Novial (Nov(i), ny, + IAL, International Auxiliari Lingue, Internationalt hjælpesprog) er et sprog konstrueret af den danske lingvist Otto Jespersen, og som mange andre plansprog var det beregnet til gnidningsfri kommunikation mellem folk fra forskellige nationaliteter. Den første introduktion blev fremlagt i 1928 idet Jespersen udgav bogen An International Language (han skrev den på engelsk), der præsenterede grammatik og ordlister, og to år senere udgav han den første ordbog Novial Lexike. Samtidig understregede han behovet for et sprog til universal international kommunikation.  Jespersen var selv aktiv tilhænger og beundrer af andre plansprog bl.a. Esperanto og Interlingua, hvorfra han hentede en del inspiration, som han kombinerede med udpluk fra de etniske sprog, primært engelsk. Resultatet blev et sprog med en så overvejende lighed med Esperanto, at det, blandt Jespersens spøgefulde danske kolleger, blev kaldt "Jesperanto". Sprogets ordforråd består mest af ord fra de germanske og romanske sprog, som Jespersen betragtede som i forvejen internationalt anerkendte. Han foretog flere ændringer i Novials grammatik i 1930'erne og var selv fortaler og leder af Novialbevægelsen, men med hans død i 1943 uddøde interessen for sproget.  Tal, fald og ordstilling Substantiver danner flertal med endelsen -s efter vokaler og -es efter konsonanter. Novial benytter sig som standard af ordstillingen subjekt-verbum-objekt, ligesom dansk, hvilket forhindrer brugeren i at forveksle subjekt og objekt, og det er derfor heller ikke nødvendigt at benytte sig af grammatiske kasus. Dog er det, efter eget valg, muligt at markere et objekt i akkusativ med endelsen -m efter vokaler og -em efter konsonanter, eller med forholdsordet em. Genitiv dannes med endelsen -n efter vokaler og -en efter konsonanter, eller med forholdsordet de. Bemærk at kasusendelser på flertalsord føjes bag på flertalsendelsen, ligesom på dansk, feks. kommer flertal af ordet  vulfe, ulv, i genetiv til at hede vulfe-s-en, ulvenes. Der findes, som i Esperanto, ingen ubestemt artikel (som dansk: en/et), kun den bestemte artikel li (som engelsk: the), der ikke varierer i forhold til køn, tal og kasus. Der skelnes ikke mellem verber i nutid og navnemåde, og de bøjes ikke efter person og tal.  Små eksempler protekte                    –  at beskytte   me protekte                 –  jeg beskytter   me protekted                –  jeg beskyttede  me did protekte             –  jeg beskyttede  me sal protekte             –  jeg vil komme til at beskytte  me saled protekte           –  jeg ville komme til at beskytte  me did sal protekte         –  jeg ville komme til at beskytte  protektent                  –  beskyttende  protektet                   –  beskyttet  protekte!                   –  beskyt!  let nus protekte!           –  lad os beskytte! Ordet ha, at have, fungerer som hjælpeverbum på samme måde som på dansk og engelsk. Bemærk dog at verbet (her protekte) stadig står i navnemåde/nutid. Det hedder derfor me ha protekte og ikke me ha protekte-t:  ha protekte                 –  at have beskyttet  me ha protekte              –  jeg har beskyttet  me had protekte             –  jeg havde beskyttet  me sal ha protekte          –  jeg vil komme til at have beskyttet  me saled ha protekte        –  jeg ville komme til at have beskyttet  me did sal ha protekte      –  jeg ville komme til at have beskyttet  me vu protekte              –  jeg vil beskytte  me vu ha protekte           –  jeg vil have beskyttet  me vud protekte             –  jeg ville beskytte  me vud ha protekte          –  jeg ville have beskyttet Ordet es, at være, fungerer også på samme måde som på dansk og engelsk:  es protekte                 –  at være beskyttet  me es protekte              –  jeg er beskyttet  me esed protekte            –  jeg var beskyttet  me did es protekte          –  jeg var beskyttet  me sal es protekte          –  jeg vil komme til at være beskyttet  me saled es protekte        –  jeg ville komme til at være beskyttet  me ha es protekte           –  jeg har været beskyttet  me had es protekte          –  jeg havde været beskyttet Ordet bli svarer for det meste til det danske ord at blive, dog beskriver det altid overgangen til, i dette tilfælde, at være beskyttet (som engelsk become). Me bli protekte må derfor ikke forveksles med me es protekte, men betyder derfor nærmere jeg er på vej til at blive beskyttet (der er benyttet herunder) eller bedre jeg er i overgangen til at blive beskyttet:  bli protekte                –  at være på vej til at blive beskyttet  me bli protekte             –  jeg er på vej til at blive beskyttet  me ha bli protekte          –  jeg har været på vej til at blive beskyttet  me had bli protekte         –  jeg havde været på vej til at blive beskyttet  me sal bli protekte         –  jeg vil komme til at være på vej til at blive beskyttet Ved at kombinere de mange hjælpeverber (sal, bli, vu, ha osv.), med Novials andre verber og substantiver kan der dannes meningsfulde sætninger:  kate vud lude               –  (en) kat ville lege  li kate vud lude            –  katten ville lege  kates vud lude              –  (nogle) katte ville lege  li kates vud lude           –  kattene ville lege Eller meget lange sætninger:  li jentili katas sal  vu observa li novi lexike   – de søde hunkatte vil komme til at ville betragte det nye leksikon  Novial i dag I forbindelse med den internationale kommunikation over internettet er der opstået en ny interesse for en internationalt benyttet kommunikationsform, og der findes i dag en mindre Novialbevægelse med et begrænset antal talere, dog er de større sprog som Esperanto som regel blevet foretrukket. Der er blevet arrangeret projekter til fordel for Novials udbredelse bl.a. Novial '98. At Novial overhovedet bliver benyttet så mange år efter Jespersens introduktion er faktisk  ganske enestående for et konstrueret sprog, og gør det også, trods det minimale antal talere, til et af de største og berømteste plansprog nogensinde. I januar 2006 blev der oprettet en Wikipedia på Novial. Den havde dog kun ca. 30 artikler, men er nu en fuld version, og der er 2.355 artikler på den (2/2-08)