Den oprindlige K.B. Hallen blev set som et socialt og velfærdsfremmende, funktionalistisk hovedværk og et af de få eksempler i Danmark på den europæiske organisk/skulpturelle modernistiske version stilen af Bauhaus-skolen, som bl.a. Le Corbusier, Arne Jacobsen og Jørn Utzon også eksperimenterede med. Den stod i sin tid færdig og blev indviet 22. april 1938 af Kong Christian X, og var dengang Europas største private sportsanlæg. Arkitekt Hans Hansen stod som hovedansvarlig. Ingeniør på projektet var specialist i forspændt beton, Christen Ostenfeld, og multikunstneren, forfatteren, formgiveren, Poul Henningsen, var dybt involveret i projekteringen af K.B. Hallen, og designede bl.a. en speciel KB lampe. I en tilstødende festsal, kaldet Pejsesalen, med den to etager høje organisk formede pejs, har tegneren Sikker Hansen udført vægmalerier af sportsudøvende mænd og kvinder samt af arbejdere i gang med konstruktion af hallen.  I sommeren 1944 udførte de danske nazister i Schalburgkorpset en terroraktion rettet mod K.B. Hallen, hvor en bombe blev sprængt. Store dele af inventaret og alle glaspartier blev tilintetgjort, men selve betonkonstruktionen var intakt, og et halvt år efter befrielsen blev hallen atter åbnet. Bagerst i hallen var der et lille museum, hvor der i billede og tekst blev fortalt om klubbens og hallens historie. Hallen blev fredet af Kulturarvsstyrelsen i forsommeren  2011.  Branden og dens konsekvenser Onsdag den 28. september 2011 – 4 måneder efter fredningen – blev den store hal voldsomt skadet af en brand. Taget stod ikke til at redde og hallen brændte helt ud indvendig. Det lykkedes dog brandvæsenet at redde de bagerste haller af den lange bygning. Idet bygningen var fredet, da branden fandt sted, ønskede Kulturstyrelsen oprindeligt, at hallen skulle genopbygges. Ejeren KB og Frederiksberg kommune ønskede ikke at genopbygge hallen i dens originale udformning, bl.a. fordi klubbens rådgivende ingeniørfirma, COWI, hævdede, at brandskaderne i betonstrukturerne var så omfattende, at en genopbygning kun ville kunne ske efter nugældende regler.  I november 2013 besluttede Kulturstyrelsen så at affrede bygningen, hvilket betød, at KB ikke var forpligtet til at genopbygge hallen. Kulturstyrelsen lagde til grund for sin beslutning, at en genopbygning af K.B. Hallen efter nugældende regler ville blive så dyr, at det ville være ude af proportioner i forhold til resultatet. Den 20. februar 2015 begyndte nedrivningen af den gamle K.B. Hallen.  Genopbygning I efteråret 2017 påbegyndtes genopbygningen af den nye K.B. Hallen, der blev indviet af Kronprins Frederik den 5. december 2018.  Stålkonstruktionen til genopbygningen blev i august 2019 kåret som vinder af Den Europæiske Stålpris 2019, med præmiering den 14. oktober 2019 i Bruxelles, Belgien. K.B. Hallen vandt prisen for sin kreative og exceptionelle brug af stål. Den enige dommerkomité fra The European Convention for Constructional Steelwork (ECCS) der uddeler prisen fremhæver konstruktionens enkelthed, hvor stålbuerne understøtter elementer af beton og indgår i både tag- og dækkonstruktioner. Den præmierede stålkonstruktion til genopbygningen blev til i et samarbejde mellem K.B. Hallen som bygherre, Christensen & Co. Arkitekter, Rambøll som rådgiver, Einar Kornerup A/S som entreprenør, og Give Steel som stålleverandør.    Den officielle genåbning af K.B. Hallen fandt sted den 24. januar 2019, hvor 12 danske artister, heriblandt Alex Vargas, Hugo Helmig og Katinka fejrede den legendariske arenas genetablering i det københavnske kulturlandskab.