I Gryet (fra oldnorsk Griut - "stengruppe") er et lille skovområde, på Bornholm, hvor der er en samling af bautastene. Den ligger på Bjergegårdsvejen, nord for Rønnevej i Bodilsker, 4 km vest for Nexø. Det ligger tæt ved Louisenlund i Østermarie, og er den største samling bautastene i Danmark.  Historie 67 af den oprindelige 100 bautasten, der er placeret i denne skov, er hvad der er tilbage. Stenene blev allerede i jernalderen omkring år 1000 f.Kr brugt som gravmarkeringer, dog hovedsagelig mellem 400 og 900 e.Kr., dvs. Vikingetiden. Sammenlignet med de op til 5-meter-høje eksemplarer der findes på andre steder i Skandinavien, er bautastenene, der findes her, af en lavere højde. Det vides ikke, om skoven blev anvendt som en kirkegård mens skoven eksisterede, eller at skoven opståede senere. Måden hvordan stenene er placeret tyder på en familie- og/eller landsbygraver. De forskellige konfigurationer af gravmarkene i de omkringliggende områder, viser at gravene blev brugt fra generation til generation. Ved nylagte grave respekterede man tilsyneladende gravmærket af det gamle grave, som beholdt deres oprindelige opstilling. I arkæologiske undersøgelser i 2011 blev endnu en gravmark opdaget, som blev alvorligt beskadiget ved brug af moderne landbrugsmetoder. I en grav, fandt man resterne af en person med en knogle-udformet kam som gravgave. Bisættelsen dateres til omkring 375 til 550 e.Kr. En anden grav dateres fra omkring 750 til 900 e.Kr. Denne måde at begrave de døde på fortsatte i mange århundreder. Sydvest for Gryet-områder findes en række af kampesten, hvis betydning er ukendt, samt en del gravhøje. I skovens område blev der fundet spor af bebyggelser fra samme periode. Desuden blev der opdaget to historiske veje der førte gennem skoven, hvis alder ikke kunne dateres. Den bautamark ligger ved Øle Å, den længste og mest vandrigeste flod på Bornholm. Uden en redningsaktion i 1870, ville mange, hvis ikke alle, bautastenene i Gryet ikke længere eksistere. Emil Vedel, amtmand på Bornholm, var interesseret i arkæologi og har udført forskning i Bornholms historie. Vedel så, at bautasten blev ødelagt, og brugt som materiale til vejbygning. Han garanterede grundejerne personligt, at de ville blive kompenseret for vedligeholdelse. I 1875 blev Gryet og dermed også de resterende Bautastenen, under beskyttelse. Bautastenen tjente til at markere gravsteder, normalt efter ligbrænding. De tjente dog også som mindesmærker for de døde (et gravtegn eller Kenotaf). I nærheden er 3 Vandreblokke: den såkaldte". Døvrestenen, Svenskestenen og Troldestenen.