Glima (Glíma) er en kampsport, der blev trænet uden brug af våben i vikingetiden og middelalderen. Begrebet Glima er fundet i islandsk litteratur fra 1200-tallet. Glima betyder "Glædens leg". Andre kilder angiver, at betegnelsen glima kommer af det oldnordiske 'glimr' eller noget i den stil, hvilket betyder at glimre eller funkle (som kendt fra guld og ædelstene). Dette skulle henvise til den hurtighed, hvormed glima udføres.  Historie Glima har aner tilbage til 900-tallet, hvor brydeformen var udbredt i hele Norden. Kirken anså brydesporten for en hedensk tradition. På Island blev denne form for brydning bandlyst. I dag er Glima Islands nationalsport. Glimabryderne bærer et glimabælte til at holde fast i hinanden. Det består af en rem på hvert ben og en rem rundt om maven. Remmene er forbundet til et samlet bælte. Glimabæltet blev taget i anvendelse kort før år 1900, hvorimod bryderne tidligereholdt fast i hinandens bukser.  Regler og taktik For at skabe muligheder for at de kan angribe eller forsvare sig og for at undgå at kampen ender uafgjort, skal bryderne altid skal stå lige op og altid skal bevæge sig rundt om hinanden. Hvis bryderne kunne stå stille foroverbøjet ville det altid være den største og stærkeste der vandt. Fordi bryderne står op og skal bevæge sig hele tiden har hurtighed og teknik mere betydning end vægt og råstyrke.