Rolf Bjerre er enebarn født i København og opvokset nær Odder og er en del af den gamle Bjerre-slægt. Han er ordblind og er matematisk student fra Viby HF og Gymnasium. Bjerre har i løbet af hele sin opvækst boet i kollektiver og bofællesskaber med sin mor.  Bjerre er modstander af krig og valgte derfor at gå ind i militæret, da han har en grundlæggende indstilling om, at han vil undersøge områder, inden han udtaler sig om dem. I militæret arbejdede han som sygeplejer og var tillidsmand for sin deling.  Bjerre er uddannet bygningskonstruktør fra DR-friland, og har blandt andet arbejdet med at lave indkøbscentre, men bruger størstedelen af sin tid på at hjælpe danske øko-samfund med at få godkendt deres bygninger.  Bjerre har en fortid som privatdetektiv og har i den forbindelse arbejdet primært med overvågning. Han har således et indgående kendskab til overvågning, og hvordan digitale miljøer kan bruges til at styre andre mennesker så vel som de muligheder det medfører. Det var her igennem, hans IT-politiske interesse blev vagt, da han blev opmærksom på, at dette felt ikke fungerede demokratisk, og det var decideret ødelæggende for demokratiet og grundlæggende demokratiske rettigheder.   Nu arbejder Bjerre som foredragsholder, hvor han underviser i krydsfeltet mellem IT og politik og det gode liv i en moderne verden.  Bjerre-slægten Bjerre-slægten er en gammel dansk slægt. Af prominente figurer fra Bjerre-slægten kan nævnes filosof og arkitekt Poul Bjerre, maler Niels Bjerre og eventyrer Jens Bjerre.  Anonymous I 2008 begyndte Bjerre at involvere sig i den internet-baserede bevægelse Anonymous og har været med til flere demonstrationer på vegne af bevægelsen.  Afrika Bjerres interesse for Afrika handler primært om at se verden som en global størrelse og at forsøge  at lave forandring, hvor det mindste kan gøre en stor forskel og hvor store forskelle også er ved at opstå. Så jeg er engageret i en del små projekter primært omkring og i Uganda.  Hackernes stemme Ved flere tvivlsomme domfældelser angående anklager for hacking har Bjerre været forsvarer for den lille mand, blandt andet i 2014 organiserede Bjerre en underskriftsindsamling til støtte for Gottfrid Svartholm, der da sad varetægtsfængslet for hacking. Bjerre afleverede 106.538 underskrifter den 23. april 2013 til Justitsministeren.  Artmoney Under valgkampen til kommunal- og regionsvalg i 2017 opfordrede Bjerre sine støtter til at tegne deres udgave af hans valgplakat i det såkaldte artmoney-format . Resultatet var over 100 unikke værker af Bjerres valgplakat. Bjerre afholdt i den forbindelse en fernisering, hvor de flotteste blev kåret som hans valgplakater i den foranstående valgkamp. Bjerre planlægger ligeledes at udvikle en digitalisering af artmoney, hvor hovedtanken er at afstemme de fysiske kunstværker med en digital platform.  TimeRepublik Igennem en årrække har Bjerre været ansat hos TimeRepublik og har stået for udbredelse af ideen om at bruge penge, hvor der ikke står kroner og ører på. I platformen TimeRepublik betaler man min sin tid i stedet for kroner, pund eller dollars. Bjerre er generelt meget engageret i en ideen om alternative valutasystemer.  Piratpartiet I 2013 stillede Bjerre op til Københavns Borgerrepræsentation som Piratpartiets eneste kandidat. Partiet fik 695 stemmer, heraf 451 personligt på Rolf Bjerre og 244 listestemmer. Bjerres tid som formand i Piratpartiet Danmark var en tid, hvor hans digitale perspektiv blev gevaldigt opkvalificeret, og hvor han tog de første skridt ind i et politisk rum. I sin tid hos Piratpartiet fokuserede Bjerre på rollen som hackernes stemme i et dansk retssystem. Han mente ikke, at staten gav dem en retfærdig behandling. Det er Bjerres opfattelse, at vores domstole har fængslet flere etiske hackere, som ikke har begået nogle forbrydelser. Bjerre mener, at dette har skadet vores retssystem og vores samfunds evne til at samarbejde med netop de mennesker som fremviser huller og krænkelser i det digitale landskab. Bjerre er citeret for at udtalte at ”hackere er vores tids eneste frihedskæmpere”.  Alternativet Ved Folketingsvalget 2015 stillede Bjerre op for Alternativet i Københavns Storkreds hvor han fik 991 personlige stemmer og blev første suppleant for Uffe Elbæk og Carolina Magdalene Maier. I valgkampen nævnte han "folkekode" (Open source), "gennemskuelighed i staten", "dynamik i samfundet" og "nærvær i teknologien" som sine mærkesager. Bjerre sluttede sig til Alternativet ved partiets fødsel i 2014, da han ikke længere så forandringspotentiale i Piratpartiet. Alternativets dogmer om at tale pænt og empatisk, også til sine modstandere, var netop det som Piratpartiet, ifølge Bjerre, ikke formåede. Ved dette skift begyndte Bjerre også at se sig selv gå fra at være en ”modstandspolitiker” og til at blive konsoliderende og samskabende. ”Kun sammen kan vi lykkes” blev hans mantra. Bjerre har arbejdet på at bidrage til Alternativet interne processer, specielt inden for udviklingen af deres IT-politik. Han har også været medlem af Alternativets politiske forum (også kaldet PoFo) fra dettes fødsel. PoFo er det organ i Alternativets, der fungerer som den øverste myndighed i forhold til udviklingen af Alternativets politik.  