Krarup tog studentereksamen fra Christianshavns Gymnasium i 1957 og blev cand.theol. fra Københavns Universitet i 1965. Fra 6. september 1965 til sin pensionering i 2005 var han sognepræst i Seem og residerende kapellan ved Ribe Domkirke, han var tillige menighedsrådsformand. Han var bestyrelsesmedlem for Studenterkredsen 1961-63. I perioden 2000-2001 repræsenterede han Dansk Folkeparti i bestyrelsen for Danmarks Radio. Siden 1965 er Krarup medudgiver af bladet Tidehverv, som han blev redaktør af i 1984. I oktober 2000 blev han opstillet som Dansk Folkepartis kandidat i Sønderborgkredsen og blev indvalgt i Folketinget for Sønderjyllands Amtskreds den 20. november 2001. Krarup har et omfattende forfatterskab bag sig, idet han i perioden 1960-2001 har udgivet 26 bøger. Især via sin rolle i Tidehverv og som folketingsmedlem for Dansk Folkeparti har han haft stor indflydelse på moderne dansk teologi og dansk nationalkonservativ politik.  Tidehverv, menneskerettigheder En væsentlig del af Søren Krarups virke kritiserer menneskets – helt specifikt, den enkeltes – rolle i forhold til Gud. Søren Krarup anfægter således menneskets ret til at sætte sig over Gud ved at opstille universelt gældende regler, eksempelvis FN's konvention om menneskerettigheder, som han gentagne gange har kritiseret, og han har i forlængelse heraf angrebet, hvad han kalder godhedsindustrien, der omfatter organisationer som Dansk Flygtningehjælp, Dansk Røde Kors og forskellige NGO'er.  Som modsætning til disses aktiviteter, og især i forhold til disses arbejde med flygtninge og indvandrere ("de fremmede") sætter Søren Krarup danskheden, luthersk kristendom og det nationale fællesskab.  Søren Krarups teologisk baserede synspunkt er, at man ved opstillelse af generelle menneskerettigher, der har påstået evig gyldighed og gælder alle mennesker, gør disse til afguder. Dertil definerer Søren Krarup begrebet "næstekærlighed" meget snævert, omfattende den umiddelbart nærmeste næste og ikke menneskeheden som sådan. "Sådan er det med fordringen om kærlighed til næsten: Den kan der ikke laves love på, ikke regler om, ikke moral og politik på, men den hører hjemme i situationen, i øjeblikket, hvor min næste er og møder mig. Det stik modsatte af patenteret "næstekærlighed". Det modsatte af godhedsindustriens opskrifter og afpresning." Eller i en formulering fra Tidehverv, 2000: "Menneskerettighederne er vor tids fordærvsmagt, djævelen i skikkelse af en humanitær lysengel, forfalskningen og sammenblandingen af Gud og menneske, himmel og jord"  Sydslesvig og Skåne Søren Krarup har givet udtryk for, at en nations grænser ikke ligger fast én gang for alle, men afgøres af indbyggernes nationalfølelse. På spørgsmålet fra Ritzau "Hvor går Danmarks naturlige grænse efter din vurdering?" svarede Krarup: "Den går så langt, der er dansk flertal." I december 2007 sagde han ifølge DR Syd: Slesvig er gammelt dansk land. Hvis det er sådan, som det var i Sønderjylland i 1920, at der er et klart flertal for, at det gamle danske land ønsker at vende tilbage til Danmark, så er det indlysende, at en grænseregulering er på sin plads.  Han mente desuden, at den historiske folkeafstemning i 1920 var baseret på en urimelig afstemningsform. Søren Krarup udtalte til Jyllands-Posten: Man kan leve i det håb, det gør jeg, at den sydslesvigske befolkning besinder sig på, hvor den retteligt hører til. At den egentlig er dansk. Men det afhænger af dens egen frie beslutning. Ifølge Jyllands-Posten mente han, at også befolkningen i Skåne, Halland og Blekinge havde en tilsvarende ret, men forklarede senere i et læserbrev i Jyllands Posten, at han ikke ønskede at indblande Skåne i Sydslesvig-debatten og kaldte denne tilføjelse "frugten af en journalists utroværdige vidtløftighed" .  Udtalelser på 'Debat hos Clement' Efter at have lavet få offentlige udtalelser siden 2011, har Søren Krarup på debatshowet 'DR - Debat' været oppe omkring Frankrigs næste præsident Emmanuel Macron som værende homoseksuel. »Jeg ville aldrig have stemt på den lille pæne bøssedreng, var jeg lige ved at sige,«   som hurtigt var efterfulgt af »Det er også forkert. Det er også forkert. Du ved, jeg ville have fundet et lidt pænere udtryk, men når man står ansigt til ansigt med dig her, så kan det tit være svært at finde det. Så jeg ville have sagt lille artige skoledreng.«  Udtalelsen har fået meget kritik fra forskellige partier, fra begge politiske fløje. Både Venstres Jakob Engel-Schmidt, Socialdemokratiets Jesper Petersen, og Alternativets Carolina Magdalene Maier, som har dømt Søren for at være "udansk...", "homofob..." og "om han overhovedet burde inviteres tilbage igen på DR - Debat." Der har længe været rygter omkring Emmanuel Macrons seksualitet