Ved en udgravning i sommeren 2010 af en jernalderbebyggelse ved Rosenvej gjorde Arkæologi Haderslev et overraskende fund. Udgravningen viste spor efter et hus fra bondestenalderen (ca. 2000 f.Kr.), et såkaldt midtsulehus. Stolpehullerne i huset var foret med granitsten. Endvidere blev fire huse fra overgangen mellem romersk jernalder og germansk jernalder (200-400 e.Kr.), fundet. Alle husene lå lige syd for et gammelt vandhul. Der blev endvidere fundet spor af en keramikovn, formentlig fra overgangen mellem bronzealder og førromersk jernalder (600 -300 f.Kr.). I Avnbøl Sned findes 2 gravhøje i skovens nordveslige ende samt en langdysse i den sydveslige del. Ullerup nævnes første gang i middelalderen som Ugeltorp, det vil sige en mindre by, grundlagt af en mand ved navn Ulge. Senere blev Ugeltorp kaldt Ugelrup. Avnbøllund, som lå længere i øst, over imod Sottrup kirke, må være opstået ved udflytning fra Avnbøl til en oprindelig skovegn; byen kaldes i de ældste jordebøger kun „i lunden“, bønderne „de Lundebo mænd“. Svarende til det nærliggende Kålund var her en Kåsmose med en vandmølle. Lunden og Kålund havde tilsammen ca. 40 gårde, medens Ullerup kun havde 13, bliver det sandsynligt, at Avnbøl er det oprindelige midpunkt for bebyggelsen, medens Ullerup er en senere aflægger; det samme fremgår af modsætningen mellem et „bøl“ og et „torp. Hertug Philip af Sønderborg-Glücksborg (1564-1663), søn af hertug Hans den yngre, lod i 1633 hovedbygningen på Lundsgård vest for Vester Sottrup nedrive, og opførte af materialerne sydøst for Ullerup på en kunstig høj Philipsborg. Bygningerne var omgivet af en grav og bestående af 3 huse samt staldbygninger. Endnu før 1700 blev slottet nedbrudt. Det nuværende Philipsborg ligger umiddelbart øst for voldstedet. Stuehuset er opført i 1897 af Mathias Christiansen. Under den 2. Slesvigske Krig besatte prøjsisiske soldater i 1864 landsbyerne på Sundeved. Den preussiske hær havde planlagt en overgang til Als i slutningen af marts med færgestedet Ballebro som udgangspunkt. For at undgå at den danske hær fik oplysninger om den forestående overgang blev ca. 300 borgere i nærheden af Ballebro interneret fra slutningen af marts til de første dage af april i den uopvarmede Ullerup Kirke. I alle huse og gårde i Ullerup blev der indkvarteret preussiske soldater. Selve planen om overgang fra Ballebro til Als blev dog opgivet, grundet høje bølger på Als Fjord. Først natten til den 29. juni fandt overgangen sted fra Sottrupskov over Als Sund til Arnkil. Ullerup har haft en omskiftelig tilværelse mellem dansk og tysk. Nicolai Laurentius Feilberg var en dansk præst der i 1831 blev gift med Conradine Antionette Caroline, født Købke. Hun døde i Ullerup og ligger begravet på Ullerup kirkegård. Han giftede sig senere med Bolette Christine Rørdam (1815-1887). Da Prøjsen vandt krigen 1864, blev danske øvrighedspersoner afskediget. 1920 efter genforeningen, skete det modsatte. Ullerup søgte danske lærere, blandt dem var lærerparret Anders og Mette Knudsen. De fik fordele ved at flytte fra Esbjerg til Ullerup. Avnbøl-Ullerup Skole blev opført i 1951/52 og indviet den 10. oktober samme 1952. Byggeriet af skolen og lærerboliger, anlæg af sportsplads kostede i alt 750.000 kroner. 1959 nedlagde sognerådet Bojskov Skole, og eleverne herfra blev overført til Avnbøl-Ullerup skole. Beboerne i Bojskov fremtvang et løfte fra sognerådet om, at børnene fra Bojskov blev transporteret i skolebus til den nye skole. Endvidere skulle skolens navn ændres til Bakkensbro Skole, så navnet ikke alene signalerede tilhørsforhold til Avnbøl og Ullerup. 1961 blev skolen udvidet med 5 klasseværelser, folke- og skolebibliotek og fysiklokale. 2008 overtog Nydamskolen 7. klasse, så Bakkensbro skole herefter havde ca. 100 elever fordelt fra 0 til 6 klasse. Den 28. juni 2013 mødte alle Bakkensbro Skoles elever og ansatte for sidste gang på den lille folkeskole. 97 af eleverne og de fleste af lærerne blev overflyttet til Nydamskolen i Vester Sottrup.  Natur Skoven Avnbøl Sned ca. 1,5 km vest for Ullerup har et areal på 44 ha. Den er hovedsageligt bevokset med bøg, men også med lidt eg, ask,ær og bambus. Terrænet er bølget med flere fugtige lavninger. Indtil ca. år 1920 var der en danseplads i skoven. Her rejste man hvert år telt og festede. I 2010 genskabte Naturstyrelsen i samarbejde med Avnbøl-Ullerup Landsbylaug en ny danseplads i skoven med borde, bænke og bålsted.