Musk blev født den 28. juni 1971 i Pretoria, Gauteng, Sydafrika, som søn af Maye (født Haldeman), en model og diætist fra Regina, Saskatchewan, Canada, og Errol Musk, en sydafrikansk elektroingeniør og pilot. Han har en lillebror, som hedder Kimbal (født 1972), og en lillesøster, som hedder Tosca (født 1974). Hans farmor var britisk og af Pennsylvania Dutch-herkomst. Efter hans forældre blev skilt i 1980, boede Musk oftest med sin far i Pretorias forstæder.  Gennem barndommen var han en ihærdig læser. Da han var 10 år blev han interesseret i computere og arbejdede på en Commodore VIC-20. Han lærte sig selv computerprogrammering, og da han var 12 år gammel solgte han kildeteksten til et BASIC-baseret videospil, Blastar, til bladet PC and Office Technology for omkring 500 amerikanske dollar. En browserbaseret version af spillet er tilgængelig online. Musk blev mobbet meget gennem sin barndom, og han blev en gang indlagt efter en gruppe drenge havde smidt ham ned ad en trappe og derefter banket ham indtil han besvimede. Musk gik på den engelsktalende privatskole Waterkloof House Preparatory School og dimitterede senere fra Pretoria Boys High School. Musk flyttede til Canada i juni 1989, lige før sin 18 års fødselsdag, efter at han fik sit canadiske borgerskab gennem sin canadiskfødte mor.  Uddannelse I en alder af 19 år blev Musk optaget på Queen's University i Kingston, Ontario. Han skiftede i 1992, efter at have brugt to år ved Queen's University, til University of Pennsylvania, hvor han i en alder af 24 år blev bachelor i fysik ved Penn's College of Arts and Sciences og bachelor i økonomi ved Wharton School of the University of Pennsylvania. Mens han var ved University of Pennsylvania, købte Musk og en anden studerende, Adeo Ressi, en 10-værelses studenterforening og brugte det som en uofficiel natklub. I 1995, da han var 24 år, flyttede Musk til Californien for at påbegynde en ph.d. i anvendt fysik ved Stanford University, men forlod programmet efter to dage for at forfølge sin iværksættertrang i områder som internet, vedvarende energi og det ydre rum. I 2002 blev han amerikansk statsborger.  Zip2 I 1995 startede Musk og hans bror, Kimbal, Zip2, et webbaseret softwarefirma, med hjælp af 28,000 USD fra deres far, Errol Musk. Firmaet udviklede og markedsførte en "byguide" til forlagsindustrien. Musk opnåede kontrakter med The New York Times og Chicago Tribune og overtalte bestyrelsen i Zip2 til at opgive planerne om en fusion med et firma kaldet CitySearch. Musk ønskede at blive administrerende direktør for Zip2, men bestyrelsen ville ikke tillade det. I februar 1999 erhvervede Compaq Zip2 for 307 millioner amerikanske dollars i kontanter og 34 millioner dollars i aktieoptioner. Musk fik 22 millioner dollars, svarende til 7 %, fra salget.  X.com og PayPal I marts 1999 var Musk medstifter af X.com, et online finansielt service- og e-mailbetalingsselskab, med 10 millioner USD fra salget af Zip2. Et år senere fusionerede selskabet med Confinity, som havde en pengeoverførselsservice kaldet PayPal. Det fusionerede firma fokuserede på PayPal-tjenesten og blev omdøbt til PayPal i 2001. PayPals tidlige vækst var hovedsageligt drevet af en stor marketingkampagne, hvor nye kunder blev hvervet, når de modtog penge gennem servicen. Musk blev senere afsat fra sin rolle som administrerende direktør på grund af uenigheder om den fremtidige arkitektur af PayPal, som skulle bygges på Microsoft Windows. I oktober 2002 blev PayPal købt af eBay for 1,5 milliarder USD i aktier, af hvilke Musk fik 165 millioner USD. Før salget ejede Musk, som firmaets største aktionær, 11,7% af PayPals aktier.  