Republikken Artsakh,  (tidligere (til 2017) Republikken Nagorno-Karabakh), er de facto en uafhængig republik beliggende i regionen Nagorno-Karabakh i Sydkaukasus. Republikken kontrollerer det meste af det tidligere Nagorno-Karabakh Autonome Oblasts territorium og flere af Aserbajdsjans distrikter nær Aserbajdsjans grænse med Armenien mod vest og Iran mod syd.  Regionen Nagorno-Karabakh, der er domineret af armeniere, blev omdiskuteret mellem Armenien og Aserbajdsjan, da begge lande fik deres uafhængighed fra det Russiske Kejserrige i 1918. Efter at Sovjetunionen fik kontrol over området, skabtes i 1923 Nagorno-Karabakh Autonome Oblast (NKAO) i Aserbajdsjanske SSR. I Sovjetunionens sidste år genopstod regionen som et stridspunkt mellem Armenien og Aserbajdsjan, hvilket kulminerede i en stor etnisk konflikt og slutteligt i Nagorno-Karabakh-krigen, som blev udkæmpet fra 1991 til 1994. Den 10. december 1991, da Sovjetunionen blev opløst, blev der afholdt en folkeafstemning i NKAO og naboregionen Shahumian, hvilket resulterede i en uafhængighedserklæring fra Aserbajdsjan som Republikken Nagorno-Karabakh. Landet er stadig ikke anerkendt af noget FN-medlemsland inklusiv Armenien. Kun Transnistrien, Sydossetien og Abkhasien (ingen af dem er FN-medlemslande) anerkender landet.  Siden våbenhvilen i 1994 har det meste af Nagorno-Karabakh og flere omkringliggende regioner i Aserbajdsjan været under delt kontrol af armenske og nagorno-karabakhske tropper. Repræsentanter fra Armenien og Aserbajdsjans regeringer har siden da holdt fredsforhandlinger, som er styret af Minskgruppen.