907 havde sognerådet besluttet at bygge en ny dyr skole ved Lyngby, Engelsborgskolen, til erstatning for en forholdsvis ny skole i Bondebyen. Taarbæk havde en gammel forfalden skole og store skatteindtægter fra rige ejere af Taarbæk's landsteder. Konflikten om skolerne var anledning til Taarbæks ønske om udskillelse, og navneændringen var et forsøg på at gøre det sværere for Taarbæk at løsrive sig. Efter navneændring fik Taarbæk en ny skole som blev taget i brug i 1914. Kommunen havde da 8760 indbyggere, heraf 4852 i Lyngby og næsten 1200 i Taarbæk. I 1941 fik kommunen ny administrationsbygning med indvielse af den buede bygning på Lyngby Torv og der blev indrettet ældreboliger i den gamle bygning i Aastræde. Mellem 1950 og 1954 var Cavlingprisvinderen og den senere boligminister, Aage Hastrup, medlem af kommunalbestyrelsen for Det Konservative Folkeparti. I forbindelse med Kommunalreformen i 2007 forblev kommunen selvstændig.  Institutioner Lyngby-Taarbæk kommune er inddelt i 9 skoledistrikter: Engelsborgskolen, Fuglsanggårdskolen, Hummeltofteskolen, Kongevejens Skole, Lindegårdsskolen, Lundtofte Skole, Trongårdsskolen, Taarbæk Skole og Virum Skole. I 2013 lå otte af Lyngbys skoler i den bedre halvdel i liste over danske skolers undervisningseffekter. Flere privatskoler ligger i kommunen: Billums Skole ligger ved Buddingevej og har 134 elever i klasser fra 0. til 10;Lyngby Private Skole, der ligger centralt i Lyngby mellem Jernbanevej og Lyngby Hovedgade, har cirka 450 elever. På Toftebæksvej ligger Sankt Knud Lavard skole, der er en af de 22 katolske privatskoler i Danmark. Den tilbyder undervisning fra børnehaveklasse til 9. klasse, og forældrene kan vælge at lade deres barn følge katolsk eller protestantisk undervisning. I voksne og ældreområdet er Lyngby-Taarbæk Kommune delt op i seks administrative område der hver har et områdecenter: Virumgård, Solgården, Bredebo, Lyngby Møllebo på Lyngby Hovedgade, Baunehøj, Lystoftebakken. Foruden disse områdecentre finde Demenscenter Borrebakken på Caroline Amalie Vej, Træningsenheden på Bauneporten og Lokalcenter Lykkens Gave på Fuglevadsvej. I 2011 var plejen hos Områdecenter Virumgård planlagt til at komme i udbud. Centret er det største i kommune med 114 boliger foruden 78 tilknyttede boliger. Kommunen er blandt støtterne til det rytmiske spillested Templet der ligger ved Lyngby Station. Kommune har betalt 7,5 millioner årligt for leje af Lyngby Kulturhus på Klampenborgvej. Kulturhuset benyttes til musik- og teaterforestillinger og foredrag.  Politik Kommunen er usædvanlig da den i 60 år havde et samarbejde mellem Det Konservative Folkeparti og Socialdemokratiet, den såkaldte Lyngby-model som begyndte da den konservative Paul Fenneberg overtog borgmesterposten i 1950. Efter kommunalvalget i 2009 blev dette samarbejde brudt. Fra 2010 hedder borgmesteren Søren P. Rasmussen fra Venstre. Der er 21 medlemmer af kommunalbestyrelsen, og der er nedsat i alt 7 stående udvalg: Byplanudvalget, Børne- og Ungdomsudvalget, Kultur- og Fritidsudvalget, Social- og Sundhedsudvalget, Teknik- og Miljøudvalget, Udviklings- og Strategiudvalget og Økonomiudvalget.  Kommunalbestyrelsen 2014–2017 I efteråret 2013 vedtog kommunalbestyrelsen at deres arbejde skulle digitaliseres med virkning fra 2014, hvor papir bliver afskaffet og medlemmerne ville få iPad eller computer. Ved Kommunalvalget tirsdag den 19. november 2013 opstillede de seks allerede repræsenterede partier, det vil sige, Socialdemokratiet, Det Konservative Folkeparti, Dansk Folkeparti, Venstre, Socialistisk Folkeparti.  