SpaceX I 2001 udviklede Musk rumprojektet "Mars Oasis", med det formål at sende et lille eksperimentelt drivhus til Mars. Drivhuset skulle være forberedt, så planter ville påbegynde spiringen efter landingen. De grønne vækster, som nu ville vokse og dø på en fremmed planet, skulle vække offentlighedens slumrende interesse for bemandet rumforskning. I oktober 2001, rejste Musk til Moskva med Jim Cantrell, og Adeo Ressi (hans bedste ven fra college), for at købe et istandsat ICBMs (Dnepr-1) der kunne sende drivhuset i rummet. Gruppen mødtes med firmaer såsom NPO Lavochkin og Kosmotras, men Musk blev, ifølge Cantrell, set som en nybegynder, og blev derfor spyttet på af en af de russiske ledende designere, og gruppen vendte tilbage til USA med tomme hænder. I februar 2002, vendte gruppen tilbage til Rusland for at finde tre ICBMs, og bragte Mike Griffin med sig, som havde arbejdet for CIA's venturekapital arm, In-Q-Tel; NASA's Jet Propulsion Laboratory; og var i gang med at forlade Orbital Sciences, en producent af satellitter og rumfartøjer. Gruppen mødtes igen med Kosmotras, og blev tilbudt en raket for US$8 millioner. Det syntes Musk dog var for dyrt, hvilket fik ham til at styrte ud af mødet. På flyturen hjem fra Moskva indså Musk, at han kunne starte et firma der kunne bygge de prisbillige raketter som han ønskede og havde brug for.  Med $100 millioner af sin egen formue startede Musk Space Exploration Technologies, eller SpaceX, i juni 2002. Musk er administrerende direktør og teknisk direktør (CTO) for firmaet, som er baseret i Californien. SpaceX udvikler og konstruerer løftefartøjer til brug i rummet, med fokus på at hæve raketteknologiens niveau. Firmaets to første løftefartøjer er Falcon 1- og Falcon 9-raketterne (en hilsen til Star Wars' Millennium Falcon), og dets første rumfartøj er Dragon (en hilsen til sangen Puff, the Magic Dragon). I syv år designede SpaceX familien af Falcon-løftefartøjerne og Dragon MP-rumfartøjer, og i september 2009 blev SpaceX's Falcon 1-raket det første privatfinansierede fartøj med flydende brændstof, der placerede en satellit i kredsløb om Jorden. Musks mål er at reducere prisen på bemandet rumrejse med en faktor 10. I et interview i 2011 sagde han, at han håbede på at sende mennesker til Mars' overflade ti til tyve år ude i fremtiden. I Ashlee Vance's biografi om Musk afslører Musk, at han ønsker en koloni på Mars i 2040 med en befolkning på 80.000.  Tesla Motors Tesla Motors blev grundlagt i juli 2003 af Martin Eberhard og Marc Tarpenning, som finansierede firmaet i starten. Begge mænd spillede aktive roller i firmaets tidlige udvikling, inden Elon Musk blev involveret.   Efter finanskrisen i 2008 overtog Musk ledelsen af virksomheden som administrerende direktør og produktudviklingsarkitekt, stillinger som han stadig har i dag. Tesla Motors byggede først en elektrisk sportsbil, Tesla Roadster, som solgtes i 2,500 eksemplarer i 31 lande. Tesla begyndte levering af deres firedørs sedan Model S den 22. juni 2012. Firmaet afslørede deres tredje produkt, Model X, rettet mod SUV/minivan-markedet, den 9. februar 2012. Model X blev dog først lanceret i september 2015. Ud over deres egne biler sælger Tesla også elektriske drivlinjesystemer til Daimler til deres Smart EV, Mercedes B-Class Electric Drive og Mercedes A Class, og til Toyotas RAV4 EV. Musk var i stand til at gøre begge firmaer til langtidsinvestorer i Tesla.  