Det Tværpolitiske IT-netværk Sammen med én politiker fra hver af de andre partier stiftede Bjerre Det Tværpolitiske IT-netværk, en politisk debatklub, hvor partifarver ikke betød noget i forhold til at tale løsningsorienteret og inkluderende om Danmarks IT-orienterede fremtid. Et af gruppens mærkesager er at  diskutere fremtidens etiske IT-dilemmaer. I det tværpolitiske IT-netværk er Bjerre Alternativets repræsentant og netværket består p.t. af aktive støtter og frivillige samt en politiker fra hvert parti som stiller op til folketingsvalget.  Krypto-klubben Bjerre stiftede krypto-klubben i sin tid hos Piratpartiet. Klubben så første gang dagens lys i 2013 og er genåbnet af omgange, når der var behov. Senest (i 2018) har klubben udviklet en krypto-politik til Alternativet og andre som er interesserede i at bringe krypto ind i den demokratiske debat. Krypto-klubben har tidligere primært brugt til at organisere aktivisme og vidensdeling i krydsfeltet imellem tech, politik og de sociale effekter af disse.  Overvågning I sin tid som privatdetektiv fik Bjerre en praktisk indsigt i, hvor voldsomt informationer kan bruges imod andre. I længden kunne Bjerre ikke etisk forsvare sit virke. Da han nåde til erkendelsen om, at overvågning var krænkende over for individets ret, og mulighed for at agere frit, var det magtpåliggende for ham, at gå ind i politik, med den viden han besad. Bjerre ser den ulovlige logning (masseovervågning), som skiftende justitsministre lod forsætte, som det klareste bevis for, at vi ikke har ordentligt demokrati i Danmark.  Feminisme Bjerre ønsker at delegere magt og taletid til minoriteterne. Han ser kvinder som den største minoritet, specielt i magtrum og i koderum. Bjerre gør sig gang på gang forsøg på at deltage ind i den feministiske debat, dog med blandet held.  Digitalt demokrati Bjerre ser vores demokratiske system som værende forældet og han arbejder aktivt på at udvikle nye tiltag, som kan være med til at udvikle et demokrati, som ikke kan trædes under fode og som samtidig som kan fungere i et digitalt rum. Bjerre var med til at føde ideen om borgerdrevet politik udvikling, som i dag er indført i folketinget. Bjerre ønsker et mere direkte demokrati og har arbejdet på udvikling af flydende demokrati til analoge møder og i det digitale.  Flydende demokrati Ideen om det flydende demokrati er Bjerres bud på et bedre demokrati, hvor man som borger selv bestemmer, hvornår man bliver repræsenteret, og hvornår man selv aktivt vil deltage i en afstemning. Det flydende demokrati lukker op for muligheden for dynamisk repræsentation, så det ikke kun er hvert 4. år, politikerne forsøger at leve op til deres respektive vælgere.  Den Kratiske Platform Den Kratiske Platform er et koncept Bjerre har udviklet, og som nu er et færdigudviklet system til beslutningstagning i grupper, organisationer, firmaer og politiske partier. Processen gør brug af samtykke fra alle implicerede i beslutningen og tilvejebringer derved en process, hvor beslutningstageren kan sikre sig ikke at krænke de implicerede. Den kratiske process handler om det forarbejde, som ligger bag den gode beslutning. Bjerre ser denne proces som et muligt kvalitetsløft på vores demokratiske systemer og processer. Bjerre udbyder desuden kurser og uddannelser til interesserede, så man selvstændigt kan gøre brug af de kratiske muligheder.  Politisk modvind I august 2018 kom Bjerre i modvind på de sociale medier, da han på Facebook kaldte integrationsminister Inger Støjberg for en terrorist. Bjerre har efterfølgende taget udtalelsen tilbage, da han ikke selv mente, at den stemte overens med hans egen og Alternativets debatdogmer, der blandt andet foreskriver en sober tone over for andre politikere. Senere har Bjerre dog udtalt, at han selv mener, at udtalelsen fik så meget negativ dækning, fordi den danske befolkning har et mediepåvirket billede af, hvad det vil sige at være terrorist. Ved sin udtalelse ville Bjerre referere til termens oprindelige betydning, der i den danske ordbog beskrives som en person, der anvender "voldelig, hensynsløs eller chikanerende adfærd over for nogen, ofte som straf eller som middel til at opnå noget".