Klasselotteriet er Danmarks ældste lotteri og en af landets ældste virksomheder. Klasselotteriets historie går tilbage til den 29. juni 1753, hvor lotteriet blev grundlagt af kong Frederik 5. Spil og lotterier var dengang en populær kilde til underholdning for folket - både i Danmark og udlandet, særligt i Paris. Derfor lagde den unge kong Frederik 5., mod betaling af en årlig afgift til fattigvæsenet, lotterispillet i faste rammer med en bevilling til Det Kongelige Opfostringshus. Herved afløste Klasselotteriet en række smålotterier, som regeringen havde oprettet siden 1719, og i sommeren 1753 var Det Kongelige Kjøbenhavnske Klasselotteri en realitet. Den 25. februar 1754 fandt lotteriets første trækning sted på Charlottenborg på Kgs. Nytorv. Her var trækningerne i en lang årrække en velbesøgt begivhed for befolkningen. Kort tid efter blev magthaverne i Danmark opmærksomme på, at det var vigtigt, trods lotteri-tilladelsen, at holde spilledjævlen på afstand hos folket. Derfor blev hasardspil i Danmark således forbudt i selvsamme år og i en lang periode herefter. I 1771 fratog Struensee da Det Kongelige Opfostringshus priviligie til at drive lotteri, og lotteriet overgik herved til statslig eje. Med statens officielle godkendelse og beskyttelse overlevede lotteriet dog både forbud og senere enevældens tid.  1992: Klasselotteriet bliver et aktieselskab I 1990'erne gennemgik Klasselotteriet en større modernisering af lotteriet, som det kendes i dag. Således blev Klasselotteriet i 1992 omdannet til et aktieselskab, hvor staten udbyder lotteri og ejer 100% af aktierne.  1999-2000: Første elektroniske trækning Med moderniseringen af lotteriet fulgte også digitaliseringen. Frem til 1995 foregik trækningerne i Klasselotteriet manuelt og blev udført pr. håndkraft. Således blev samtlige numre og gevinstlodder i lotteriet håndtrillet af lotteriets medarbejdere. Til hvert nyt lotteri blev trillet et helt nyt sæt med det samlede antal lodder og gevinster, der var i det pågældende lotteri. I april 2000 med trækning nummer 383 overgik trækninger til at blive elektroniske. Den første version af et elektronisk trækningsprogram var blevet udviklet i samarbejde med DTU i løbet af 1999. Siden da er trækninger foregået elektronisk.  Indflydelse I perioden efter 1771 blev lotteriet en væsentlig institution i det danske samfund, da det for nogle arbejdere og bønder ansås, som en kilde til håb og drømme.  H.C. Andersen Den verdensberømte forfatter H.C. Andersen var kendt af både venner og bekendte, som en spillefugl. Gennem livet fortalte han hyppigt om drømmen på den store gevinst, og ifølge breve fra sine udlandsrejser, forhørte han sig ofte om sine lodder mens han ivrigt fulgte lotteriets trækninger på afstand. Den 15. november 1873 blev drømmen til virkelighed, da forfatterens lod nummer 41.214 blev udtrukket og udløste en gevinst på 500 rigsdaler.  FLSmidth I 1881 startede håndværker og maskinkonstruktør Frederik Læssøe Smidth sin egen virksomhed. I begyndelsen var det sparsomt med forhåndsordrer for virksomheden, men en gevinst på 2.000 kroner i lotteriet fordoblede virkomhedens egenkapital og gav den unge håndværker mulighed for at tage på forretningsrejser i udlandet. Frederik rejste derfor til Østrig, Ungarn og Tyskland, og med sig hjem havde han den første ordre. I dag er Frederik Læssøe Smidths virksomhed kendt under navnet FLSmidth, en verdensomspændende cementkoncern med ca. 13.000 ansatte.  Danske Bank En gevinst i 1871 til den københavnske vekselerer G.A. Gedalia spillede angiveligt en rolle i tilblivelsen af Danske Bank. Med gevinsten førte Gedalia sin mangeårige drøm om at starte en storbank ud i livet, og herved blev Den Danske Landmandsbank en realitet. Den farverige og kontroversielle Gedalia, som af mange ansås for at være en svær person at omgås, forlod dog kort tid efter sit eget projekt i vrede. Banken levede videre, gennemgik sidenhen flere navneskifte og fusioner og er i dag kendt under navnet Danske Bank.  Klasselotteriet i litteraturen Indenfor litteraturen var Klasselotteriet også et benyttet virkemiddel. I romanen Livsens Ondskab skrevet af Gustav Wied vinder bogens hovedperson Thummelumsen en gevinst i Klasselotteriet, som gør at han kan opfylde sin drøm om den "den fædrene gård". I Sparekassen, et teaterstykke fra 1836 af Henrik Hertz, beskriver stykket en klasselotteriforhandler ved navn Madam Rust. Klasselotteriet bruges også som rekvisit i Martin Andersen Nexøs "Lotterisvensken" fra slutningen af 1800-tallet, en novelle hvor en alkoholiseret og fattig stenhugger bytter sin lodseddel væk for alkohol, lige før en stor gevinst udtrækkes på lodsedlen.  Spillere Medio 2017 spiller op mod 350.000 danskere med i Klasselotteriet.  Trækning Klasselotteriets trækningssystem bygger på en generator af tilfældige tal - også kaldet en tandhjulsgenerator. I en trækning indgår 48 cifre fra 0-9, som udtrækkes af Notarius Publicus. Efter hver enkelt trækning forsegles de udtrukne cifre og overdrages til Spillemyndigheden, som herefter gennemfører statistiske tests og langtidsanalyser af alle trækningsresultater. Frem til 1993 benyttede Varelotteriet og Landbrugslotteriet Klasselotteriets trækningslister, men da Klasselotteriet fik flere lodsedler, valgte de to mindre lotterier at oprette egne trækningslister.  Kontrol Det er Spillemyndigheden, en selvstændig styrelse under Skatteministeriets koncern, som varetager kontrollen af Det Danske Klasselotteri A/S. Foruden Klasselotteriet varetager Spillemyndigheden også kontrol og overvågning af spillemarkedet i Danmark.  Lancering af nyt lotteri I 2016 annoncerede Klasselotteriet for første gang i 260 år, at virksomheden ville lancere et nyt lotteri. I det nye lotteri kaldet Nabolotteriet, tages udgangspunkt i en teknologi, hvor en spiller kan spille med på sin adresse. Nabolotteriets første trækning fandt sted den 7. maj 2017.