SolarCity Musk fastsatte det oprindelige koncept og finansiel kapital for SolarCity, som derefter blev medstiftet i 2006 af hans fætre Lyndon og Peter Rive. Musk er stadigvæk den største aktionær. SolarCity er nu den næststørste udbyder af solcelleanlæg i USA. Den underliggende motivation for at starte både SolarCity og Tesla er at kæmpe mod den globale opvarming. I 2012 annoncerede Musk at SolarCity og Tesla Motors samarbejder om at bruge de elektriske bilers batterier til at udjævne virkningen af solenergi på elnettet, med et projekt der gik i drift i 2013.  OpenAI I december 2015 annoncerede Elon Musk oprettelsen af OpenAI, en almennyttig (nonprofit) virksomhed, der forsker i kunstig intelligens. OpenAI stiler efter at udvikle kunstig intelligens på en måde, som er sikker og gavnlig over for menneskeheden. Ved at gøre kunstig intelligens tilgængelig for alle ønsker OpenAI at sikre, at virksomheder og regeringer ikke får for meget magt ved anvendelsen af avanceret kunstig intelligens.  Politiske positioner Politisk set beskriver Musk sig selv som "half Democrat, half Republican". Ifølge ham selv er han "et sted i midten, socialt venstreorienteret og økonomisk konservativ" ("somewhere in the middle, socially liberal and fiscally conservative.")  Nationalisme Musk beskriver sig selv som amerikansk exceptionalist og nationalist og beskriver sig selv som "kvalmende pro-amerikansk". Ifølge Musk, er USA "[indiskutabelt] det største land, der nogensinde har eksisteret på jorden", og beskriver det som "den største kraft for det gode i ethvert land, der nogensinde har været." Musk mener ligefrem, at der "ikke ville være demokrati i verden, hvis ikke det var for De Forenede Stater", og mener at der var "tre særskilte gange i det 20. århundrede, hvor demokratiet ville være faldet, Første Verdenskrig, Anden Verdenskrig og Den Kolde Krig, hvis ikke det var for USA".  Lobbyisme og politisk støtte I et interview med Washington Post udmeldte Musk, at han var en "væsentlig (men ikke topklasse) donor til Demokraterne, men at han også giver meget til Republikanerne". Musk fortsatte: "for at ens stemme kan vil blive hørt i Washington, bliver du nødt til at give nogle små bidrag."  Skæbne og religion Da han blev spurgt om han tror på at  "der er en form for skæbne involveret" i menneskehedens overgang til en multi-planetarisk art, ud over "bare fysik", svarede Musk: Well, I do. Do I think that there's some sort of master intelligence architecting all of this stuff? I think probably not because then you have to say: "Where does the master intelligence come from?" So it sort of begs the question. So I think really you can explain this with the fundamental laws of physics. You know its complex phenomenon from simple elements. Musk har sagt at han ikke beder eller tilbeder nogen. Han har dog også tidligere fortalt at han bad lige før en vigtig Falcon 1-opsendelse og bad "any  entities", som lyttede, om at velsigne opsendelsen. Da han blev spurgt om han troede på at religion og videnskab kunne sameksistere, svarede Musk "sandsynligvis ikke".  Personligt liv Musk ejede en McLaren F1-superbil, som han kørte galt i og totalskadede, inden han havde fået den forsikret. Han har tidligere ejet et tjekkisk fremstillet jettrænefly Aero L-39. Han har ejet en 1994-model af jetflyet Dassault Falcon 900 (N900SX), som blev brugt i 2005-filmen Thank You for Smoking, hvor Musk havde en gæsteoptræden som pilot i sit fly, hvor han åbnede døren for Robert Duvall og eskorterede Aaron Eckhart ombord. Musk ejer Wet Nellie, Lotus Esprit'en fra James Bond-filmen The Spy Who Loved Me. Han planlægger at lave den om til en funktionel bil-ubåd som i filmen.