Værket var planlagt til at udkomme med 4 hæfter om året, hver med billede og beskrivelse af tre herregårde. Fire hæfter regnes som et bind. I årene 1844-56 udkom der kun 8 bind, mens årene 1857-68 holdt planen og frembragte 12 bind. Et registerbind afsluttede værket i 1870. Hele værket udkom hos landets mest betydende forlag, C.A. Reitzel. De 240 herregårde svarer til omkring halvdelen af herregårdene i det egentlige kongerige. Fra Slesvig var kun en enkelt herregård med, og fra Holsten slet ingen. Ved udvælgelsen er der tilsyneladende lagt vægt på en jævn repræsentation af alle landsdele i kongeriget, men ellers er det uklart, hvilke kriterier, der har været anvendt.  Beskrivelser Becker og Secher var begge historikere, som arbejdede i Gehejmearkivet. Becker skrev de første 8 bind i tiden 1844-56, mens Secher skrev de resterende 12 og registerbindet. Begge forfattere formåede at fremskaffe en stor mængde oplysninger om herregårdene, især om ejerne gennem tiden. Derimod mangler der stort set altid oplysninger om bygningernes arkitekter.  Senere betydning Da mange af de afbildede herregårde er blevet ombygget eller endda nedrevet siden udgivelsen, er billederne i dag en meget vigtig historisk kilde. Becker og Sechers mange oplysninger i beskrivelserne er blevet indarbejdet i senere værker om herregårdene. Selv om teksten stadig er af værdi som samtidskilde, giver de nye værker en mere jævn og dækkende beskrivelse. I 1976 udkom Prospekter af danske herregårde, som genoptrykte litografierne fra originaludgaven med en ny tekst af Flemming Jerk og Barbara Marcus-Møller, samt forord af Palle Lauring. I 2003 blev en del af originaltegningerne trykt i Danske Herregårde og Amerika.