Variable i matematik er nyttige fordi de gør det muligt at lave instruktioner på en generel måde. For eksempel kan man lave en matematisk definition for at finde den dobbelte værdi af et hvilket som helst tal: dobbelt(x) = x + x. Alt der nu er behov for er at erstatte x med et vilkårligt tal, for eksempel dobbelt(10) = 10 + 10 = 20. Her bruges variablen x til at repræsentere at et hvilket som helst tal kan indsættes. En vigtig antagelse gøres idet alle x'er har samme værdi.  Styrevariable og systemvariable I teknisk sprog omtales ofte styrevariable og systemvariable. F.eks. vil en lejligheds temperatur være en systemvariabel som man kan reguleres ved at skrue op for tilførslen af varmen. En styrevariabel kunne i denne sammenhæng være en indstilling af en varmeradiator.  Et andet eksempel kunne være en bil, hvor en systemvariabel kunne være bilens hastighed og en styrevariabel kunne være gaspedalens position – ønsker man i denne sammenhæng at implementere en cruise control i bilen, skal man altså designe et reguleringssystem der forsøger (via gaspedalen = styrevariablen) at opretholde en hastighed (systemvariabel eller tilstandsvariabel).  Variable i datalogi Inden for programmering benyttes variable nogenlunde synonymt med den matematiske betydning selvom de datalogiske designovervejelser i nogle tilfælde adskiller sig fra den matematiske brug. I de fleste programmeringssprog benyttes alfanumeriske tekststrenge som variabelnavne der peger på værdier i computerens hukommelse, hvor man som regel holder sig til variable med enkelte tegn (x, y, z eller eksempelvis bogstaver fra det græske alfabet).  Variables omfang En variabels omfang beskriver hvor i et programs kildekode at variablen må bruges mens en variabels levetid beskriver hvornår i et programs udførelse at variablen har en værdi. En variabels omfang påvirker dens levetid.