Derudover opstillede partiet "De lokale i Lyngby-Taarbæk" (D), Liberal Alliance (I), Lyngby-Taarbæks Liberale Liste (H), Enhedslisten (Ø) og Lokallisten med Elisabeth Stage. Partierne gik sammen i fire valgforbund: Socialdemokratiet med De lokale i Lyngby-Taarbæk; De Konservative med Liberal Alliance; Venstre med den Liberale liste og Dansk Folkeparti; og Socialistisk Folkeparti med Enhedslisten. Alle partier opstillede sideordnet, med undtagelse af Dansk Folkeparti og Enhedslisten der havde partiliste. Den tidligere konservative borgmester opstillede ikke. I stedet fremførte De Konservative Sofia Osmani som borgmesterkandidat. For Venstre opstillede foruden borgmester Søren P. Rasmussen blandt andre Jakob Engel-Schmidt og Jørn Moos. Blandt andre kandidater var SF's tidligere Folketingsmedlem Hanne Agersnap. 41.819 af kommunens borgere var stemmeberettigede og 30.947 valgte at stemme ved et af de 10 afstemningsområder. Stemmeprocenten blev opgivet til 74. Ved valget gik SF betydeligt tilbage og mistede et godt stykke over halvdelen af deres stemmer i forhold kommunalvalget i 2009. Det Konservative Folkeparti gik frem, mens Venstre gik tilbage. Den konservative spidskandidat Sofia Osmani satte sig på borgmesterposten,  mens den socialdemokratiske Simon Pihl Sørensen blev første viceborgmester og SF's Morten Normann Jørgensen anden viceborgmester. I 2016 fraflyttede Jørgensen kommunen hvilket betød at Hanne Agersnap overtog posten.  Økonomi Kommunen budgetterede med 3,7 milliarder kroner for 2013. Det største område var på 1,6 milliarder kroner til social- og sundhedsvæsen, hvor tilbud til ældre og handicappede lå på 567 millioner kroner. Det var det største delområde efterfulgt at 270 millioner kroner til dagtilbud til børn og unge. Det næststørste område var undervisning og kultur på 641 millioner kroner. I det område lå en udgift til Folkeskolen med mere på 535 millioner kroner, mens for eksempel udgiften til folkebiblioteker lå på 35 millioner kroner.  Idræt og sport I år 2013 anvendte Lyngby-Taarbæk Kommune kr. 1.410.000 på idræts- og sportsområdet, hvilket placerer kommunen på en 4. plads på listen over udgifter pr. indbygger til idræt og sport. Analyse fra Dansk Idræts Forbund kunne imidlertid påvise, at der trods denne investering ikke er tilfredshed blandt de lokale idrætsforeninger i Lyngby-Taarbæk Kommune. Denne utilfredshed stod slet ikke i forhold til de økonomiske investeringer, Lyngby-Taarbæk Kommune lå således på en 69. plads ud af 93 kommuner på listen over de mest idrætsvenlige kommuner. Denne omfattende undersøgelse indbefattede en undersøgelse af de lokale foreningers samarbejde med kommunen, mulighed for faciliteter, etc. Resultatet af tilfredshedundersøgelsen fik flere lokalaviser til at offentliggøre disse kendsgerninger, herunder Det Grønne Område,Lokalavisen (Politikens Lokal Avis) og Furesø Avis. Til de samme lokalaviser udtalte den nu afdøde formand for Fællesrepræsentationen for Idrætsforeninger i Lyngby Taarbæk Kommune (FIL), Henning Dahlfelt, at han har forståelse for utilfredsheden og oplyser, at pengeforbruget kan tilskrives de store udgifter til et enkelt projekt omkring Lyngby Stadion.