Det mest almene teoretiske niveau er epistemologi. Empirisme vurderer kilder på i hvilken udstrækning de bygger på observationer (eller andre former for sansning). Rationalisme vurderer kilder på i hvilken udstrækning begreber er veldefinerede og klare og i hvilken udstrækning viden er systematisk. Historicisme vurderer kilder på i hvilken udstrækning de reflekterer den kontekst og historie, i hvilke de er blevet skabt og fået deres betydninger. Pragmatisme vurderer kilder på i hvilke interesser de tjener.  Statistik og metodelære som kildekritisk teori I samfundsvidenskaberne undervises studerende i forskningsmetoder, fx sociologisk metode og statistiske metoder. Disse metoder er beregnet til at producere viden, ikke til at evaluere viden. Men de kan naturligvis vendes om. Bogen Evaluating Information (Katzer, Cook & Crouch, 1998) en en bog om metoder, der er skrevet med henblik på at brugerne af samfundsvidenskabelig forskning kan evaluere hvilke artikler m.v., der er troværdige (altså en form for kildekritik i udvidet betydning).  Editionsfilologi Læren om den kritiske etablering af en tekst med eventuelle varianter samt om kommentering og elektronisk udgivelse, (videnskabelig udgave). At forstå og gøre tekster forståelige som historiske udsagn har altid været et filologisk grundproblem. Tidligere talte man gerne om tekstkritik, der kun omfattede den kritiske etablering af tekster.  Biblioteks- og informationsvidenskab Biblioteks- og informationsvidenskab beskæftiger sig bl.a. med selektion af fag- og skønlitteratur, med kriterier for kvalitet, med kanon-begrebet og peer-review-processen og med citationer som udtryk for kvalitet, herunder den såkaldte Journal Impact Factor (JIF).  Kildekritik af Internetresourcer Der er i dag en stor interesse for kritisk vurdering af Internettets resourcer, fx Wikipedia (fx Chesney, 2006) og Leth & Thurén (2000).  Retskildelære Indenfor jura er retskildelæren en central del af den juridiske metode. Dette er teori om, hvordan retskilderne skal evalueres: hvilke kilder der er de vigtigste, fx loven selv, retsafgørelser (højesteretsafgørelser har højst værdi), juridisk forskning osv.   Jf. Evald & Schaumburg-Müller (2004), Nielsen (1999).  Kildekritik i medicin Indenfor medicin er der en stærk strømning, der hedder "evidensbaseret medicin" (EBM). Her er udviklet meget eksplicitte kriterier for, hvordan medicinsk forskning skal evalueres. Man kan derfor sige at EMB repræsenterer en medicinsk kildekritisk teori og praksis.