Harald Hårfager (Haraldr hárfagri, født ca. 850, død ca. 932) var søn af Halvdan Svarte (= Halvdan den sorte) og konge i Norge fra ca. 871 til sin død.  Han er efter traditionen den første konge, som regerede over hele Norge, men selv om han vandt mange slag, fik han aldrig fuld kontrol over hele riget. Hans mest kendte sejr er slaget i Hafrsfjord, formentlig i år 872. Der underlagde han sig store dele af Sydnorge.  Familie Kilderne enes om, at hans far var Halvdan Svarte. Ifølge Are Frode og gengivet af Snorre) kan Halvdan Svarte have boet på Ringerike eller Hadeland, og på farssiden nedstammet fra Ynglingeætten. Efter Egils saga kan Harald være fra "øst i Viken" (dvs. Østfold), da han ifølge denne saga havde arvet området. Fagrskinna nævner ingen forbindelse til Ynglingeætten. Digtet Nóregs konungatal, nok med Sæmund Frode som kilde, fastslår, at Haralds forfædre sad med magten i Sogn. Dermed er det eneste sikre Halvdan Svartes navn. Nogle forskere har ment, at han også var konge over Vestfold og Oppland, men oplysningerne kan stamme fra eftertiden, opstået i 1200-tallet, for at legitimere Hårfagre-ættens krav på Viken. Ifølge sagalitteraturen kan navnet Vingulmark stamme fra den gang, Halvdan Svarte lå i krig med kong Gandalf.  Der er stor usikkerhed om Harald Hårfagers mor. Ifølge Fagrskinna og Heimskringla var Halvdan Svarte gift med Ragnhild Haraldsdatter og Ragnhild Sigurdsdatter. Et senere tillæg til Fagrskinna opgiver Halvdans anden kone som Helga Dagsdatter fra Hadeland. I Landnamabok står Tora opført som Halvdans første kone; ikke Ragnhild. Snorre mente, Ragnhild Sigurdsdatter var datter av Sigurd Hjort, mens forfatteren av Fagrskinna mente, hun var datter af den helt mytiske Sigurd Orm-i-Øje. Ólafía Einarsdóttir anser beretningen i Fagrskinna om Ragnhild Sigurdsdatter som Hårfagers mor som konstrueret ud fra kong Håkon Håkonssons ønske om, af storpolitiske grunde, at få knyttet den norske kongeslægt til de danske Skjoldunger. I stedet mener hun, Hårfagers mor var Ragnhild Haraldsdatter. Som datter af kong Harald Guldskæg i Sogn ville hendes søn Harald arve magten i Sogn gennem hende. Den walisiske krønike Vita Griffini Filii Conani fra 1137 påstår, at Rollo var bror til Harald Hårfagre. Det bekræftes ikke fra andre kilder.  Efterslægt Harald Hårfager siges at have fået mange børn med forskellige kvinder. Det nøjagtige tal kendes næppe, og en del af familieforholdene er da også omtvistede af historikerne. En af de danske efterkommere skulle være dronning Bodil, som, hvis familieskabet er troværdigt, skulle være Harald Hårfagers tiptiptiptiptipoldebarn. Fra og med dronning Bodils barnebarn Valdemar den Store skulle den danske kongeslægt altså også med nogenlunde sikkerhed kunne føres tilbage til Harald Hårfager.