De fire spillere starter med at blande alle brikkerne med bagsiden opad (det giver en larmende lyd som kinesere kalder spurvenes kvidren og associerer med spillets navn (folkeetymologi)). Så opbygges en kvadratisk mur af brikkerne, hvor hver side er 17 eller 18 brikker bred og to lag høj. Spilleren der er giver i første runde (østenvindens runde) kaldes øst. Spilleren til højre for ham kaldes syd, ham til højre herfor vest, og den fjerde spiller kaldes nord. Bemærk at spillernes indbyrdes placering på denne måde er spejlvendt i forhold til hvad man vil forvente ud fra verdenshjørnerne! Øst afgør med terningeslag hvor muren skal brydes. Fra det pågældende sted trækker spillerne efter tur en hånd bestående af 13 brikker ind; øst (starteren) dog 14 brikker. En hånd består altid af 13 brikker (dog 14 når man har tur eller har vundet). Det egentlige spil kan nu begynde. Initiativet går på tur mod uret. I hver tur trækker spilleren en brik fra muren af brikker der endnu ikke har været i brug, og kaster dernæst en brik bort (afsmid). Hvis den brik man trækker, er en blomst eller en årstid, lægges den straks til side (for at give point til sidst hvis man vinder hånden), og en erstatningsbrik trækkes (fra bagenden af muren). Formålet er at samle en hånd hvor alle brikker passer sammen i særlige kombinationer (sæt).  Åbne sæt og skjulte sæt En åben chow, en åben pung eller en åben kong er et sæt som spilleren har færdiggjort ved at kræve en anden spillers afsmid. Et sådant sæt ligger synligt fremme på bordet. De åbne sæt er "låst" og kan ikke senere ændres eller fortrydes af spilleren. En skjult chow, en skjult pung eller en skjult kong er et sæt som spilleren selv har trukket alle brikker til, uden hjælp fra andre. En skjult chow eller en skjult pung skal ikke erklæres. Spilleren beholder brikkerne på hånden, og de andre spillere kan ikke vide at sættene er færdiggjort. Spilleren kan senere opgive disse skjulte sæt for at bruge brikkerne på en anden vis. Dog skal en skjult kong erklæres; det skyldes at spilleren har brug for sin ekstrabrik fordi kong-sættet består af fire i stedet for tre brikker.  Krævede færdigheder Vigtige evner i mahjong er mønstergenkendelse og intuition for sandsynligheder. Bluff spiller også en vis rolle for erfarne spillere. Selvom der indgår tilfældigheder i spillet (brikkerne blandes tilfældigt), er der på ingen måde tale om et hasardspil: Dygtige spillere klarer sig bedre end dårlige i det lange løb.  Symbolik og folketro Megen symbolik og folketro er forbundet med de forskellige elementer i spillet, især i Asien.  Spillets udbredelse og mahjongkultur Mahjong er især udbredt i Fjernøsten. Spillet er som nævnt opstået i Kina, og herfra har det bredt sig til andre områder. I 1920'erne opnåede spillet høj popularitet i Vesten (Europa og USA). Der var dog til dels tale om et modefænomen, for med tiden faldt interessen for spillet igen. I den senere tid er spillet dog igen blevet populært i Vesten. I Europa afholdtes 2005 de første officielle, åbne europamesterskaber. Men spillet er fortsat mest populært i Asien. Her er det ikke ualmindeligt at spille om penge (ligesom poker i Vesten), altså et gambling-spil. I Folkerepublikken Kina var mahjong en tid ugleset af myndighederne på grund af sin gambling-natur. Men i 1998 blev mahjong anerkendt som den 255. officielle sportsgren i Kina. De i den anledning udviklede regler er ved at blive standard i internationale turneringer. I Hongkong har spillet hele tiden været meget populært. Her udkommer til både børn og voksne særlige spillefilm og anden fiktion der har mahjong som hovedtema. Som så meget andet af den hongkongske kultur finder dette dog kun sjældent vej til Danmark. I Japan har turneringer stor bevågenhed, og der er japanere der ernærer sig alene som professionelle mahjongspillere.