Felicia var i den oprindelige version (1994−1998) den første Škoda introduceret efter overtagelsen af Volkswagen Group. Den var bygget med teknisk støtte fra Volkswagen, selv om den grundlæggende var en kraftigt faceliftet udgave af forgængeren Favorit. Talrige Volkswagen-dele fra Volkswagens underleverandører blev benyttet i Felicia, heriblandt 1,6-liters benzinmotoren og 1,9-liters dieselmotoren. Også sidespejlene kom fra Volkswagen Polo III. Allerede i årene 1959 til 1964 havde Škoda Auto fremstillet en bilmodel med navnet Felicia. Der var der tale om en omdøbt lille sportscabriolet fra Škoda 450-serien, og ikke en forgænger for modellen fra 1990'erne.  Design Felicia fandtes i flere forskellige karrosserivarianter, både til privat og erhvervsmæssig brug. Basismodellen var en femdørs hatchback, som fra juni 1995 blev suppleret af en stationcar (Felicia Combi, type 795), som afløste den Favorit-baserede Forman. Der fandtes også en pickup-version (type 797) med enten åben lasteflade eller fast påbygning, og en kassevogn (Felicia Vanplus). Pickup-versionen blev i visse lande også solgt gennem Volkswagens forhandlernet under navnet Volkswagen Caddy Pick-up, og havde kun airbag i førersiden. Pickup-modellen fandtes fra midten af 1997 også i en såkaldt livsstilsversion kaldet Felicia Fun (type 796) med speciel gul lakering, frontbøjle og læderkabine, som primært var tilegnet vesteuropæiske markeder. På ladet kunne man klappe to ekstra sæder ud, hvilket gav plads til fire voksne. Der kunne som ekstraudstyr leveres en Truckman-top til overdækning af bagsædet og ladet, hvilket gav en bedre komfort i dårligt vejr. Bagagerummet kunne i hatchbackversionen rumme 272 liter med bagsædet i oprejst stilling, men kunne ved at klappe bagsædet frem øges til 976 liter. For stationcar (Combi) var disse værdier 447 hhv. 1366 liter. I februar 1998 gennemgik Felicia og Felicia Combi et mindre facelift. De mest synlige visuelle ændringer var en ny kølergrill og større kofangere, men faceliftet inkluderede også mindre modifikationer af undervogn og karrosseri hvilket forbedrede kollisionssikkerheden. I 1998 blev prototypen Felicia Golden Prague ligeledes introduceret.  Teknik Alle motorerne i Felicia var firecylindrede rækkemotorer som arbejdede efter firetaktsprincippet og med vandkøling. Langt de fleste biler havde benzinindsprøjtning, mens ganske få biler til Østeuropa havde karburator. Motorerne var monteret fortil på tværs. Programmet omfattede den gamle 1,3-liters stødstangsmotor, som til og med modelår 1996 havde Bosch Mono-Motronic monopoint-indsprøjtning; fra og med modelår 1997 blev dette udskiftet med Siemens multipoint-indsprøjtning, hvor hver cylinder havde sin egen indsprøjtningsdyse. Aluminiumsmotoren fandtes i to forskellige effekttrin, 40 kW (54 hk) og 50 kW (68 hk), havde rødder tilbage til den hækmotoriserede Škoda 1000 MB og blev i modificeret form benyttet helt frem til 2003 i Škoda Fabia, Volkswagen Lupo og SEAT Arosa. Der var også to stålmotorer leveret af Volkswagen, en 1,6-liters benzinmotor med 55 kW (75 hk) og Magneti Marelli multipoint-indsprøjtning og en 1,9-liters sugedieselmotor med 47 kW (64 hk). Disse to motorer kom fra Polo og Golf. 1,6-modellen dannede homologationsbasis for den i World Rally Championship's F2-klasse benyttede Škoda Felicia Kit Car. Til Felicia lavede Škoda også deres egen 1,6-liters OHC-aluminiumsmotor med 75 kW (102 hk), som gjorde tjeneste i visse Favorit-racerprototyper, mens Volkswagen insisterede på at benytte deres gamle 55 kW (75 hk)-motor. Den eneste tilgængelige gearkasse var manuel med fem gear af transakseltypen med indbygget differentiale og slutdrev. Felicia var forhjulstrukket.  Afslutning af produktionen og efterfølger I slutningen af 1999 kom den Volkswagen Polo-baserede efterfølger Škoda Fabia, som ud over hatchback og stationcar også fra midten af 2001 fandtes som sedan, på markedet. Halvandet års tid efter, i august 2001, forlod den sidste Felicia − og dermed også den sidste ikke Volkswagen-baserede Škoda − samlebåndet. Ved produktionens afslutning var der blevet fremstillet 912.810 eksemplarer af Felicia og 356.596 eksemplarer af Felicia Combi.  Motorsport Felicia fandtes også i en Kit Car-version, som i årene 1995 til 1997 gjorde tjeneste i rallyverdensmesterskaberne. I den første sæson landede Felicia Kit Car på tredjepladsen med Emil Triner og Pavel Sibera bag rattet. I 1996 kom Stig Blomqvist på tredjepladsen i det engelske RAC Rally med en Felicia Kit Car. I den sidste sæson, 1997, fik Felicia Kit Car andenpladsen i sin klasse ved rallyverdensmesterskabet. Siden har Škoda fortsat deres rallysucces med Octavia WRC.