I fortifikationens udvikling her i landet har han næppe sat varige spor; som kommandant var han, uagtet han ikke kom til at tage direkte del i krigsbegivenhederne, gentagende i nær berøring med disse. Han var således i en ret vanskelig stilling, da en engelsk-hollandsk flåde i juli 1700 løb ind i sundet for at forene sig med den svenske mod den danske flåde, uden at sømagterne officielt havde krig med Danmark, von der Pfordten kunne derfor kun bruge sine kanoner til salut, og mod den svenske hær, der med Karl XII få uger efter gik i land et par mil syd for Kronborg, fik han heller ikke løsnet et skud. Noget lignende var tilfældet 10 år senere under felttoget i Skåne. Den anstrængte virksomhed, som von der Pfordten, der var begyndt at skrante, nu udfoldede for at sætte fæstningen i forsvarsstand og sikre forbindelsen med Helsingborg, var vistnok årsagen til hans død i maj 1710.  Privat Som så mange andre af Frederik IV's højere officerer viste han måske ikke synderlig selvstændighed og selvtillid, men han var en tro og pålidelig soldat. Det hus i Helsingør, som kongen havde foræret ham, lod han efter slaget 10. marts indrette til lazaret. von der Pfordten havde i 1683 ægtet Sophie Wissing (født omtrent 1657, død 1715, begravet 28. maj), datter af købmand i København Jens Jensen Wissing. Datteren Else Sophie ægtede Edvard Hammond, død 1711 som stiftamtmand i Bergen.