Landbefolkningen spiste tre store måltider; davre, middag og nadver. De største måltider var davre og middagsmad. Der skulle man nemlig bruge energi til det hårde fysiske arbejde, som blev lavet om dagen. Ind imellem de store måltider kom der mellemmåltiderne. De bestod oftest bare af en skive brød med lidt fedt, ost eller honning på.  Davre – morgenmad Davre blev ofte allerede spist omkring kl. 6 om morgenen. Der havde tjenestepigerne allerede været oppe og malke første gang. Davren bestod af øllebrød, som man nogle steder fik lidt flæsk til, og i egne tæt på havet fik man en sild. Det blev skyllet ned med øl.  Middag – frokost Middagsmaden blev serveret kl. 12. I de fleste egne spiste man 2 retter – søbemad og sulemad. Søbemaden var grød, vælling eller en suppe. Sulemaden var flæsk eller kød kogt fra suppen, vællingen eller grøden. Fisk og endda frisk kød kunne man også få, hvis det var slagtetid.  Nadver – aftensmad Nadver spiste man, når dagens arbejde var forbi. Her fik man grød. Hvis den var kold, hældte man varm mælk over. Det blev skyllet ned med øl.