Linolie udvindes ved, at man presser hørfrøene i en kværn. Når frøene er knust, bliver de til en tyk grød, som får lov at stå og bundfælde, hvilket får olien til at lægge sig i overfladen. Dette er den rene linolie – også kaldet rå, koldpresset linolie. Fordelen ved linolie er, at den kan optage og afgive vand, uden at filmen ødelægges. Linolie ekspanderer cirka 20 %, når den hærder. Når man bruger linoliebaseret maling, skal man smøre tyndt på, da den ellers ikke vil tørre op i bunden. Man kan derimod male flere gange efter hinanden, hvis fx al olien optages af træet. Mangler linoliemalingen glans, kan man uden en større forbehandling vaske med vand og lade det tørre og derefter give det en oliering mere. Her er det en god idé at bruge rå linolie, eftersom den har den fine struktur, der kan ligge mellem de foregående lag maling.  Rå, koldpresset og varmpresset linolie, er hygroskopisk, hvilket vil sige, at olien selv er i stand til at optage og afgive fugt. Når olien anvendes til grunding på træet, er fugtvandringen i træet større, end hvis olien er forarbejdet. Ved anvendelse til maling bevirker oliens hydrofile tendenser, at malingen danner blærer, hvis den ikke er hærdet i overfladen først. Eller at den er påmalet lige efter en regnbyge og derved hærder fra to sider som følge af en stor plet med vand og ilt, som efterhånden hærder og skaber blærer mellem træet og malingen. Disse blærer er ikke farlige, men bør fjernes, da de kan blive større med tiden.  Rå koldpresset linolie ("jomfruolie") Olie presset koldt, fx i en cylinderpresse, derefter lagret for at urenheder kan bundfælde. Olien har en meget lille molekylestørrelse og trænger dybt ind i træ. Jomfruolien er den mest diffusionsåbne og mest hygroskopiske af de olier, der fremstilles af hørplanten. Den rå linolie kan indeholde organiske opløsningsmidler, men i så små mængder, at det ikke anses for skadeligt. Indendørs kan linolie i store mængder give problemer med slimhinderne. Rå linolie tørrer langsomt, og man kan begynde at efterbehandle efter 2-5 dage. Olien er gennemhærdet efter 3 til 5 uger, hvis den får nok lys og luft, alt efter kvalitet.  Rå varmpresset linolie Olie presset ud af hørfrøene ved opvarmning – her følger flere urenheder med end ved en koldpresset linolie. Varmpresset olie bliver også renset, men regnes ikke for at være af så god kvalitet som koldpresset. Har en større molekylestruktur end koldpresset linolie og indeholder færre opløsningsmidler, men er mere slidstærk, tørrer hurtigere og har flottere glans. Trænger ikke så langt ind i træet.  Linoliefernis Olien opvarmes oftest til 100-150 °C i flere timer, hvor der samtidigt tilføres ilt. Denne olie er tykkere, mere diffusionslukket, men mindre hygroskopisk. Har bedre slidstyrke end en koldpresset olie. Linoliefernis trænger ikke så langt ind i træet som koldpresset linolie. Tørrer hurtigt.  Standolie Fremstilles ved at opvarme olien til en temperatur på typisk 200-300 °C uden indblæsning af ilt. Denne olie er den mindst hygroskopiske olie, mest diffusionslukkede og slidstærke. Standolie er meget tyktflydende og langsomt hærdende. Den anvendes derfor oftest som bindemiddel til fremstilling af maling. I linoliemaling udgør denne olie normalt 5-10 % af olieindholdet. Fordi denne linolie er så tyktflydende, trænger den ikke så langt ind som fernis. Standolien giver en højere glans og er god til slutstrygning.   Det gælder for alle olierne, at de skal have lys, luft og varme, da de ellers ikke hærder op.  Linolie som træbeskyttende middel Linolie er sammen med trætjære noget af det bedste træbeskyttelse, der findes: En god blanding er 2 % tjære og 98 % linolie. Denne blanding misfarver ikke træet med skimmel eller tjære. Den males på i så tynde mængder som muligt og med lange hurtige strøg for at usynliggøre penselstrøgene så meget som muligt. Fortynd med sprit, hvis man ikke synes om terpentin eller andre opløsningsmidler.  Linolie som rustbeskyttelse Jernet rengøres, og linolie smøres på i et tyndt lag (kan eventuelt blandes med sprit). Kan også bruges til undervognsbehandling: Varm det lidt op og sprøjt (ikke al linolie kan sprøjtes) det ind i alle revner og hulrum. En svensk undersøgelse viser oven i købet, at linolie er bedre end Tectyl. ...Dette er sikkert rigt. Mange fortæller om linolje som rustbehandling - især i Sverige. Men hvor er den svenske undersøgelse, der nævnes (bedre end Tectyl)?   Man kan også lave et sort overtræk på jern og andre metaller ved at smøre et lag linolie på og opvarme metallet, så olien brænder blankt sort. Processen lugter lidt som at stege sild. Giver man for meget varme, bliver laget mat. Sortbrændte jerngenstande er meget udbredte både for det æstetiske udtryk, og fordi det beskytter metallet.  Forholdsregler ved brug af linolie Klude skal hænges til tørre, kvæles i en plasticpose tømt for luft og tæt lukket, druknes i vand eller brændes, da kluden ellers kan selvantænde. Det lyder drastisk, men er ikke desto mindre nødvendigt. Kluden tørres kun, hvis den skal bruges igen. Den skal være foldet ud og hænge udendørs.