
_START_ARTICLE_
Gaula (Sogn og Fjordane)
_START_SECTION_
Fiskeri og friluftsliv
_START_PARAGRAPH_
Der er bygget en sti, Fossestien, langs dele af vassdraget for at gøre adgangen til elven og fosserne enklere. _NEWLINE_Dele af vassdraget er med i Sunnfjord aurefiskefest, en årlig konkurrance i kommunerne Gaular, Førde og Jølster._NEWLINE_De nedre dele af Gaula er en god lakseelv, den lakseførende strækning er 14,5 km og rækker til Fossfossen lidt øst for Sande. For at få laksen op i elven er der flere laksetrapper, landets ældste trappe ligger ved Osfossen, ved udløbet til Dalsfjorden. Den blev bygget i 1870'erne.
_START_SECTION_
Vandkraft
_START_PARAGRAPH_
Kraften i elven og fosserne er en vigtig ressource for bygderne omkring. I tidlige tider blev kraften benyttet til slibestene, kværne, møller og savværker. Efterhånden blev der også startet kraftværker i mange af fossefaldene, bl.a. Bellsfossen, Lyngstadfossen og Fossevikfossen._NEWLINE_I 1920'erne var der planer om at bruge vassdraget til kraftproduktion for aluminiumsværket i Høyanger, men disse planer blev ikke gennemført. Kraftstationen skulle da ligge ved Vallestadfossen, Haukedalsvatnet skulle fungere som højdebassin, og vandstanden skulle øges  med 20 meter._NEWLINE_Vandkraften bliver også i dag udnyttet, dog i mindre grad end tidligere. Der findes nogle små kraftværker  i vassdraget, bl.a. i Vallestadfossen, ved Fossevikfossen er der også et savværk som udnytter  vandkraften.
_START_SECTION_
Beskyttelse
_START_PARAGRAPH_
Vassdraget er beskyttet i henhold til Verneplan IV for vassdrag. Det var en lang kamp mellem modstridende parter som endte til beskyttelse i 1993._NEWLINE_Baggrunden for beskyttelsen var planer fra  Sogn og Fjordane Energi om at regulere  vassdraget. De omfattende planer fra 1960'erne indeholdt en omfattende udbygning af hele vassdraget, fra højfjeldet under Jostedalsbreen til udløbet i Dalsfjorden._NEWLINE_En stor del af modstanderne samlede sig i Informasjonskomiteen for Gaularvassdraget i 1971. Komiteen arbejdede på flere plan, de opsatte plakater med Vern om Gaula langs hele vassdraget, drev lobbyvirksomhed og lavede en egen liste ved kommunevalget._NEWLINE_Kampen om beskyttelse eller udbygning prægede bygderne i 20 år, og sagen skabte fjendskab mellem naboer. Sagen blev central da arbejdet med Samlet plan for vassdragsvern i Norge blev påbegynt i 1970'erne, to miljøministre var på besigtigelse under sagsgangen. I  1980'erne var Wenche Frogn Sellæg i kommunen, og tidlig i 1990'erne var Sissel Rønbeck på besøg._NEWLINE_Kampen er også blevet dokumenteret i bogform: Ulvedal, Terje; Kampen om Gaula