Garderhøjfortet var en del af Københavns Landbefæstning. Fortet blev anlagt 1886-92 for private midler og blev derefter udlånt til krigsministeriet. Krigsministeriet udlånte til gengæld oberstløjtnant E.J. Sommerfeldt, der udformede befæstningen og tegnede fortet. Den private forening, der stod bag opførelsen, hed "Den frivillige Selvbeskatning til Forsvarets Fremme", eller "Fædrelandets Forsvar". Den frivillige selvbeskatning fik skrabet 1.448.725,53 kroner sammen. Løbende ekstra indbetalinger og donationer fik beløbet op på ca 1.5 millioner kroner. Det svarer i dag til ca. 80 mio. kroner. Krigsministeriet disponerede over fortet til 1920, hvor det blev nedlagt som fort, og i 1921 gik det tilbage til foreningen, som herefter udlånte det til ministeriet som ammunitionsdepot. Fortet blev i en årrække benyttet som øvelsesplads for forsvaret og politiet.  I 1996 overdrog forsvarsminister Hans Hækkerup fortet til det danske folk, repræsenteret ved Garderhøjfonden, der arbejder for en restaurering af fortet med henblik på at åbne det for offentligheden.  Garderhøjfortet genåbner I mange år stod Garderhøjfortet, det største, første, dyreste - og eneste firkantede fort - overladt til sig selv i forglemmelse og forfald, indtil Garderhøjfonden tog fat på restaurering og bevaring. Det blev yderligere hjulpet på vej ved et samarbejde imellem Realdania, Kulturstyrelsen og Naturstyrelsen. 175 millioner kroner blev afsat til at restaurere Københavns Befæstning. Garderhøj fik sin del. For driften af fortet står Experimentarium og Skoletjenesten Københavns befæstning, der driver skoleforløb.  Fortets store restaurering Garderhøjfortet var ved genoverdragelsen til Garderhøjfonden i ringe forfatning. Fortet var ikke vedligeholdt i nævneværdig grad og var plaget af fugt, der trængte ind gennem vægge og lofter. Derfor har der været en kontinuerlig indsats fra overdragelsen i 1996 til 2013 for at restaurere og sikre fortets nuværende udseende. Det store pansertårn er blandt andet sat i stand, og to "nye" kanoner er sat på plads. De to oprindelige blev hugget op i 1920 og er nu erstattet af to lånte kanoner. De er af samme mærke og næsten samme årgang: 1888 og 1889. Kontravægtene til forsvindingstårnene er ikke blevet rørt, så de står, som de altid har gjort og vidner om fortets alder og forfald.  Fortet genåbnede officielt den 27. september 2013 og blev indviet med affyring af de store 15 centimeter kanoner. Kulturminister Marianne Jelved og Gentoftes borgmester, Hans Toft, havde æren af at fyre kanonerne af.