
_START_ARTICLE_
Mailliste
_START_PARAGRAPH_
Mailliste, eller mailing-liste engelsk: mailling list hører til det digitale miljø - konkret er maillister en speciel e-mail-service._NEWLINE_Konceptet er generelt beskrevet et mail-system baseret på en centralt lokaliseret liste over kontaktadresser, det vil sige mailadresser._NEWLINE_Funktionelt sender den enkelte bruger mail til maillisten, eksempelvis adresseret til public-html@lists.w3.org, og mailserveren sender så brugerens mail videre til de der har tilmeldt sig denne mailliste._NEWLINE_Det danske ord postliste bliver nogen gange brugt med lignende betydning.
_START_SECTION_
Historie
_START_PARAGRAPH_
Maillister har udviklet sig til at være ret sofistikerede forums for gruppe-kommunikation og samarbejde;(..) - frit oversat efter Chandhok & Wenger (2001, Introduction)._NEWLINE_I en tidlig RFC beskrives nogle problematikker i datidens Arpanet. Her forekommer mailing-list som betegnelse for listen af modtagere i en e-mail (Crocker 1976)._NEWLINE_På det tidspunkt svarede en mailliste så nogenlunde til en mængde adresser samlet i et adressekartotek i den personlige e-mail-klient.
_START_SECTION_
Praksis og teknik
_START_PARAGRAPH_
Alle har deres præferencer, fx rollespil, politik eller programmering - maillister er her blevet brugt til at samle tropperne (i overført betydning) og tilvejebringe en hurtig og teknisk effektiv kommunikationsform for gruppe-fællesskaber. Specielt karakteristisk er maillistens fælleshed: Alle sender til alle og alle modtager fra alle, om det så er eksperten og novicen eller formanden og den frivillige._NEWLINE_Teknisk beskrevet findes maillisten på en mailserver, hvor serverens MTA, ex. Courier konfigureres til at kunne formidle og arkivere en mailliste. Det er også udbredt at præsentere maillisten via http i et html-format, så maillisten faktisk bliver til en hjemmeside der kan læses med en browser._NEWLINE_Courier kan konfigureres til at producere maillister, men også særskilte program-distributioner såsom Listserv, Mailman eller Majordomo kan tilvejebringe sådan en funktion._NEWLINE_Discourse, der er et forholdsvist nyt CMS-produkt omfatter også en mailliste (discourse-faq)._NEWLINE_Som det fremgår af navnet er maillister baseret på e-mails. I det perspektiv er tekst-formatet i teknisk overensstemmelse med RFC-822 eller RFC-2822 og med nogle definerende udvidelser, specielt i overenstemmelse med RFC-2369 (Neufeld 1998a)._NEWLINE_Som transport-mekanisme er maillister helt identisk med e-mails: I overensstemmelse med smtp-protokollen (RFC-5321) som en mailto: URL, eller for webmail via cgi som en almindelig http: URL. Det findes beskrevet ved eksempler hos (Neufeld 1998a)._NEWLINE_I modsætning til newsgroups er der ikke en skematiseret forventning om den enkelte mails levetid. Mailliste-arkiver er almindelige og præsenteres i html, se fx lists.w3.org/Archives/Public/public-html/._NEWLINE_Der findes både danske og internationale service-udbydere af maillister. Derudover kan maillisten produceres ved hjælp fra konsulent-bureauer eller som et internt projekt._NEWLINE_Google Groups er en alment tilgængelig mulighed for her og nu at oprette noget der minder om maillister (Brian 2012).