
_START_ARTICLE_
Zacharias Topelius
_START_SECTION_
Akademisk karriere
_START_PARAGRAPH_
Han blev student 1833, magister 1840, licentiat 1844, dr. phil 1847 og professor i historie i Helsingfors fra 1853 til 1878.
_START_SECTION_
Privatliv
_START_PARAGRAPH_
Topelius fik en udmærket opdragelse, og han stiftede tidlig indgående bekendtskab med den svenske og europæiske litteratur, som øvede så stærk indflydelse på hans udvikling, at han optrådte som digter, før han blev student. Kort efter at han var blevet magister, var han saa heldig at blive redaktør af Helsingfors tidningar, og da hans økonomiske kår således bedredes, giftede han sig 1845. Aaret efter ansattes han som lærer og biblioteksassistent, og derved kom han i berøring med almindelig menneskers liv. hvilket indvirkede paa hans litterære produktion.
_START_SECTION_
Den nationale vækkelse
_START_PARAGRAPH_
Topelius blev optaget af spørgsmålet om Finlands nationale identitet og det finske follks fremtid. Da han udgav »Ljungblommor« (1845), stod han derfor over for et vendepunkt i sit liv, hvilket også viser sig derved, at han senere udelod størstedelen af denne digtsamling i de senere samlede udgaver af sin digtning._NEWLINE_Det nationale element viser sig særlig i hans egenskab af avisredaktør. Topelius satte skel i den finske journalistiks historie ved sine »Leopoldinerbreve«, hvor alle tidens brændende spørgsmål behandles. Med forkærlighed dvæler han ved arbejderspørgsmål, Spørgsmaal om forædlende folkefornøjelse osv., men samtidig følges den finsk-nationale sag med interesse, hvorom bl.a. hans opraab »Till Finlands mödrar« om at lære børnene at elske deres land og sprog vidner. Endelig giver han oversigter over udlandets historie, og gennem artiklerne om Europas kulturbevægelser går en kraftig opfordring til hans landsmænd om at tilegne sig det mest værdifulde fra den europæiske kultur. Efter revolutionerne i 1848 bliver det en stadig fordring i retning af selvovervindelse til fordel for det finske folk, som_NEWLINE_gennemtrænger både hans journalistiske produktion og hans digtning._NEWLINE_»Våren 1848«, »Finlands namn«, »Studentvisa« (1852) og »I mörka tider« betegner Topelius_NEWLINE_opfattelse af individets ringhed i forhold til den idé, som skal befordres, og det er samme_NEWLINE_anskuelse, som fremtræder i de historiske noveller, »Gamla baron på Rautakylä« (1845),_NEWLINE_»Hertiginnan af Finland« (1850). I 1851 påbegynder han udgivelsen af_NEWLINE_romancyklusen »Fältskärns berättelser«, der omfatter seks bind (1853—67) og indeholder et_NEWLINE_finsk-svensk romantisk-historisk billedgalleri fra Gustaf 2. Adolf til Gustaf IIIs Dage. Hans forkærlighed for det mystiske fremtræder her i blandingen af spændende eventyr, brogede scenerier, som er forenet under hans optimisme, sandhedskærlighed og idealistiske retfærdighedstrang. Han har her særlig valgt ungdommen og folket til genstand for sine_NEWLINE_skildringer, og denne følelse for det enkle og naturlige har gjort Topelius særlig egnet til at være fortæller for børn. Han begyndte sin børnebogsproduktion med 4 samlinger af »Sagor«_NEWLINE_(1847, 1848, 1849, 1852), i hvilke han giver en klar og enkel fremstilling af de ledende ideer,_NEWLINE_som har sat hans stemningsliv i svingninger.
_START_SECTION_
Dramatiker
_START_PARAGRAPH_
Topelius bevægede sig ind på et nyt litterært omraade, da han i 1850’erne begyndte at_NEWLINE_dramatisere sin novelle »Gamla baron« og derefter skrev enkelte skuespil, librettoer og_NEWLINE_proverber.
_START_SECTION_
Samfundsdebatør
_START_PARAGRAPH_
Han deltog i tidens storpolitiske debat under Krimkrigen mellem_NEWLINE_Vestmagterne og Rusland. I Digtet »Den första blodsdroppen« (1854) og flere artikler samt i_NEWLINE_»Sylvias visor« udtaler han sig tydeligt og skarpt om Finlands Stilling til_NEWLINE_Rusland under Krimkrigen, og i den tredje samling af »Ljungblommor« (1854) findes tillige digte,_NEWLINE_hvori han udtaler sig forhåbningsfuldt, en tone, som anslås endnu kraftigere i digtene_NEWLINE_»Islossningen i Uleå elf«, »Saima kanal« og i flere digte fra 1856. Topelius håb blev imidlertid_NEWLINE_beskæmmet, det var kun under anvendelsen af den alleryderste forsigtighed, at han beholdt_NEWLINE_sit professorat og kunne udgive sit dagblad.
_START_SECTION_
Religiøsitet og børneopdragelse
_START_PARAGRAPH_
Da han endelig 1860 så sig nødsaget til at opgive sin avis, kunne han se tilbage på en_NEWLINE_meget betydelig virksomhed baade som redaktør og forfatter, og hans arbejdsevne toges_NEWLINE_meget stærkt i brug ved universitetet og ved forskellige andre hverv. Men han fandt dog_NEWLINE_tid til fortsat digtning og til udarbejdelse af indlæg om dagens vigtigste problemer. Han_NEWLINE_hilser med glæde enkelte kulturelle fremskridt, men efterhånden fremtræder et_NEWLINE_religiøst element meget stærkt, hvilket særlig kom til sin ret under hans virksomhed som_NEWLINE_medlem af salmebogskommissionen og under hans udarbejdelse af »Evangelium för barnen« (1893),_NEWLINE_en udlægning af kirkeårets Evangelier. Men tillige gjorde hans religiøsitet sig gældende i_NEWLINE_hans senere omarbejdelser af ældre Ting. Det kunne ikke undgås, at hans udtalelser ofte_NEWLINE_stødte an mod opinionen; men efterhånden blev det dog anerkendt af et flertal at han i hovedsagen havde retten på sin side i den store sprogstrid mellem svensk og finsk_NEWLINE_og striden om børneopdragelse._NEWLINE_Hans 70- og 80-årsfødselsdage blev nationale festdage, hvorom et stort antal_NEWLINE_festpublikationer bærer Vidne. Han stod da for den almindelige bevidsthed som den sidste_NEWLINE_repræsentant for den finske litterære storhedstid, og man følte, så længe han levede, at hans_NEWLINE_navn var et værn mod de tunge tider, som brød frem. Men kort efter den sidste festdag_NEWLINE_sygnede han hen og døde knap to måneder efter.
_START_SECTION_
Vurdering
_START_PARAGRAPH_
Topelius tilhørte romantikken helt og holdent. Fædrelandskærligheden er det centrum, om_NEWLINE_hvilket stærke etiske og religiøse følelser slynger sig. Sammensatte følelser er ham fremmede;_NEWLINE_hvor han mest er sig selv, fornemmer læseren et friskt pust af lune og ungdomsfriskhed og_NEWLINE_en varm naturglæde. Derfor blev han digter for børn og usammensatte naturer.