
_START_ARTICLE_
Spindelvæv
_START_PARAGRAPH_
Spindelvæv produceres af edderkopper. Disse har spindevorter på bagkroppen, og ud af dyser på spindevorterne kommer de silketråde, der danner spindelvæv._NEWLINE_Der findes mange forskellige spind, men de mest kendte er hjulspind og baldakinspind._NEWLINE_En edderkop kan spinde op til 6 forskellige slags silketråde. Hver spindevorte kan kun producere én slags tråd. Hver tråd har sin funktion: klæbrige tråde til net, ikke-klæbrige tråde til net, sikkerhedsline, silke til ægspind, til ammespind og til indpakning af bytte._NEWLINE_Når silken kommer ud fra edderkoppens spindevorter, er det blot en klistret væske, men væsken omdannes i udførselsgangen til fibroin, der er et uopløseligt protein. Når edderkoppen trækker i det med sine bageste ben, bliver det til en fin tråd. Jo hårdere edderkoppen trækker, des stærkere bliver tråden._NEWLINE_Ikke alle edderkopper laver net.
_START_SECTION_
Hjulspind
_START_PARAGRAPH_
Spindes af hjulspindere. Det er et rundt spind bygget op af hovedtråde og en spiral, som går fra midten og ud. Edderkoppen sidder ofte i midten. F.eks. en korsedderkop (Araneus diadematus) (Famlilien Araneidae) spinder et spind på op til 50 cm i diameter og bruger 20-60 meter silke på et spind. Edderkoppen bygger som regel et nyt spind hver nat. De største hjulspind spindes af edderkoppeslægten Nephila i familien hulhjulspindere (Tetragnatidae). Deres spind kan måle op til 2 meter i diameter og er stærke nok til at kunne bremse små fugle.
_START_SECTION_
Baldakinspind
_START_PARAGRAPH_
Spindes af baldakinspindere (arter indenfor Linyphiidae – tæppespindere). Baldakinspind ses oftest i buske og krat samt i højt græs. Baldakinspind består af en masse ikke-klæbrige tråde over og under et tæppe, som byttedyr (f.eks. insekter) "snubler" i og falder ned på tæppet, hvor baldakinspinderen sidder på undersiden. I en enkelt busk kan der være over 50 baldakinspind. Spindene er ofte kun få centimeter store, men nogle kan være så store som tallerkener.
_START_SECTION_
Tæppespind
_START_PARAGRAPH_
Bygges af f.eks. labyrintedderkoppen (Agelena labyrinthica) og husedderkopper (Tegenaria spp.). Det ses ofte i hønsehuse og skure, hvor spindet hænger som et tæppe i hjørnet med et rør, hvori edderkoppen sidder med forbenene på tæppespindet. Tæppespindet er ikke klæbrigt, men byttedyret snubler i tråde over spindet.
_START_SECTION_
Faldlem og rørspind
_START_PARAGRAPH_
Bygges af Taranteller, faldlemsedderkopper og rørspindere. (til sammen kaldet Mygalomorphae) og kæmpe-faldlemsedderkopper (Liphistiomorphae er muligvis de mest primitive edderkopper. Kun ca. 20 arter). Spindet består af et rør, som enten er lukket eller har en faldlem i toppen. Inde i røret sidder edderkoppen og mærker på spindet, når et byttedyr går over det. Derpå hugger den hurtigt igennem spindet med sine giftkroge og lammer byttet.