Qatar-krisen var en diplomatisk krise mellem Qatar på den ene side og Saudi Arabien, Egypten, Forenede Arabiske Emirater, Bahrain, Yemen, Libyen og Maldiverne på den anden side. Krisen startede 5. juni 2017.  Baggrund Det startede med, at Saudi Arabien afbrød de diplomatiske forbindelser til Qatar, for at beskytte sig mod "terrorisme og ekstremisme". De lukkede derudover grænsen til Qatar med samme begrundelse. Efterfølgende fulgte Egypten trop, fordi de var utilfredse med Qatars påståede støtte til Det Muslimske Broderskab (som Egypten betragter som en terrororganisation), Hamas og Hizbollah, der alle er Irans allierede. Forenede Arabiske Emirater og Bahrain kom med samme melding. Til sidst kom Yemen med i gruppen af utilfredse lande. Ifølge Lars Erslev Andersen handlede krisen også om, at Saudi Arabien ønsker, at få Qatar med i alliancen mod Iran. Ifølge CNN skyldtes krisen to aftaler, der blev underskrevet henholdsvis 23. november 2013 og 16. november 2014. Den første aftale (Riyad-aftalen) havde deltagelse af Saudi Arabien, Kuwait og Qatar. Aftalen siger blandt andet, at man ikke må støtte Det Muslimske Broderskab (hvilket Qatar påstås at støtte). Det fremgår også, at man ikke må støtte såkaldt "fjendtlige medier" - her sigtes mod Al Jazeera, der finansieres af Qatar. Den anden aftale (kaldet tophemmelig) havde udover de førnævnte også deltagelse af Bahrain, Abu Dhabi og Forenede Arabiske Emirater. I denne aftale nævnes Al Jazeera direkte. Qatar blev 23. juni 2017 via Kuwait (som agerer mægler i krisen) mødt af tretten krav, som Qatar havde ti dage til at opfylde Det krævedes blandt andet, at de lukkede Al Jazeera, begrænsede forbindelserne med Iran (der er Saudi Arabiens ærkefjende) og lukkede en tyrkisk militærbase. De skulle også betale erstatninger og indstille støtten til udenlandske oppositionsgrupper. Qatar afviste at bøje sig for kravene. I begyndelsen af juli blev fristen forlænget med to døgn. Senere på måneden blev kravet omformuleret til seks principper om at bekæmpe terrorisme og ekstremisme og stoppe provokationer. Qatar afviste at acceptere krav, der truer deres suverænitet eller folkeretten.  Internationale reaktioner Krisen fik USA's udenrigsminister Rex Tillerson til at appellere til de deltagende lande om at ophæve blokaden, da det går ud over indsatsen mod Islamisk Stat, eftersom USA's største militærbase i Mellemøsten er placeret i Qatar. Ruslands præsident Vladimir Putin opfordrer de stridende parter til forsøge med diplomati. Den franske præsident, Emmanuel Macron, opfordrede alle parter til at bevare roen, men den tyske udenrigsminister Sigmar Gabriel anklagede USA's præsident Donald Trump (der ensidigt støtter Saudu Arabien) for at øge konflikten i Mellemøsten og advarede desuden mod at isolere Qatar. Den tyrkiske præsident Recep Tayyip Erdogan støttede derimod ensidigt Qatar.