Nord Stream er to parallelle naturgasledninger på 1.224 km, der går fra Vyborg i det nordvestlige Rusland gennem Østersøen til Lubmin i Tyskland og passerer dermed fem landes territorialfarvand, nemlig russisk, finsk, svensk, dansk og tysk. Den første ledning blev åbnet 8. november 2011, den anden åbnede 8. oktober 2012.I forbindelse med tilladelsen fra Danmark takkede den daværende russiske premierminister Vladimir Putin personligt statsminister Lars Løkke Rasmussen under statsministerens besøg i Moskva. Putin fortalte eksplicit, at tilladsen havde givet Danmark og Rusland et bedre forhold. I forbindelse med planerne om etableringen af en Nord Stream 2 har Danmark dog været mere tøvende.  Selskaber Gazprom er hovedaktionær i aktieselskabet NordStream, som blev oprettet i 2005. Gerhard Schröder er bestyrelsesformand i dette selskab, samt fra 2017 ligeledes i aktieselskabet NordStream2.  Rute Nord Stream transporterer naturgas fra naturgasfeltet Yuzhno-Russkoye, der kan producere 25 mia. m³ om året , i Sibirien til Europa udenom Østeuropa. Dermed kan russisk gas for første gang komme til Europa udenom Ukraine. Gassen hentes op fra ca. 1.000 meters dybde under permafrosten og transporteres herefter de 2.500 km over land til Vyborg, hvor det komprimeres til 220 bar, som dog falder til ca. det halve, når gasledningen efter ti dages transport går på land i Tyskland. Herefter fordeles gassen i to retninger: Dels en ledning, der går 470 km mod syd og en, der går 440 km mod vest. Under Østersøen ligger ledningerne i en gennemsnitsdybde på 80 meter, men når ned på 210 meter øst for Gotland i Sverige, hvilket er ca. halvvejs på ruten. Når gasledningen Baltic Pipe (der kommer til at gå igennem Danmark mellem Nordsøen og Polen) engang er færdigbygget, kommer denne til at krydse Nord Stream et sted i Østersøen mellem Bornholm og Rügen.  Kapacitet Når begge rørledninger er klar til brug, kan de distribuere 55 mia. m³ naturgas pr. år, hvilket svarer til ca. en tiendedel af Europas forbrug.  Konstruktion I alt er der brugt 2,15 mio. tons stål, der visse steder har en tykkelse på op til 41 mm. De er beklædt med 4 mm plastik, for at stålet ikke skal ruste, og ca. 10 cm beton. Indeni er der et lag epoxyharpiks, der mindsker modstanden. De i alt 200.000 sammensatte gasrør har hver en længde på 12 meter og en diameter på 1,15 meter og vejer i alt 23 ton stykket. Hele gasledningen koster 7,4 mia. euro, hvilket gør den blandt historiens største investeringer i infrastruktur. Bortset fra enkelte steder, hvor den er gravet ned i en rende, ligger den direkte på bunden af Østersøen.  Fremtidsplaner Gazprom har siden 2012 undersøgt mulighederne for at udvide projektet med en tredje og fjerde gasledning, der vil kunne udvide kapaciteten til 110 mia m³. 3. april 2017 modtog Energistyrelsen om ansøgning om tilladelse til at udvide med Nord Stream 2 gennem dansk farvand (ved Bornholm), men siden de første rørledninger blev lagt, har Europas forhold til Rusland ændret sig, så det frygtes, at Rusland vil kunne finde på at lukke for gasledningerne gennem Østeuropa. Danske politikere foretrækker at have en fælles EU-linje på dette område og EU-kommisionen har tilbudt de berørte medlemslande at forhandle på deres vegne. Den danske regering har anmodet EU om at involvere sig, i det internationale regler mere eller mindre forhindrer Danmark i at gå enegang. Rørledningen skal også passere både tysk og svensk farvand. Svenske myndigheder er begyndt at behandle ansøgningen. Ifølge FN's Havretskommission bestemmer en kyststat selv over de først tolv sømil fra kysten (det kaldes for statens søterritorium), men det kan ikke forhindre projektet, da de bare kan lægge rørledningerne længere væk fra landets 12-sømilegrænse. Slovakiet, Tjekkiet, Ungarn, Rumænien, Estland, Letland, Litauen og Grækenland bad i 2015 EU om hjælp til at forhindre etableringen er Nord Stream 2, mens Danmark og Sverige senere bad EU om hjælp til at foretage en fælles EU-beslutning. Kommissionen har ikke kunnet finde nogle regler, de kunne bruge, for at forhindre gasledningen, men bad om et mandat til at forhandle med Rusland, så rørledningen ikke etableres under et "retsligt tomrum".